[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Erimielisyyttä. Honkilahden
kunta on kuntakokouksessa päättänyt, Uu
denkaupungin maaseurakunnan tapaan, tarjota
200 mk. rakennus-apua käsityöseminaarille,
jos tällainen Länsi-Suomelle ylen tarpeellinen
laitos asetetaan Uuteenkaupunkiin. Hinner-
j oen kunta on yksimielisesti päättänyt
wastustaa (!) sellaisen seminaarin perusta
mista Länsi-Suomeen eikä esimieskään ole
pannut wastalausetta, waikka hän päätöstä
seuraawassa kirjeessään Uudenkaupungin wal
tuustolle tätä päätöstä moittii.
- Uudenkaupungin waltuuskunta päätti
kokouksessaan t. k. 27 p. panna seuraawaksi
kokoukseksi pöydälle käsiteollisuuswaliokunnan
kirjoituksen, jota seurasi tilastollisia tietoja
kotiteollisuudesta maalaiskunnissa Uudenkau
pungin tienoilla sekä kuntakokouksien pöytä
kirjan-otteita, joissa puolustetaan käsityösemi
naarin asettamista Uuteenkaupunkiin; myydä
wuokralle kaikki kaupungin pellot ja niityt
Hiussa, Kurjensuossa ja Sorwakossa, paitsi
peltoja n:o 2 — 4, jotka edelleen 3 wuodeksi
jääwät nykyisen wuokraajan haltuun syystä
että hän enemmän kuin kukaan muu niiden
perkaamiseen on uhrannut työtä ja waroja;
myöntää seppä E. L. Nordman'ille pyydetyn
pajansijan kaupungin laitumella 30 wuodeksi
10 markan wuoswuokraa wastaan; walita
jäseneksi kansakoulun johtokuntaan wuosiksi
1866—1890 hra pormestari C. Aspelund'in;
myöntää terweyslautakunnan pyynnöstä noin
130 mk. weden tutkimista warten 10 ylei
sessä kaupungin kaiwossa; hywäksyä walio
kunnan tekemä ehdotus majoitustariffiin wuo
deksi 1887 —1888; wastata kieltäwäisesti
keis. senaatin kirjoitukseen, jossa ehdotellaan
että kaupunki wapauttaisi telegraafilaiwat sa
tamamaksujen suorittamisesta; käskeä rahaka
marin pitää tarkka huoli siitä että wuokra
ehdot Hangonsaaren huwilain wuokrakontrah
teissa tarkoin täytetään, niin ettei saarelle
saada rakentaa mitään rumentawia hökkeleitä
eikä tuhlata metsää j. n. e.; wapaa-ehtoisen
palokunnan pyyntö saada harjoituskentäksi
noin 160 kyyn. pitkän ja 100 kyyn. leweän
palstan erittäin aidoitettawaksi ja istutuksilla
warustettaiwaksi kaupungin laitumelta lykättiin
waliokunnan mietittäwäksi.
Pieni huomautus kaupun
kien yleisen pal owakuutuksen
irtaimistoa warten johtokun
nalle.
— Tulipalo. Kodisjoen kylässä Laitilan
pitäjää paloi tämän kuun 21 päiwänä noin


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Palkintoja. Alammaisesti ilmoitettua siitä
neuwokkaisuudesta ja alttiiksi antaumisesta, jota kip
parin poika N. Trofimow osoitti, oman henkensä
waaralla, hukkumasta pelastaessaan loismiehen H.
Bykling’in, Wirolahden pitäjästä, on H. M. Kei
sari armossa suonut Trofimowille hopeametaljin
päällekirjoituksella "ihmishengen pelastamisesta", kan
nettawaksi napinläwessä K. St. Wladimirin tähdis
tön nauhassa.
H. M. Keisari on, sittekun alammaisesti ilmoi
tettiin siitä erinomaisesta ahkeruudesta, kunnollisuu
desta työssä ja rehellisyydestä, jota allamainitut hen
kilöt owat osoittaneet Pietarin ja Riihimäen wälisen
rautatieurakeunuksessa, armossa suonut heille seu
raawat palkinnot: kultametaljin päällekirjoituksella
"uutteruudesta" kaulassa kannettawaksi K. St. Wla
dimirin tähdistön nauhassa: kauppiaalle Wiipurissa
P. Jakowlew 'ille; kultametaljin päällekirjoituksella
"uutteruudesta" näpinläwessä kannettawaksi K. St.
Annan tähdistön nauhassa: rakennuttajoille A. Wik
lund ja H. Sundqwist: hopeametaljin, päälle
kirjoituksella "uutteruudesta" napinläwessä kannetta
waksi K. K. St. Stanislain tähdistön nauhassa:
rakennuttajille K. A. Brinck, F. Englund, I.
Englund, I. Kasén, K. Wang, A. I. Ström
ja E. Asplund sekä ratamestarille U. Jääske
läinen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
U. S:n 61 n:ssa oli walheellinen kyhäys täältä
Wapunpäiwä-ilosta. Täällä ei kukaan laskenut ra
ketteja eikä myöskään ollut laulu-seuroja, — paitsi
sitä, mitä lähettäjä lie rannassa ja kaduilla pitä
nyt. Täällä ei ole Sawenius nimistä sälliä. Koet
takoon tuo lähettäjä toiste hankkia mukawampi keino
kirjoistus-halunsa tyydyttämiseksi. Bouton.
—Kangasalla kesäkuulla. Kesä kulkee kul
kuansa täällä, niinkuin muuallakin, kylmäin ja kui
wain tuulten humistessa, että tomu pellolla ja
huonetten katon-pirstat ilmassa lentää. Näettekös
nyt, metsän myyjät, minkä onnettomuuden tuotatte
päällemme, kun metsät pois kaadetaan, koska tänä
kewännä jo kylmät pohjatuulet koettawat, onko enää
Suomessa suojaa. Tuota owat luonnon tutkijat
ennustaneetkin, ja kuka tiesi kuinka käyneekään. Jahka
tulewana talwena wielä kaadetaan, niin saamme
asua kuin Lapin tuntureilla ja kykkiä peuran na
hassa kesälläkin. Woi minkä kirouksen tuotatte
päällenne, eikä se teille olisikaan liikaa, mutta te sur
maatte wielä weljennekin. Hullua on katsella kuinka
nuo metsäimme uroot kulkewat tuolla rannoillamme
tuulen ajeltawana, lyöden kiwestä kiween ja tietä
mättä kuka niiden omistaja on. Roineen rannat
kin owat tänä suwena olleet täynnä irti kulkewia
tukkia, eikä niille ole wieläkään omistajaa tullut.
No olkoon menneeksi! Taitaapa tän-aikainen kansa
tarwita, että Jumalan ilmakin sitä karaisee, muu
toin se huononee huononemistaan ja hienonee
hienonemistaan ettei jaksa isi-isäin takkia kan
taa, ja ylellisyys nousee yli laitojensa. Nyt
on waatteena waan silkit, sametit, tohwelit ja muut
mansetit. Erittäin naiswäki on suureksi paisunut.
Jos katsellaan Herran huoneesen tullessa, niin on
sen seitsemän siipeä takana ja kuutta wailla kah
deksan warsan-harjaa käsiwarsissa, ja minä luulen
ettei suinkaan muisteta että kirkkoon mennään Her
ran kaswoin eteen eikä ihmisiltä nähtäwäksi, ja
ettei Häntä petetä ulkonaisilla kaunistuksilla, sillä
ihminen näkee mitä silmäin edessä on, mutta Herra
katsoo sydämmeen. Älkää, hywät hempukat, tästä
minulle suuttuko ja järki kowaan pannaan panko.
Aikomukseni ei ole teitä herjata, waan soisin tei
dän ensin sydämestä siewistywän; kyllä sitte ulko
kuorikin kaunistuu. — Wielä muutama sana Uu
den Suomettaren kirjoittajille. Harmillista on kat
sella kuinka Suomettaren palstat paisuwat täpö
täyteen riitakirjoituksia, joista ei lukija mitään
kostu. Jos joku lähettää waleellisia kirjoituksia sa
nomiin, niin lähettäköön wastineensa suoraan asian
omaisille. Älkää käyttäkö Suometarta puhe-torwe
nanne, sillä ei sen lukijat woi tietää „Totuuden
Jussiko" Ilmajoelta wai „Jööstikö" Kurikasta oi
keassa on, kun ei ole kummallakaan puolueella to
distuksia. Oikein olin hywällä mielellä, kun toi
mitus muistutti Tampereelaisia, „luentojen pitäjää"
ja „työ kansaa suosiwaa", tuosta loppumattomasta
luonteessa jotain, joka teki waikeaksi puhutella häntä
oikein suoraan. Nyt käwi Thormod paitsi sitä niin
alakuloiseksi, että itse Solveig'inkin oli waikea miel
lyttää häntä. Helposti tapahtui että joku pieni
seikka kodissa tai talossa käwi hullusti, ja hän pel
käsi silloin kertoa siitä, sillä hän näki että isä siitä
nurkastui. Hän mainitsi tätä minulle eräänä päi
wänä, ja minä kysyin häneltä eikö Gunnar woisi
antaa hänelle neuwoja monessa asiassa ja auttaa
Thormod'ia ulko-töitten suhteen, sillä kewät-kylwöä
oli jo aloitettu.
„Hän ei ole käynyt täällä siitä päiwin kun äiti
tuli wuoteen omaksi", sanoi hän, hän ei suinkaan
tiedä kuinka laitamme on, sillä kauan kestää ennen
kuin saawat mitään uutisia kuulla tuolla harjan
teella; hänellä on luultawasti myös kiire oman ta
lonsa toimissa!"
Sinun täytyy lähettää hänelle sana, mitenkä
laita on täällä!" sanoin minä, ˶hän on niin us
kollinen ystäwä teille kaikille, että melkein woi olla
loukkaawaa hänelle, jos ette anna hänelle tietoa,
kun täällä on hätä!"
„Arweletko niin?" sanoi hän hitaasti ja miet
tiwäisesti; ˶minä olen kyllä sitä ajatellut myöskin,
mutta en oikein tietänyt — kyllä olisi ollut hywä
saada kysyä Gunnar'ilta paljon asioita, joita minä
en ymmärrä, sillä nyt meillä on toisenlaisia poi
kia kuin hänen aikanansa; noihin ei aina woi luot-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lauantaina 24 p:nä Helmikuuta.
Yhdyspankki Suomessa.
Wuosikertomus 10:neltä tiliwuodelta 1871.
Sisäänpanot pankkiin nyt kuluneena wuonna,
asetetut yhteen welkasetelikaupan liikkeen kanssa,
osoittawat että yhä edelleen melkoisia säästöjä
sijoitellaan pankkiin taikka sen wälityksen kautta.
Wuoden alussa oli sisällä talletustilillä 18,556,215
Suomen markkaa, joka summa wähitellen nousi
19,579,732 Sm.kaan. tämän tilin suurin määrä
wuoden kuluessa, 9 p. Syyskuuta. Sittekuin
pankki jo wiime wuonna osittaisilla ylössano
misilla oli ruwennut wähen tämään 5 %:in
sisällä olewia talletuksia, tuliwat, päätöksen
mukaan 22 p:ltä Elokuuta, kaikki sisäänpanot
5 %:in korolla ja 90 päiwän ylössanomis
ajalla, kuulutusten kautta sanomalehdissä ylös
sanotut lunastettawaksi pankilta 12 p. Joulu
kuuta. Kun tämä ylössanomus tehtiin oli pan
kissa jälellä talletuksia mainittua lajia noin kol
men miljonan markan määrään. Mutta suurin
osa tällä tawoin ylössanotuista waroista pantiin
taas sisään alempia koronmääräyksiä wastaan ja
uusia talletuksia tulwaili sisään lakkaamatta, niin
että talletusten koko määrä pankissa, mainitusta
toimesta huolimatta ja waikka korkeinna koron
määränä talletuksille yhä edelleen on pidetty
ainoastaan 4 nyt wuoden lopulla nousee aina
19,286,083 Sm:kaan. Korkoakantawia welkasete
lejä, osaksi kotimaisia, osaksi ulkomaisia, on pankki
wuoden kuluessa myynyt yhteensä 4,624,850
Sm:kan 81 p:nin arwosta eli 1,782,960 Sm.
59 p. enemmän kuin w. 1870.
Sitä wastoin ei wuoden uloslainausliike, koko
naisuudessaan otettuna, näytä semmoista nouse
mista. Ainoastaan wekselisalkku osoittaa mel
koista lisäystä, siten että wekseleitä 7,709,067
Sm:kan 88 p:nin sijasta 1870 wuoden lopulla
nyt on suoritettawana 8,910,978 Sm:kaa 17
p:iä, summan noustua 28 p. Lokakuuta aina
9,416,975 Sm:kaan 67 p:iin. Lainaustili on
sitä wastoin alentunut 7,737,003 Sm:sta 16
p:stä wuoden alussa 6,864,364 Sm:aan 45 p:iin
sen lopussa elikkä 872,738 Sm:lla 71 p:llä. ja
kassakreditiwi-tililläkin ulkona seisowa määrä on
keskimäärin ollut noin 200,000 Sm:aa wähempi
kuin w. 1870, waikka kreditiwejä on wilkkaam
min käytetty.
Nyt esiin tuoduista numeroista, niinkuin
muitten menneenwuotisten taloudellisten ilmiöit
ten tutkistelemisesta, näkyy että parantuneet wal
mistus- ja menekkiolot aluksi tuottawat ainoas
taan enennettyä pääomankaswamista, samassa
suhteessa kohottamatta toimellisuutta. Epäile
mistä ei kuitenkaan liene että koron alentaminen
ja luottamuksen yhä enenewä wakawuus wähi
tellen owat matkaan saattawat suurempaa tuot
teliasta toimellisuutta ja siten antawat useampia
tilaisuuksia hywin sijoittelemaan niitä waroja,
joita yhä suuremmassa määrässä on kreditilai
tosten käytettäwänä. Mutta sill’aikaa, kuin täm
möistä wilkkaampaa taloudellista tilaa walmis
tellaan, ei semmoinen laitos kuin tämä pankki,
joka on sidottu niin suuriin talletussummiin kor
kealla koronmäärällä, joita pitkien ylössanomis
aikain tähden waan wähitellen woidaan siirtää
alemmalle korolle, woi olla tuntematta melkoista
wähennystä korkotilin säästössä. Niin on nyt
kuluneena wuonna ylijäännös uloslainauskoroista
sisäänpanokorkojen yli alentunut niin paljon edelli
sen wuoden ylijäännöksen suhteen, että waikka
pankin muista haaroista on onnistunut saada
wähän suurempi säästö kuin ennen, wuoden
woitto on tehnyt waan 418,105 Sm. 81 p.
elikkä 51,646 Sm. 3 p. wähemmin kuin wuo
delta 1870.
Sisällä olewaa Jouluk. wiimeisenä
p:nä w. 1870 9,986 talletusta à Sm. 18,556,215: —
Sisäänpanoja w. 1871 . . . . „ 14,327,369: —
Aiwan tyydyttäwänä sopii mainita tulosta


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Salama on t. k. ensimäistä päi
wää wastaan yöllä sytyttänyt Uudenkir
kon pitäjän kellotapulin tuleen. Tuli sam
mutettiin kuitenkin kohta, suurempaa wa
hinkoa tekemättä. (Ilm.)
— Helsingin Suomenkielistä Al
keisopistoa warten olemme wastaan
ottaneet:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
puhkoin — yhä edelleen kantawa hartioil
laan kolminaisliiton tuottamia rasituksia.
Englannissa on kuitenkin suuri waali
taistelu Gladstonen ja Salisburyn wälillä
aiwan lähellä. Jos Gladstone tässä tais
telussa woittaa, tullen uudestaan Englanin
pääministeriksi, silloin kolminaisliiton pape
rit tulewat heti menettämään Itaaliassa ar
wonsa ja kysymys otetaan siitä, eikö uusi
kolminaisliitto Englannin, Itaalian ja Rans
kan kesken mahtaisi tulla huokeammaksi.
Romantillinen anarkistihistoria.
G. H. T:n pietarilainen kirjeenwaihtaja ker
too muun muassa seuraawaa:
Tänne wiimeksi tulleista italialaisista sano
malehdistä näkyy että Pietarissa yleensä tun
netun walokuwaajan Bergamascon nuorin poika
on wangittu anarkistina.
Kirjeenwaihtaja on ollut tilaisuudessa tu
tustua tähän nuoreen mieheen, jonka oikia nimi
Iwan Karlowitsch (Giowanni); hän on kau
nis ja lahjakas mies. Pitkän Pietarissa olonsa
ajalla luki hän lääketiedettä.
Kuitenkin käytti hän rahojaan sellaisiin tar
kotuksiin, joita hänen wanha isänsä ei woinut
hywäksyä ja kun tämä on käytännöllinen mies
teki hän tästä suhteesta lopun. Isä oli aikoi
naan tullut Pietariin muutaman kuuluisan ita
lialaisen taideratsastajajoukon jäsenenä, hän oli
erittäin komea mies; rikkaan kenraalin Lalojewin
ainoa tytär rakastui tähän nuoreen uljaaseen
italialaiseen ja sanoi isälleen, että se mies on
Bergamasco taikka ei kukaan. Isä, joka tunsi
pilalle hellitellyn lapsensa, huomasi, että siihen
asiaan ei ole kajoomista ja kutsutti luokseen
onnellisen taideratsastajan. Hän selitti tälle
taiteilijalle, että hänen tyttärensä tahtoo mennä
naimisiin hänen kanssaan ja että hänellä puo
lestaan ei ole mitään sitä wastaan, waan että
hän tahtoi walittua muuttamaan rataa. Hän
ehdotti häntä harjottelemaan Pariisissa walo
kuwaajan ammattiin, hän tahtoo suorittaa kaikki
siinä ilmaantuwat menot ja sittemmin Pieta
rissa laittaa hänelle työhuoneen walmiiseen kun
toon. Bergamasco suostui tuumaan kaikin puo
lin ja wuoden kuluttua palosi hän Pariisista
kuuluisana walokuwaajana ja awasi heti Pie
tarissa liikkeen, joka kolmenkymmenen wuoden
kuluessa teki hänet monen miljoonan omista
jaksi.
Yksi hänen tyttäriään tuli muutama wuosi
sitten naimisiin erään italialaisen kanssa, joka
asuu Neapelissa ja hänen waimonsa, waloku
waajan tytär on sangen hywissä kirjoissa Ita
lian howissa.
Kun ukko Bergamasco oli saanut kuulla,
että poikansa oli joutunut harhateille, koetti hän
puuttua asiaan kaikin woimin, hän puhui po
jalleen, että sellainen elämä ei kelpaa. Sinun
täytyy matkustaa täältä mitä pikemmin sitä
parempi. Sinun pitää jättämän lukusi täällä
ja watkustaman Italiaan ja palweleman siellä
asewelwollisuutesi Italian alamaisena. Sitte
tahdon, että rupeat upseeriksi, loistawa ura au
kenee eteesi silloin taitawuutesi ja hywän ulko
muotosi, sekä sisaresi korkeain tuttawuuksien
wuoksi. Rahoja saat runsaasti mukaasi, jos
matkustat Italiaan. Jos wastoin tahtoani jäät
tänne en enään ole tunnustawa sinua pojak
seni ja turhaan käännyt puoleeni.
Iwan Bergamasco, matkusti Italiaan, tuli
upseeriksi, otettiin howiin wastaan, jossa hän
waikk'ei itse siitä wälittänyt, pani monen ita
lialaisen neidon pään pyörälle ja
liittyi italialaisten anarkistien joukkoon.
Suuren oikeuden aikana jota paraikaa käy
dään Neapelissa anarkistia wastaan, ja jossa
Giowanni Bergamasco istuu syytettyjen pen
killä, on tullut ilmi, että hän on desperadon
etewimpiä johtajia ja että hän on puoluelai
siaan runsaasti autellut rahawaroilla. Wielä
on tullut ilmi, että hän, waikka upseeri, on
lewitellyt anarkistisia julistuksia sotamiesten
keskuudessa ja omituista on, että tämä siwis
tynyt ja hywänluontoinen nuori mies esiintyi
oikeudessa mitä riettaimmalla tawalla.
Se uusi kirjoitus, jonka paawi Leo XIII
on lähettänyt Ranskan papistolle, ja jossa hän
kehoittaa sitä olemaan kuuliainen ja uskollinen
tasawallalle, ei suinkaan ole woittanut suosiota
korkeamman papiston puolelta, yksi heistä mon
sieur d' Hulst, joka on Ranskan edustaja
kamarin jäsen ja katoolisen yliopiston tirehtööri
on antanut tyytymättömyytensä ilmi seuraa
wassa kapinallisessa lausunnossa:
˶Pyhän isän kirje on kowin huolestuttanut
minua ja ymmärrän warsin hywin, että san
gen usea monarkisti kieltäytyy noudattamasta
paawin tahtoa. Siinä eiwät he tulekaan min
käänlaiseen ristiriitaan kirkon lakien kanssa, sillä
ainoastaan mitä tulee uskonsääntöihin ja pe
riaatteellisiin totuuksiin, on paawin selitykset
ehdottomasti ratkaisewia. Kaikissa muissa ky
symyksissä, ja eritotenkin tällaisessa on paawi
auktoriteetti waan siinä määrässä, kuin hänen
kokemuksensa ja hywä tahtonsa salliwat. Paawi
ei ole erehtymätön sellaisissa kysymyksissä, kuin
tämä ja jos hän katsoo sopiwaksi ruweta aja
maan tilaisuuteen sowitettua politiikkaa, ei suin
kaan kukaan ole welwollinen häntä tottelemaan
eli seuraamaan hänen esimerkkiään".


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kolmas, neljäs, wiides ja kuu
des wihko: Kirjoitelmia Saimasta,
Litteraturbladetista, Finlands Allmänna
Tidningistä, Morgonbladetista.
Seitsemäs ja kahdeksas wihko:
Arwosteluja ja ilmoituksia kotimaisesta
kirjallisuudesta.
Yhdeksäs wihko: Arwosteluja ja
ilmoituksia ulkomaan kirjallisuudesta.
Kymmenes ja yhdestoista wih
ko: Yllämainitut jälkeenjääneet kirjoi
tukset, puheita, lausuntoja, kirjeitä y. m.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Inarista, Syysk. 12 p. 1876,
Ilmat owat tämän Syyskuun ajalla tä
hän saakka olleet warsin sateiset, ehkä
lämpimät. Hallaakaan ei ole wielä ollut.
Perunat owat tawattoman suuria, jopa
26 luodin painawiakin on löydetty. —
Kurssit Wesisaaressa owat kowasti kohon
neet, ja kun kaikki tarpeemme owat sieltä
saatawat, niin saattaa se meille tuntu
waa tappiota. Keskuudessakin kuljetetaan
„Ja jos todella niin lienee sallittu",
wirkkoi Oliwier nöyrällä kohtaloonsa tyy
tymyksellä, „niin se on tapahtuwa siitä
syystä, että minä liian kiitollisena pal
welijana, ilman mitään epäilemisittä, olen
täyttänyt jonkun kuninkaallisen herrani
käskyistä".
Ludwik purskahti tawalliseen pilkalliseen
nauruhunsa. — „Aika miehen tawalla siwal
sit sinä, kun siwalsitkin, takaisin, Oliwier;
ja — Pyhä Neitsyt auttakoon! — oi
kein se oli tehty, sillä minä se sinut tais
teluun olin waatinut. Mutta sanoppas
nyt minulle, ole niin hywä, hawaitsetko
noiden miesten käytöksessä minua kohtaan
jotain, mikä epäluuloa osoittaisi ja pahaa
kohtelua ennustaisi?"


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pois kaikki welttous, pois kaikki syyt,
joilla koetamme sitä puolustaa!
Wielä pyydämme saada muutamilla sa
noilla wastata tuohon tawalliseen kysymyk
seen:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Impilahdelta 22 p:ltä Kesäkuuta. (Kirje
weikolle). Rukiin-oraat meillä eli meidän maan
osastolla eiwät alustakaan olleet lupaawia, ja nyt
owat ne menneet lopen huonoiksi. — Rippikoulua
on meillä pidetty tyttöin kanssa kokonaista 4 wii
koa. Tätä koulutapaa moni talollinen ei hywäksy
palweluswäen tähden. Mutta mitäpäs sille mahtaa,
kun piispa on sen papeille niin määrännyt. Po
jat käywät syksyllä ja tytöt kewäillä yhteensä 8
wiikkoa. Olisi wielä hywä, jos olisi se toiwo, että
pääsisiwät sillä 4:llä wiikolla, waan se aika woipi
mennä turhaan. Ompa eräitä 4:ttä kertaa rippi
koulussa. Muutama jättää naimisensa tukkunaan,
kun ei osaa lukea ja häntä kouluun tahdotaan. Eikö
nuo seikat mahtaisi muistuttaa rahwasta kansakou
lun tarpeellisuudesta, kun sitä on wastustettu mo
nessa paikassa. Luulisinpä kansakoulusta olewan
sen edun, että kun lapset piennä ja jouto-ajalla
oppisiwat, niin ei tarwitsisi rippikoulussa sitten ai
kaansa menettää kuukausia. Jopa toki kansakoulussa
käynyt woipi rippikoulun suorittaa yhdessä tai kah
dessa päiwässä.
Näin äsken Uudessa Suomettaressa kerrottawan
että ihmeellisen suuria sakkosummia määrätään yksi
tyisten paketeista eli kääröistä ja muista kirjeistä,
jos niitä laitetaan muulla tawoin kuin waltiopos
tin kautta. Waan eikö se liene nollain ereys *)
Suomettaren palstassa, että noin suuria sakkosum
mia pantaisiin niin pienestä, riunan ja kahdenkym
menen kopekan asiasta.
Nyt on jo Juhannus käsissä, waan kesäksi ei
wielä ole oikein muuttunut. Jopa pelloistakin ru
kiin oraat tukkunaan owat häwinneet. Melkein
koko tämä kihlakunta on tulewaksi wuodeksi rukiin
puutteessa. Kalan saalis on myös tuiki huono.
Nyt lähestyy taas kallis aika; kaikkialla walitetaan
sitä samaa. Meilläkin esiteltiin säästö-kassoja,
waan eihän ne kelwanneet nyt rikkaana ollessa.
Wielä mainitsen puheeni jatkoksi wähän eläinten
rääkkäyksestä. Täällä on syksypuoleen teurastus
aikana se tapa rikkailla pohatoilla, että kerääwät sato
määriä sarwiraawaita lihakauppaa warten. Mutta
teurastus-tapa on niin onnetoin että ei woi sitä
toinen uskoa. He eiwät näet saa henkeä pois elä
wältä; nahka on jo otettu puoleksi pois, mutta
käsissä olewa eläin wielä yhä elää ja öläjää. Muu
toinkin on koko tuo työ hywin ruokotoin lihain ja
kaiken suhteen, että et inhoamatta woi sitä heiltä
ostaa. Tuohon asiaan pitäisi esiwallan määrätä
oikeat läänissä olewat teurastus-opettajat, niinkuin
kyntöopettajiakin on, jotka syksyisinä aikoina opet
taisi teurastamaan pitäjissä, semminkin meidän maan
osastolla. Kaupungeissa kyllä osataan sitä työtä
tehdä, mutta maakylissä ja pitäjissä kowin wähän,
semminkin Salmin lihakauppiaat. — Tuo eläinten
rääkkäys pitäisi poistaa millä neuwoin tahansa.
Wanha käsi.
— Ranskassa on asema wieläkin hywin epä
wakainen ja sekawa. Perustuslaki-waliokunta tar
kastaa par'aikaa sitä esitystä, joka tarkoittaa tasa
wallan järjestämistä wakawalle kannalle. Evene
ment niminen lehti kertoo että waliokunnan enem
mistö olisi hywäksynyt tämän esityksen pääkohdat,
sillä muutoksella waan, että ensimmäinen pykälä
kuuluisi: „Ranskanmaata hallitsee kaksi
kamaria", ja toinen: „Toimituswaltaa har
joitetaan tasawallan presidentin kautta".
Tämä uutinen on kuitenkin sangen epäiltäwä, ja
waikka siinä perää olisikin, ei sentään ole warmaa
että puheena-olewa esitys tulee hywäksytyksi itse
kansalliskokouksessa. Oikea-puolue wastustaa sitä
tietysti woimiansa myöden, suosien Lambertin esi-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tärkeä huomautus
maanmiehille.


[User] <image>OCR:

[Assistant] ½ wuodelta 2 m. 2 m. 83 p. 2 m. 95 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Berlinistä, maalisk. 29 p. Wal
tiopäiwät eiwät myöntäneet meriasiain mi
nisteristön pyytämää kahta miljonaa mark
kaa korwetin rakentamista warten. Myön
tämistä wastaan oliwat keskipuolue, wa
paamieliset, sosialistit ja kansanpuolue, sitä
puolustiwat muut puolueet, myöskin puo
lalaiset. Puolalainen edusmies Koszielski
selitti, ettei se tapahtunut puoluepolitisista
syistä, waan oli isänmaan etu silmämää
ränä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Koska siis oli päätetty pyytää rajoi
tuksia, niin yhdyttiin lyhyenlaisen kes
kustelun jälkeen hra v. Wrightin ehdot
telemaan ja hra Solstrandin täydentä
mään ehdotukseen että yhdistys, kannat
taen ylimalkaan waltuusmiesten wiinan
myynti-asiaa warten asettaman walio
kunnan mietintöä, toiwoi että ulkona
kaupungista ja mahdollisuutta myöten
itse kaupungin ulkokulmillakin kiellettäi
siin kaikki wäkijuomien anniskelu.
— Uuden wiinalain johdosta wii
me tiistaina Alliansihuoneessa pidetyssä
kokouksessa listoja toimittamaan ja ni
mikirjoituksia keräämään walittu toimi
kunta piti eilen illalla ensimmäisen ko
kouksensa ja päätti muun muassa kokoon
tua uudelleen tänä iltana alliansihuo
neen pienessä salissa, Korkeawuorenk.
22, kello ½8. — Mainittua toimikun
taa auttamaan halullisia kehoitetaan ys
täwällisesti kokoukseen saapumaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Parisi 255, 256. — Puoli-imperiali 8:
13. — Diskonto 6—7.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Haawoitettujen hoitamista
warten on Wenäjältä tullut Serbiaan
ja Montenegroon 116 lääkäriä, 127
wälskäriä, 89 armelisuuden-sisarta ja 6
prowisoria, eli yhteensä 338 henkeä.
— Bulgarilainen apukomitea on
wenäläisissä sanomalehdissä julkaissut har
taan pyynnön, että Wenäjän kansa raha
awuilla rientäisi liewentämään sitä surkeaa
kurjuutta, joka Bulgarilaisessa wäestössä
wallitsee.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lehteä saadaan tilata Wiipurissa herra N.
A. Zilliacus'en kirjapainossa sekä kaikissa
maamme postikonttoreissa.
Tilaus-hinta on entinen, nimittäin:
Wiipurissa koko wuosikerralta 4 markkaa.
„ puolelta „ 2 „
Maaseuduilla koko wuosikerralta 4 m. 82 p.
„ puolelta „ 2 „ 70 „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Painoasiain ylihallitus on t. k:n
5 p:nä antanut kauppakirjuri A. Lin
dellille luwan tässä kaupungissa pai
nosta julkaista aikakautista kirjaa ni
mellä „Finlands kommunikationer".
— Kirjapainoa Kokkolaan aikoo
„Wasa Tidningin" kirjapainon faktori
I. Kloström perustaa, kertoo N. Pr.
— Kaupunginwaltuusmiesten pu
heenjohjaksi Sawonlinnassa on reh
tori K. E. Roschier ja warapuheenjoh
tajaksi kruununwouti B. Broms walittu.
— Kaupungin waltuusmiesten ko
kouksessa tiistaina käsiteltiin seuraawia
asioita:
Walmistuswaliokunnan ehdoituksen
mukaan päätettiin palkata Raastuwan
kielenkääntäjä suomenkieltä varten myös
kin maistratia auttamaan.
Lausuntoa antamaan kaupunginwis
kaalin lesken S. E. Nygrenin anomuksen
johdosta, saada eläkettä itselleen ja ala
ikäisille lapsilleen, asetettiin erityinen
waliokunta, johon walittiin herrat Lin
delöf, Sohlman ja Wegelius.
Wustaukseksi rawintolanpitäjä I.
Lindgrenin walitukseen häneltä kielle
tystä anniskeluoikeudesta päättiwät
waltuusm. uudistaa entisen kieltäwän
lausuntonsa.
Kaupungininsinörin ehdotuksesta pää
tettiin kaupungin metsät jonkun metsän
hoitajan tarkastettawiksi, jotta saatai
siin selwille minkä werran ja missä
järjestyksessä niitä woidaan käyttää.
— Rahatoimikamarin ehdoituksesta ra
hainkantolaitoksen järjestämiseksi pää
tettiin:
että Tullinylijohtokuntaa pyydettäi
siin puolustamaan sitä että weroitus ja
ylöskanto tuulaagi- liikenne-, ja mit
tausmaksoista Helsingissä jätettäisiin
kaupungin tullikamarin toimeksi wel
wollisuudella kerta kuukaudessa raha
toimikamariin maksamaan kaupungin
osan niistä lähinnä edelliseltä kuukau
delta ja neljänneksittäin tekemään tilin
ylöskannosta; kaupungin tulisi taas
sopimuksen mukaan waltiolaitoksen ja
kaupunginhallitusmiesten kesken korwata
waltiolaitoksen tästä nousewat menot;
että niiltä kaupungin wesijohtoa hywäk
seen käyttäwiltä, jotka eiwät kuulutetun
ajan eikä kahdeksan päiwän kuluessasen
jälkeen kaupungin rahastoon maksojaan
siitä suorita, kootaan nämä maksot wii
den prosentin korotuksella elleiwät sit
tenkään uudelleen kehoitettuna, tätä wel
wollisuuttaan täytä, wesijohto heiltä
suljetaan;
että waltuutetaan rahatoimikamarin
sopimaan, helpoilla ehdoilla, seudulla
olewan pankkilaitoksen kanssa siitä, että
werolliset saawat myöskin pankissa suo
rittaa kunnalliset weronsa.
Sitäwastoin hyljättiin ehdotus ka
maria warten woimassa olewan ohje
säännön 13 § niin muuttamiseksi että
kunnalliset maksot, jotka nousewat 20
markan yli, ja joita ei kahdeksan päi
wän kuluessa ylöskantokokouksesta suo
riteta, koottaisin maksuwelwolliselta 5
prosent. koroituksella.
— Rautatiekokouksessa Ulwilassa
t. k. 5 p. päätettiin että, jos kaikki
muut tähän rautatie-piirin kuuluwat
kunnat ottawat osaa rautatielainan ta
kaukseen, niin Ulwilan kuntakin on ha
lukas siihen osaa ottamaan. Niin kertoo
Satak.
— Imatran koskeen on, kuten Wibl.
kertoo, äskettäin hukkunut 15-wuotias
renkipoika Wepsäläinen, joka weneellä
koetti soutaa kosken niskan poikki.
Paradisin Pakolainen.
Kirjoitti E. A. Jää.
(Jatkoa wiime n:roon.)
Kun hänestä ensikerran erosin, tunsin ainoas
taan wienon kaipauksen silloin tällöin lukujeni
wälillä, mutta „kipinästä tuli syttyy", ja jota
enemmän koetin hänen muistoansa mielestäni
haihduttaa, ett'ei lukemiseni sentähden tulisi häi
rityksi, sitä enemmän anasti hänen kuwansa
sielussani sijaa. Päiwällä koulupengillä istuis
sani tuntui, kuin olisi hän ollut luonani. As
tuissani katuja pitkin, seurasi hän uskollisesti
minua ajatuksissani. Yöllä nukkuissani unek
sui nhänestä suloisimpia unelmia. Sanalla sa
noen: hän oli aina mielessäni, ja joll'eiwät syn
nynnäiset lahjani olisi minua koulutunnilla opas
taneet, olisi auttamattomasti monta kertaa pa
tukka kämmentäni lämmittänyt, hajamielisyyteni
tähden. — Niin sywälle oli Bertan kuwa olen
tooni juurtunut, ja kerran kuin opettaja historia
tunnilla minulta kysyi: „Kuka wapahti Or
leans'in kaupungin Englantilaisten hyökkäyk-
- Reserwikomppaniat kuulutaan
tänä wuonaa kutsuttawan kokoon jo tou
kok. 26 tai 27 p:nä, kertoo Hbl.
— Uudenmaan ja Hämeenläänien
Maanwiljelysseuran palwelukseen ote
taan matkustawa opettaja maanwilje
lystöiden toimittamisessa ja niihin kuu
luwien kalujen ja koneiden käyttämi
sessä sekä yksinkertaisemmissa käsitöissä
ja hewosenkengityksessä. Ja halullisia
ja hakukelwollisia hakijoita tähän toi
meen kehoitetaan ennen ensi huhtikuun
1 p:ää Seuran Johtokunnalle lähettä
mään hakemuksensa siihen, liittämällä
hakemuksiin todistuksen hywästä ja wa
kaasta käytöksestä sekä taidostaan maan
wiljelys- ja käsitöissä. Palkkaehdot
owat 100 markkaa kuukaudessa, jonka
ohessa neuwoja matkoillaan saa kantaa
kyytirahat yhdelle hewoselle tai maksun
3:n luokan piletistä rautatiellä, sekä
päiwärahoiksi 1 markan. Jos Johto
kunta niin määrää on se, joka otetaan
tähän toimeen, welwollinen suoritta
maan 3 kuukautisen oppijakson täkäläi
sessä kengityskoulussa, josta saa palk
kion, jonka suuruus määrätään saawu
tetun edistyksen mukaan. Sekä ruotsin
että suomen kielen taito on wälttämätön,
ja annetaan wirkaan ottaessa etuoikeus
sille hakijalle, joka, sen hoitamisen tarwit
tawien tietojen ja kywyn osoittamisen
ohessa, on käynyt maanwiljelyskoulun.
mala teko kaikkia niitä, jotka hänen tun
siwat, hämmästyttää.
— Wiipurin howioikens on t. k. 7
p:nä auskultanteiksi ottanut ylioppilaat
W. Elfwengren'in, wapaah. H. F. Pal
mén'in ja J. E. von Schantz'in.
— Ison-Kyrön lauluseura, jossa
on 21 henkeä ja jota johtaa hra I.
Passinen, antoi t. k. 3 p:nä konsertin
Waasassa. Wäkeä oli konsertissa, ker
too H. D., tungokseen saakka, eipä edes
kaikki mahtuneetkaan lyseon isoon saliin.
Wiehättäwää oli nähdä sitä wakawaa
lewollisuutta, jolla esiintywät laulajat
suorittiwat, tehtäwänsä, ja täytyy muu
ten kaikin puolin tunnustaa heidän an
sionsa, waikka luonnollisesti ei woida
panna heille warsin suuria waatimuksia
musikaalisessa katsannossa.
— Lautakunta asian päättäjänä.
Pöytyältä kirjoitetaan Å. T:lle: Joku
aika sitten tapahtui Lohtajan kihlakun
nanoikeudessa se harwinainen tapaus,
että lautakunta ja tuomari jotenkin tär
keän asian ratkaisemisesta tekiwät erilai
set päätökset. Tutkittawana oli Ylikan
nuksen kirkkoherran wirkaa warten pyy
dettyä neljättä waalisaarnaajaa wastaan
tehdyt walitukset. Tuomari katsoi wa
litukset oikeutetuiksi, mutta lautakunta ne
hylkäsi ja päätös annettiin lautakunnan
mielen mukaan. Riitapuolet wetosiwat
korkeampaan oikeuteen.
— Hywä toweruus. Hagan ku
ninkaankartanon torpparit Ahwenan
maalla owat, kuten M. P. kertoo, kes
kenänsä tehneet sellaisen sopimuksen, että
jos joku torppareista sairauden wuoksi
on estetty suorittamasta päiwätöitänsä,
muut niitä hänen puolestaan tekewät.
— Pormestarin wirkaa Hämeen
linnassa owat, kuten H. S. tietää,
määräajan kuluessa hakeneet oikeusraa
timies Hämeenlinnassa A. W. Helsin
gius, senaatinkanslisti K. O. Utter
sekä nimituomarit O. H. Sundell ja
O. Fawén.
- Achtén lukkari- ja urkunisti
koululaisten kirkkokonsertti oli wiime
maanantaina Nikolain kirkossa. Ohjel
ma oli waihettelewa, yleisöä oli 1,000
hengen paikoille.
— Lastensaaren eli Laukaan olut
tehtaan paloasiassa julistettiin tuomio
wiime perjantaina. Syytetty, entinen
nimimies G. Breitholz, katsottuna syyl
liseksi, tuomittiin laissa määrättyyn
edeswastaukseen ja wahingon sekä ku
lunkien palkitsemiseen. Niin kertoo K.-S.
— Soitto- ja laulujuhlan toimi
kuntaan walittiin Jywäskylässä, kuten
K.-S. kertoo, toissa torstaina pidetyssä
kokouksessa rouwat M. Schildt, T. Hed
berg, S. Hagfors, M. Parwiainen,
ja A. Girsén sekä neidet H. Söder
ström, A. Lilius, ja herrat C. W. Hed
berg, Juuso Hedberg, K. I. Högman,
I. Castén, N. Järwinen, W. Wess
man.
— Kuollut. Perjantaita wastaan
yöllä kuoli täällä arkitehti Ewert Er
land Lagerspets, 37 wuoden ijässä.
Wainajaa pidettiin etewänä ammatis
saan.
— Sairaudensuhteet Helsingissä.
Wiikon ajalla tammik. 27— Helm. 2 pp.
on seuraawat uudet taudinkohtaukset il
moitettu: tuhkarokkoa 22, isorokkoa 1,
wesirokkoa 1, suolikuumetta 1, wilutau
tia 1, reumatismia 4, turwotustautia
22, kulkkumätää 2, kulkkutautia 35,
keuhkokatarria 51, keuhkojen tulehdusta
6, suolikatarria 30, watsakalwon tuleh
dusta 2; yhteensä 178. (H. D.)
— Waaliin lukkarin ja urkurin
wirkaan Heinolan pitäjässä on pantu:
E W. Rothman Jämsästä, D. Hän
ninen Heinolasta ja A. Kumlin Jaa
lasta.
Tämän helmikuun 7 p:nä kuoli, ku
ten N. Pr. tietää, Russilan maatilalla
lähellä Turkua Suomenmaan mainioin
sportimies J. J. Maexmontan 88 wuo
den ikäisenä, metsästäjä, joka on anta
nut painosta useampia kirjoja metsäs
tystä koskewista asioista, joita pidetään
arwokkaina.
— † Gregorius Monell, prowasti,
tähdistön jäsen ja Ilomantsin kirkko
herra, waipui kuolon uneen Ilomantsin
pappilassa wiime lauantaina, t. k. 2
p. Hän oli jo pitemmän aikaa kiwul
loinen, joka hänen wiime aikoina esti
wirantoimituksestakin, ja sama kiwuloi
suus nyt katkaisi hänen elämänsä lan
gan.
— Papiksi wihittiin Kuopiossa wii
me maanantaina ylioppilaat E. Thau
wòn, H. R. Damstén ja Sidensnöre,
ja määrättiin E. Thauwòn kirkkoher
ranapulaiseksi Iihin, H. R. Damstén
kirkkoherran-apulaiseksi Tuusniemelle.
Wihkimisen toimitti tomiokapitulin as
sessori W. Lindstedt.
— Ilmat owat olleet täällä erittäin
miedot ja suojaiset tällä wiikolla.
— Itsemurha. T. k. 12 p. kello
9—10 e. pp. oli nuorukainen Emil
Hagström asunnossaan Arkadia-teaat
terissa ampumalla rintaansa päiwänsä
päättänyt. Hagström joka oli wasta
20 wuoden wanha, oli tunnettu erit
täin hiljaiseksi ja siiwoksi, joten siis tuo ka-
Wainaja oli syntynyt samassa pitä
jässä, jossa kolmatta kymmentä wuotta
oli kirkkoherrana, talonpoikaisista wan
hemmista, 14 päiwänä heinäkuuta 1811.
Koulu aikanansa muutti hän, sen aikui
sen tawan mukaan, wanhempainsa su
kunimen, Mononen, nimeksi Monell.
Hän tuli ylioppilaaksi 1837, wihittiin
papiksi 1839, oli saarnaajana Saiman
kanawan rakennuswäelle 1848 ja sa
malla Lappeenrannan kehruuhuoneen
seltä", wastasin: „Bertta". Silloin ei tosiaan
ollut pamppu kaukana, mutta samalla ennätin
oikaista erehtykseni ja niin pääsin pulasta ja
tyhmästä wastauksestani.
Kaikesta tästä sieluntaistelusta ei Bertta
luullakseni tiennyt mitään. Hän oli onnellisena
kodissaan maalaisen rauhallista elämää wiettäen
ja kukaties muisteleeko hän minua ensinkään,
ajattelin itsekseni. —
Kesälomalla kun kotonani oleskelin, käwin jos
kus Pappilassa, mutta Bertan seuraa koetin
mahdollisuuden mukaan wälttää, ett'ei rauhaton
tilani olisi tullut waan pahemmaksi ja näkyipä
kuin olisi hänkin asian oikean laadun arwannut,
sillä hän koki poissa olla näkywistäni, kun waan
niin sopi. Mutta, kaikki osoitti että joku erin
omainen woima weti minua kohden Pappilaa.
Ajatuksissani käwelin joskus tietä, enkä huoman
nut, ennenkun olin Pappilan portilla, waikka ei
laisinkaan ollut tarkoitukseni sinne mennä. Sat
tumalta tapasin toisinaan Bertan, silloin ter
wehdimme toisiamme ujosti, mutta mitään kes
kustelua ei koskaan wälillämme syntynyt. Bertta
waan loi kainot silmänsä alas ja näytti ikään
kuin salaa hymyilewän minulle. —
Pappilaan oli tullut apulainen. Wanha kappa-
pappina w. 1852, nimitettiin toiseksi
kappalaiseksi Mikkeliin 1856 ja Ilo
matsin kirkkoherraksi 1859, johon wir
kaan hän astui w. 1862, sai rowastin
arwonimen 1867.
Kirjallisella alalla on wainaja pai
nosta julaissut.- „Toht. M. Lutheruk
sen pienen katekismuksen selityksen", joka
kahdessa painoksessa, ensim. 1869 ja
toinen 1877, on etenki Ilomantsin seu
rakunnassa käytettynä kristin opin op
pikirjana. Sen ohessa on wainajan
kädestä käännöksinä ilmauntuneet: „I.
Bunianin pyhä sota" w. 1856, „J.
Arndtin postilla", 1862, „Neuwoja
metsän hoitamiseen", 1851. Sanoma
lehtien, „Maanmiehen ystäwä" ja „Suo
metar", aputoimittajana työskententeli
hän myös kirjallisella alalla.
Ollen kansan opetuksen ystäwä ja
nerokas saarnamies, kadotti maamme
kirkko wainajassa kokeneen palweliansa.
Rauha tomullensa!
- Suomalaisen kansantajuisen lu
ennon pitää ensi sunnuntaina kello ½
5 iltapuolella, filos. kand. K. Lindroos,
Kansakoulujen talossa Kasarminkadun
warrella n:o 21.
— Kiitettäwä esimerkki. Eräs rait
tiutta harrastawa ja edistäwä Helsin
gin käsityöläis mestari, jolla ennen oli
tapana kohteliaisuudesta ja kiitollisuu
desta tarjota miehillensä ryyppy joka
lauantai iltana wiikko palkan makset
tuaan, on nyt sen tawan muuttanut
siten, että hän on kunkin työmiehensä
hywäksi Helsingissä olewassa kipu- ja
hautaus rahastoon pannut 4 markkaa si
sään kirjoitus- eli pohjarahan nimelli
senä ja on sen lisäksi hywän tahtoisesti
ottanut toimittaaksensa joka neljännen
wiikon kuluttua kultakin 1 markan, joka
lyhennetään wiikopalkasta, mainittuun
rahastoon tulewaisuuden waralle työ
miehillensä, jotka mietittyänsä, asian tar
peellisuuden tähden owat siihen mielel
lään suostuneetkin. Paitsi sitä on hän
tilannut sanomalehtiäkin, muun muassa
Raittiuden Seuran Lehden, työmiestensä
luettawaksi. —n.
— Jääsken kunta päätti yksimieli
sesti kokouksessaan tammikuun 14 p:nä,
että kaikki niinkutsutut „kertahäät" 40
markan sakon uhalla kunnassa owat
kielletyt. Näissä häissä, jotka muuten
kin jo owat häwiämään päin, on lah
joja wastaan wiinaa tarjottu ja täten
wiinakauppaa sitä seuraawine paheineen
harjoitettu.
— Raittiusliike. N. Pr:ille kirjoi
tetaan: Toisena istuntopäiwänä Kemin
käräjissä 1 p:nä helmikuuta piti lauta
mies, lakitieteen ylioppilas Matti Nie
melä onnistuneen esitelmän käräjäwäelle
juoppoudesta ja sen turmiollisista sen
rauksista sekä kehoitti perustamaan seu
dulle raittiusyhdistystä. Seurauksena
tästä oli että sellainen yhdistys pai
kalla pantiin toimeen ja jäseniä ilmaan
tui koko joukko.
— Raittiuskokoukseen Jämsässä t.
k. 8 p:nä saapui wäkeä noin 40—50
paikoille. Kaikki saapuwilla olijat oli
wat yksimielisiä raittius-seuran tarpeel
lisuudesta ja hyödystä, jonka wuoksi se
päätettiinkin heti perustaa semmoiseksi,
jossa olisi ehdottoman raittiuden ja koh
tuuden osasto. Wäliaikaiseksi puheen
johtajaksi walittiin talollinen K. Ra
sinmäki siihen saakka kunnes tähän toi
meen saataisiin ryhtymään joku seura
kunnan papiston jäsenistä, kertoo U: S.
lainen ei näette enään yksin woinut kaikkia teh
täwiään toimittaa. Apulainen oli nuori mies,
ja, mikä pahin, naimaton, jonka tähden suuresti
pelkäsin saawani hänestä kilpakosijan, jota ei olisi
helppo woittaa. Eikä luuloni ollutkaan perätön.
Oikein päätäni pyörrytti kun ensikerran näin
Bertan astelewan, apulaisen kanssa järwen ran
nalla. Woi kumminkin, ajattelin silloin, jos tuo
weitikka walloittaa elämäni aarteen, niin olen
onneton. — Menin sentähden alas tuonne puis
toon, entiseen rauhalliseen lapsuuteni leikkipaik
kaan, jossa niin monta surutonta hetkeä olin
wiettänyt, heittäysin siellä toiwottomana nurmelle
ja hartaasti itkien halusin saada entiset menneet
lapsuuteni huolettomat päiwät takaisin, mutta —
turhaan hain lohdutusta luonnon waltakunnasta.
Onnettaret eiwät enää minulle hymyilleet, kaikki
näkyi minun hyljänneen ja hauta tuntui mi
nusta rakkaalta, jonka hiljaisessa helmassa toi
woin saawani takaisin kadonneen onneni.
Tästä päiwin muutuin nähtäwästi entistä
miettiwäisemmäksi. Isäni ja äitini ihmetteliwät
kowin, miten heidän ennen niin iloinen poikansa
oli muuttunut, ja täysi syy oli heillä ihmettele
miseen, sillä tuskin kahta sanaa päiwässä puhuin
heidän tai muidenkaan kanssa. Ruokahaluni ka-
tosi kokonaan ja ruumiini laihtui yhä päiwä päi
wältä.
— Julkinen olutkapakka ja rawin-
tola eli ruokakauppa, sanoo U. S., on
äskettäin perustettu Jämsässä noin
wirstan matkalle nykyisestä hyyryhuo
neissa olewasta kansakoulusta ja aino
astaan muutaman kymmenen sylen pääs
sä ensi kesänä walmistuwasta seura
kunnan uudesta kansakoulurakennuksesta.
— „Koitto"-yhdistyksen kokous on
ensi sunnuntai-iltana suomalaisen alkeis
opiston juhlasalissa. — Katso ilmoi
tusta wiimeiseltä siwulta.
Kirjeitä Maaseuduilta.
— Heinolasta Helmikuun alulla
1884. Markkinoita wietettiin täällä 31
p. mennyttä kuuta. Ilma oli suotuisa,
waan wäkeä ei ollut niin paljo, kuin
tawallisesti ennen markkinoilla. Tawa
raa oli kosolta, etenkin waatteita, kan
kaita, silakoita, Wiipurin rinkeliä y. m.
Hewoskauppa ei ollut niin raakamaista,
kuin edesmenneillä markkinoilla, jonka
waikutti se, ett'ei saanut ajaa rajusti
eikä ratsastaa. Joka ratsasti, sai 20
m. sakkoa ja menetti myötä olleen tawa
ransa. Samoin käwi niitten, jotka juo
puneina pitiwät pahaa meteliä kadulla.
Waan kaikki eiwat tahtoneet muistaa
mainittua sakkoa, jota uutterat polisimie
het usein heille muistuttiwat. Eikä ih
mekään, koska wiinaa, jota kaupungis
samme ahkerasti walmistetaan, oli u
seissa kohdin kyllin saatawissa. Paljon
juodaan, paljon walmistetaan tuota tu
lijuomaa meidänkin seurakunnassamme.
Paljon tuhlaantun Herran kallista lah
jaa turmelusta tuottawaan juomaan.
Moni panee wiimeisen penninsä wiinaan,
jotta ennen on syömättäkin. Onnelli
nen on se perheen-isäntä, jokas aapi wii
naa himoamattomia palwelioita. Mut
ta niitä on wähän, ei edes kymmentä
sadasta woi sanoa raittiiksi. Ei woi
panna renkiänsä millekään toimille kau
punkiin. Jos sen tekee, niin tietää war
maan, että hän ei woi wäkijuoma teh
taiden lientä wälttää. Usein wiipyy
toiseen päiwään yhden penikulman mat
kalla kaupungissa eikä tiedä mihin owat
tawaransa joutuneet. Ja jos wiimein
kin kotiin tulee, niin on julman eläi
men kaltainen, puukko kädessä j. n. e.
Rengille, joka ei wiinaa ryyppää woipi
waksaa ⅓:n enemmän palkkaa, kuin juo
marille, joka tuhlaa omansa ja wielä
muittenkin tawarat.
Kansakoulumme mies-opettajaksi wa
litsi johtokunta 27 p. Tammikuuta en
tisen opettajan H. Ronkaisen, joka muut
ti Joulun aikana pois, mutta palasi taas
takaisin entiseen paikkaansa. — Lempi
liittoja on tehty tänäkin alkaneena
wuonna. Häitä pidetään ja wieraita
kutsutaan häihin. Häihin ei ole hywä
muutoin mennä, jos ei ole ewästä ja
rahaa mukana, se on tapana.
Terweys on täällä tyydyttäwäinen,
mutta useita pikaisia kuoleman tapauk
sia on ollut, jotka muistuttawat, että ei
tiedä päiwää eikä hetkeä milloin kuole
ma kohtaa. Ensikertalainen.
Muutamien wiikkojen kuluttua siitä kun Bertan
ja apulaisen ensikerran yhdessä näin käwelewän,
sain huhuna kuulla että he oliwat julkisesti kih
lautuneet ja se runteli kowin, sanomattoman
kowin, särjettyä sydäntäni. Allapäin, pahoilla
mielin, palasin syksyn tullessa kouluun, pyrkiäk
seni opin tiellä eteenpäin ja kadottaakseni kiu
sallisesti wiehättäwän tytön kuwan mielestäni.
Mutta turhaan! — Turhaan taistelin sydäm
meni tunteiden kanssa. Lemmen liekki on siksi
liian woimakas ja sitä sammuttamaan ei kykene
ruumiilliset woimat. Uljas sankari woi sodan
tuiman ryunäkön woittaa, mutta lemmen tais
telussa hän useinkin uupuu ja hänen sydäm
mensä sortuu ennen aikaa haudan lepoon. Kaikki
näkyi nyt menewän minulta „päin mäntyä".
Lukemisesta ei tahtonut mitään tulla. Minulla
ei ollut iloa kenenkään seurassa, towerini sekä
opettajat kummasteliwat selittämätöntä alakuloi
suuttani. Se oli kuitenkin, onnekseni ett'eiwät
tienneet syytä siihen, sillä olisiwatpa waan hu
liwilit nauraneet koko asialle ja siten ärsyttä
neet kurjan tilani entistä pahemmaksi.
(Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Muita uutisia Suomesta. Maal
likko - edusmieheksi Wiipurin pro
wastikunnan puolesta walittiin toukok. 28
p. kansakoulujen-tarkastaja Oskar Hy
nén 6 äänellä. Kaksi ääntä sai tohtori
Gabriel Lagus. (U. S.) — Waltio
arkiston-h oitaja toht. Hausen läh
tee tänä kesänä hankkimaan Ruotsin wal
tioarkistosta kopioita Suomea koskewista
keskiajan asiakirjoista. Senaatti on hänelle
matkarahaksi myöntänyt 800 markkaa ja
kopioimis-kustannuksiin 400 markkaa. —
Keisarillisessa palatsissa Hel
singissä tehdään tänä kesänä korjaustöitä,
joiden on laskettu nousewan 31,000 mark
kaan. (N. Pr.) — Kirjallisuutta.
Painosta on walmistunut: „Kale wala,
das Volkepos der Finnen Ueber
setzt von Herman Paul. II." 394
siw. Täydellinen ja oiwallinen saksankieli
nen käännös koko Kalewalasta on nyt ole
massa, ja se on saattawa kansan-runos
tomme tunnetuksi entistä laajemmissa pii
reissä ulkomailla. (U. S.) — Poltettu
lapsi. Olut-ajurin leski Hilda Johanna
Lindström, asuwa Helsingissä Ber
gen'in huwilassa Tölöössä, on toisapäi
wänä polttanut päiwää ennen synnyttä
mänsä lapsen. Lähempiä tietoja tästä hir
muisesta tapauksesta puuttuu wielä, mutta
äiti on jo wangittu. (N. Pr.)


[User] <image>OCR:

[Assistant] Paikk.-weks. 21,180,425: 47. 8,306,881: 87. 4,131. —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Eilen tunnetulta suurelta ulkomaan kaup
pahuoneelta tulleen kirjeen johdosta waroi
tetaan alopekurin heinänsiementen wiljeli
jöitä polkuhinnoista myymästä hywää tä
män wuoden tawaraa. Lähempiä tietoja
on wastedes odotettawissa jahka ulkomaille
lähetetyt näytteet tawarastamme tulewat
tarkastetuiksi. Maanmies.
— Wirkawapauksia ja määräyksiä. Ha
likon kihlakunnan kruununwouti T. L. Wasz
on yksityisten asiain tähden saanut kahen
kuukauden wirkawapauden tämän kuun 15
päiwästä alkaen, joll'a kaa senaatin ylimää
räinen kopisti Kaarle Alarik Wasz on mää
rätty hoitamaan sanottua wirkaa.
Alimääräiseksi kruununpalwelijaksi Kar
wian kappeliin on läänin kuwernööri näh
nyt hywäksi nimittää talollisen Frans Mi
kael Efraiminpoika Kiwiharjun sanotusta
kappelista.
Wirkawapaus on myönnetty Turun pii
rin läänin eläinlääkärille L. Fabritiukselle
6 wiikoksi heinäk. 1 p:stä ja hänen sijai
srksensa on eläinlääkäri A. Höijer määrätty.
— Turun ja Porin läänin maakaup
piaat owat kutsutut yleiseen kokoukseen huo
menna kello 10 e.pp. Kupittaan rawinto
lassa Turussa. Wiitaamme ilmoitukseen
etusivulla.
— Naiswäen raamattuseura wiettää
wuosijuhlaansa täällä ensi tiistaina kes
kiwiikkona. Wiittaamme ilmoitukseen etusi
wulla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Keskiwiikkona Marraskuun 22 p:nä myy
dään julkisella huutokaupalla enimmän mak
sawalle ⅙ osa Hirwelän werotaloa N:o 9
Orimattilan pitäjän Järween kylässä. Talo, jo
ka on kaksitoista wirstaa Herralan asemapaikas
ta, omistaa kolmekymmentäkahdeksan tynnyrin
alaa peltomaata, luonnon niityt owat hywät
ja metsä wälttäwä. Omistaja pitää puolen
tunnin mietintö-ajan, jos tarjous hywäksy
tään eli ei. Tarkempia tietoja makson eh
doista yunä muista saa joko paikalla tahi
kirjeellä, osoitteella:
Kauppias Juho Piekkari, Hollola—Herrala.
5 wuoden wanha pianino hywäs
sä kunnossa myydään 650 mk:sta.
K. Sandström, Fabianinkatu 28.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wanhemmista rakennuksista on sahalla
jäljellä enää ainoastaan itse sahausraken
nus. Se on, kuten senaikaiset yleensä,
matala ja pienenlainen. Sitä rakentaes
sa ei ole pidetty silmällä niin laweaa lii
kettä kuin siinä nykyään on. Toiset, sii
hen yhtywät rakennukset, niinkuin kattila
ja konehuone, owat nuorempaa juurta ja
wastaawatkin joka suhteessa ajan waati
muksia.
Sahassa on 3 raamia, 1 reuna- ja 2
kimpi-sahaa y. m. mitä hywin järjeste
tyssä sahausliikkeessä tarwitaan. Tukin
nostoradalla on koneellinen tukinlukija.
Pinoomakoneesen johdetaan tarpeellinen
käytinwoima n. s. jäsen-akselilla sahan woi
makoneesta. Semmoinen laitos kuuluu
olewan taloudellisessa suhteessa edukkaampi
kuin jos pinomakonetta käytetään erityisellä
koneella. Pinoomakone nostaa hirsiä 9
metriä korkealle. Tukkipinoilta hinataan
tukit koneellisella rullasillalla sahan ääreen,
eikä hewosilla, kuten useassa paikassa wie
läkin tehdään.
Saha käypi täydessä laewudessaan 2:lla
työwuorolla, ja sahataan 600 —700 tuk
kia wuorokaudessa. Sahauksen ohessa har
joitetaan paikalla myöskin puusepän lii
kettä. Sillä alalla tehdään yksinomaan
rakennustarpeita, niinkuin owia, ikkuna
puitteita j. n. e., joilla on hywä menekki,
muun muassa Helsinkiin. Puutyökoneita
on 3 suurempaa höyläkonetta, joista suurin
ottaa myöskin työntilastun, 1 wanne- ja
2 sirkkelisahaa y. m. Laitosta käyttää
70 h .-woimainen, 2-sylinterinen makaawa
höyrykone tawallista korkeapainojärjestel
mää. Höyrykattiloja on 3. Ne kuumen
netaan sahajauhoilla, mitkä n. s. „trans
portti" tuopi kattilahuoneesen raameista.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kesäntulo näyttää wenywän pitkäksi, poh
jatuuli porottaa päiwillä ja öillä, waikka ei
tosin rawakka ja myrskyinen, mutta kuiten
kin niin kowa että tunnetaan sen kalsea ja
jäätäwä waikutus. Lumi pakenee hywin
hitaasti ja witkallisesti ja peittää tuontuos
takin talwisella waipallaan yhä uudestaan
maan. Tällainen ei suinkaan ole omiansa
pitämään maamiehen mieliä kowinkaan iloi
silla toiweilla, warsinkin kuin wiime wuo
tena jo sai korjata pellostaan jotensakin
epäedullisen sadon ja jo nyt kohta sitä uh
kaa epäedulliset säät. Kylwöjä tosin on
alotettu sillä tuumitaan jo ajan siihen waa
tiwan. Enimmän uhkaawalta näyttää wii
pywä suwen tulo kuitenkin niille, joidenka
karjaruoka on wähissä, joka paikkakunnalla
on monelle hywinkin tuttua. Karjanruuan
puutetta todistaa, että jo tämän kuun al
kupäiwinä nähtiin takamailla elukoita ulko
na ruuan etsinnässä, kadehdittu ei todella
kaan ole elukkaparkain kohtalo, jotka lumen
ja weden seasta etsiwät niukkaa rawintoa.
Kylmästä ja lumesta huolimatta on pääs
kynen ja käki näytelleet saapuneensa jo paik-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
hallitukselle, piirilääkärin-aluuksien toisin järjestämi
sestä Turun ja Porin, Hämeenlinnan, Waasan,
Mikkelin ja Uudenmaan lääneissä. Annettu Helsin
gissä, 25 p:nä Lokakunta 1870.
— Palkintoja. Alammaisesti ilmoitettua siitä
neuwokkaisuudesta ja alttiiksi antaumisesta, jota kip
parin poika N. Trofimow osoitti, oman henkensä
waaralla, hukkumasta pelastaessaan loismiehen H.
Bykling’in, Wirolahden pitäjästä, on H. M. Kei
sari armossa suonut Trofimowille hopeametaljin
päällekirjoituksella "ihmishengen pelastamisesta", kan
nettawaksi napinläwessä K. St. Wladimirin tähdis
tön nauhassa.
H. M. Keisari on, sittekun alammaisesti ilmoi
tettiin siitä erinomaisesta ahkeruudesta, kunnollisuu
desta työssä ja rehellisyydestä, jota allamainitut hen
kilöt owat osoittaneet Pietarin ja Riihimäen wälisen
rautatieurakeunuksessa, armossa suonut heille seu
raawat palkinnot: kultametaljin päällekirjoituksella
"uutteruudesta" kaulassa kannettawaksi K. St. Wla
dimirin tähdistön nauhassa: kauppiaalle Wiipurissa
P. Jakowlew 'ille; kultametaljin päällekirjoituksella
"uutteruudesta" näpinläwessä kannettawaksi K. St.
Annan tähdistön nauhassa: rakennuttajoille A. Wik
lund ja H. Sundqwist: hopeametaljin, päälle
kirjoituksella "uutteruudesta" napinläwessä kannetta
waksi K. K. St. Stanislain tähdistön nauhassa:
rakennuttajille K. A. Brinck, F. Englund, I.
Englund, I. Kasén, K. Wang, A. I. Ström
ja E. Asplund sekä ratamestarille U. Jääske
läinen.
— Piirilääkärin-aluuksien toisin järjestä
minen. Keis. kirje määrää, että ne erinäiset muu
tokset Turun ja Porin, Hämeenlinnan, Waasan ja
Mikkelin läänien hallitushoidollisessa jaossa, jotka
säädettiin armollisen kirjeen kautta toukokuun 11
päiwältä 1869, owat ensinnätulewan tammikuun 1
päiwästä noudatettawat myöskin niiden piirilääkärin
aluuksien suhteen, joihin sanottu järjestäminen kos
kee, ja jotka siis owat sen kautta muutetun kihla
kunnanjaon mukaan muodostettawat, kuitenkin niin,
että Hämeenlinnan lääniin kuuluwa osa Orimattilan
pitäjää, joka nykyjänsä on määrätty muutettawaksi
Uudenmaan lääniin, sanottuna aikana yhdistetään
nykyisen Lowisan piirilääkärin-aluuden kanssa wiime
mainittua lääniä; ja sen ohessa kuin tämän joh
dosta pitää ensinnätulewan wuoden 1871 alusta
Hämeenlinnan lääniin asetettaman wieläkin yksi eli
kuudes piirilääkärinwirka samanlaisilla palkka-eduilla,
kuin muilletin sellaisille toimituksille on wahwistettu,
tulee samaan aikaan Tampereen piirilääkärin-aluus
Turun läänissä, uuden piirinsä kanssa ja Tyrwään
pitäjä lääkärin asemapaikkana, nimitettäwäksi Tyr
wään alundeksi, sekä Tampereen kaupunki ja Ruo
weden pitäjä olemaan lääkärin asemapaikkoina, edel
linen Kangasalan aluudessa, johon kuuluu Pirkkalan
kihlakunta, ja jälkimäinen eli Ruoweden pitäjä Ruo
weden kihlakunnasta tehdyssä uudessa lääkärin-aluu-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Turkin ja Kreikan rajalta.
Konstantinopolista, toukok. 29
p. Torstai-iltaan asti on wielä pienempiä
kahakaita tapahtunut Turkin ja Kreikan ra
jalla. Turkkilaisten mieshukka wirallisesti
ilmoitetaan 180 mieheksi, ja kreikkalaisten
mieshukka kuuluu olewan wielä suurempi.
Salonikiin on luotu 300 kreikkalaista wan
kia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kijasta otettu Kauhawalta Fräntsilän
kylämeijerin johtajatar neiti Olga Wett
berg. — P:lehti.
— Kuolema tarjona oli wiime kes
kiwiikkoa wasten yöllä yhdeksällä mie
hellä, jotka asustawat kauppias Timo
fejeffin tuwassa Sawiniemessä. Illalla
ennen maata panoa oli leipomauunia
lämmitetty, josta sitten heidän lewolle
käytyään lewisi haikua. Yöllä kello 1
aikana heräsi eräs miehistä, tuntien hir
weätä päänkolotusta, ja töyttäsi ulos,
waan kaatui porstuaan. Siitä kuitenkin
jaksoi nousta, mennen wettä noutamaan,
ja wedellä huuhdeltuaan jaksoi hän men
nä toisia herättämään. Pyörryksissään
jokainen kömpi ylös, waan kaikille kä
wi sama onnettomuus, nimittäin että kaa
tuiwat porstuaan ja kartanolle, josta
eräskin mies sai pienempiä wammoja.
Kaikki kuitenkin kylmän weden waikutuk
sesta wähän ajan kuluttua wirkosiwat
henkiin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tasaksi tulisi muka entinen Wiipurin
Uutisten toimittaja maisteri Emil af
Hällström.
— Nopeaa edistystä. Lau
kaan kunnassa on seitsemän kuukauden
kuluessa perustettu wiisi suurempaa
ihmiswoimalla käypää meijeriä. En
nen onkin siellä ollut niitä ainoas
taan kaksi. Koneet on sinne hankki
nut maanwiljelijä F. Ekqwisi. Toi
wotaan, että uusia tulee yhä synty
mään, tietää K.-S.
— Suomen sotawäki. Waki
naiseen sotapalwelukseen tulee tänä
wuonna kutsuttawaksi 2,002 asewel
wollista. (S. S.)
— Keisarillinen howimarsal
kan wirasto Pietarissa julkaisee
joka wuosi luettelon talwen kuluessa
Talwipalatsiin unhotetuista ja kadon
neista esineistä. Tämän wuotisessa
luettelossa on monta, osiksi sangen
kallista kappaletta, muitten muassa
Annan ritarikunnan suuri risti, kaksi
Stanislain ritarikunnan tähtiä, wiisi
pienempää ritarimerkkiä, kaksi kulta
metaljia muistoksi Krimin sodasta ja
Aleksansander III:sen kruunauksesta
Moskowassa sekä 50 erilaista naisten
koristusta, auwoltaan noin 30,000
ruplaa. Jos niitä esineitä ei waa
dita takaisin kolmen kuukauden kulu
essa niin ne myydään julkisten sai
rashuoneiden hywäksi, jotka täten saa
wat wuotuisesti noin 50,000 markkaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wienissa on wangittu anarkisti
joukko jonka aikomus oli panna toimeen
räjähdyksiä ja sytyttää julkisia rakennuk
sia tuleen.
Mikkelin kaupungin Anniskelu
ja Wähittäinmyönti osake
yhtiön osakkaat kutsutaan
ylimääräiseen yhtiö-kokouk
seen tämän lokakuun 22 p:nä kl.
7 ilt. kaupungin kestikiewarissa
antamaan lausuntoa läänin kuwer
nöörille oman poliisin palkkaami
sesta yhtiölle sekä muuttamaan yh
tiön wiime wuosikokouksen päätöstä
kaupungin työkodille annetuista ra
hoista sillä tawoin, että työkodin
toimikunta saa laajemman wallan
rahojen käyttämiseen. Mikkeli, lo
kakuun 6 p. 1886.
Welkojat lampuoti Dawid
Liukkosen konkurssipe
sässä, kutsutaan täten
kokoukseen, allekirjoi
tetun tykönä kartanossa


[User] <image>OCR:

[Assistant] Palmusunnuntaina saarnaa


[User] <image>OCR:

[Assistant] Koko wuosik. 3 m. 50 p. 4 m. — p. 2 rupl. 75 k.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Löytyy runsas ja lajiteltu warasto erilaisia seinäkelloja, niinkuin:
regulaattoreja, dropsi-, laiwa-, useanlaisia kaappi-kelloja;
pöytä- ja herättäjä-kelloja; kellon-periä; perän koristeita; awaimia, useampaa
laatua; rannerenkaita; rintaneuloja; krawattineuloja y. m., y. m.
Tawarat myydäan mitä halwimmalla!!
Otetaan wastaan kaikkia kellosepän-ammattiin kuuluwia töitä, toimite
taan nimileimoja, tehdään henkiwakuutuksia, myydään lattiamaalaus-lakkaa
(bernstenlakkaa), wälitetään liikettä L. Heroldin kanssa Wiipurissa.
Huom! Toimintamme perustus on huolellisuus, säntillisyys sekä
mitä halwimmalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jos taasen wenäläiset lehdet lähettä
wät tänne omia urkkijoitaan utele
maan, onko muka tyytymättömyyttä ole
massa, löytyykö aikeita uudistaa yh
distys Ruotsin kanssa y. m. niin ei
se woi olla munta kun törkeintä pilan
tekoa. Meidän ei tarvitse peittää eikä
salata tyytymättömyyttämme, sillä tus
kinpa löytyy kansaa joka ilomielin nä
kisi kalliimmat oikeutensa itseltään riis
tettäwän. Mutta että Suomen kansa
pyrkisi jälleen Ruotsin yhteyteen, t. s.
rikkomaan wannottuja walojansa, on
sitä mielettömämpää otaksua, koska
näitten walojen pyhyys juuri on ollut
se ainoa tuki, jonka pohjalla wenäläis
ten muutosyrityksiä on wastustettu.
Suomi osaa kyllä alistua kohtalollensa
waloisampia atkoja toiwoen.
Waltiollinen wapaus on Suomen
kansan elinehto. Ilman sitä ei olisi
woitu hankkia kansan olemassa ololle
wälttämätöntä aineellista pohjaa tässä
maassa, jossa wiljelyksen on taistele
minen ankaria luonnonwoimia wastaan
ja sen tulos wähäinen. Kysymys on
nyt, woiko Suomen kansa säilyttää
kansallisuuttaan, kun sen waltiollista
wapautta rajoitetaan. Se on tulewai
suuden salaisuus samaten kuin ne ih
meteltäwät syyt, jotka tekewät tämmöi
sen pienen köyhän kansan olemassa
olon waaralliseksi monikymmenwertai
sesti suuremmalle kansalle, jolla on
ääretön warallisuus tukena. Se waan
on warmaa, ettei mikään „puolueiden
asema", ei mitkään jutut, wehkeet tai
metkut woi suunniltaan ohjata sitä
valtiotarkoitusta, jonka toteuttamiseksi
waltiolliset oikeutemme nyt tarwitaan.
E. L—e.
kein niitä muutamassa paikassa sump
pusi kuin markkinoilta. Toinen toisen
sa perästä ajaa reuhasi ohitsemme kol
me neljä miestä yksillä rattailla, huu
taen, kirkuen ja mehuten, kuten aina
kin ne, jotka owat ystäwyydessä „pu
teljuksen" kanssa. Ja mikä surkutelta
wampi, oliwat he kaikki nuoria, kukois
tawia miehiä — luultawasti Jywäs
kylästä palaawia laukaalaisia, joilla
kuuluiwat silloin olleen arwannosto
päiwät.
Pölyisinä kuin riihimiehet ja kylläs
tyneenä rattaiden alinomaiseen tuuditut
seen, pääsimme wiimeinkin Jywäsky-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Walo ja lämpö 275: 30.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
seen suorastaan warsinaiseen kansaan
Wenäjän eduksi. Mutta tässä toimessa
hän ei ole yksin, sillä muitakin asiamie
hiä näkyy täällä olewan liikkeessä, muun
muassa englantilaisten ja ruhtinas Alek
santerin. Osoituksena siitä kuinka kire
äksi nykyisen hallituksen ja kenraali Kaul
barsin wäli on joutunut on seuraawa
kehoitus, jonka hallitus puolue on lähet
tänyt ystäwillensä ja jota otamme leh-
U. S:n mukaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
1 palk. 30% saaduista ampumaksuista.
2 „ 20% „ „
3 „ 10% „ „
8 kpl. 4 ä. 5% — 40'% saaduista
ampumamaksuista.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
mustia ja wärillisiä, baslikihuiweja,
mustia ja muun wärisiä, wuoriboijua,
toppauspumpulia, willalankaa erilaa
tuisia ja -wärisiä
I. Gumeruksella.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
jossa on höhryweturi, matkustaja- ja ta
warawaunu. Höyrykone pihisee kärsimät
tömästi, lyhtyjä wälähtää sieltä täältä,
jättiläissuurilla sanomatukuilla kuormitet
tuja rattaita ratisee esille ja niiden sisäl
tö, Newyorkin sanomalehtiä sadointuhan
sittain, waeltaa tawarawaunuun. Mat
kustajawaunuun on penkkien sijaan ase
tettu isoja pöytiä joilla sanomalehden
kääntimet matkalla toimittamat tehtäwän
sä. Kello lyöpi kolme asemarakennukses
sa, wiimeinen sanomalehtituktu heitetään
waunuun, höyrykone hengähtä sywään,
liikkuu eteenpäin, syöksee ulos pimeään
ja on poissa. Silmänräpäyksessä on
juna uljunaan, joka seisoo walmiina wie
mään niitä Troy'hen ja Lake George'en.
Kaikki on tapahtunut neljässä minu
tissa — yksi minuutti waitettu! Pian
ollaan Schenectadyn luona, josta Sara
togarata haaraantuu ja jonne koko jouk
ko tukkuja lähetetään. „Toimeen, po
jat!" huutaa wahti joka seisoo ja katse
lee missä asema on. „Anna mennä!"
ja oikeaan ja wasempaa sataa pakkoja
kiskoille, ulkokäytämälle, lennätintolppia
wastaan, heinikkoon ja lokaan. Alba
nysta alkaen on juna lisännyt wauhti
aan 50 peninkulmaksi tunnissa ja jo
kana wapaassa ilmassa, maailmankau
pungin wälkkywät lyhdyt waipuwat yö
hön. Juna kiitää 40 peninkulmaa tun
nissa. Sillä aikaa on työ waunussa
wilkas. Lehdenjakelijat heittäwät pääl
tään takit ja liiwit, ja huimaawalla no
peudella heittelemät he lehtiä sinne tän
ne, lajittelewat, kääntäwät ja panewat
pakkoihin. Ulkona lentää kyliä ja kau
punkia ohitse rautatie-asemineen, joidenka
ulkokäytäwille sanomatukkuja satelee alas
eteenpäin suhisewasta junasta.
K:lo 6,10 pysähtyy juna wiideksi mi
nuutiksi Albanyyn; häyryweturia waih
detaan ja sillä aikaa lentää oikealle sa
nomalehtipakkoja Albanya warten ulos
odottawille sanomanmyyjille, wasenunalla
työnnnetään joukko tukkuja toiseen; wiisi
minuuttia ennen määrättyä aikaa suhi
see se Nom'in ohitse ja pysähtyy Syra
kussaan, kahdeksan minuuttia ennen ai
kaansa. Taaskin muutetaan weturi, ja
junamiehistö käyttää liikenewää aikaa
tehdäkseen hyökkäyksen rawintolaan. Ko
neenkäyttäjä Crowell, joka aina kuljet
taa Vanderbildtin ylimääräisiä junia,
nousee täällä weturiin ja „käypi ohjak
siin." „Minäpä näytän mitä lentämi
nen tahtoo sanoa!" hymyilee hän ja
juna todellakin lentää.
87 minutissa tekee hän matkaa 81
peninkulmaa; lämmittäjän täytyy aikaa
ajoin kääntyä taaksepäin ainoastaan woi
dakseen hengittää. Sademyrsky tulee,
mutta juna on pian wäässyt siitä ohitse.
Wettä konetta warten imetään kissoja
pitkin kulkewasta rännistä. Waikka wau
nuja on huolellisesti autettu kuntoon
matkaa warten, ruwettiin junalla pel
käämään akselien syttyneen tuleen. Kum
siis juna äkkiä pysähtyi, luulttiin jota
kin senlaista tapahtuneeksi, mutta se oli
waan pultti, joka oli irtaantunut, kah
dessa minutissa pantiin uusi sijaan ja
k:lo 12,30, knusi, minuuttia ennen mää
rättyä aikaa pysähtyy juna Buffalossa.
Matka olin tehty seitsemän tuntia lyhy
emmässä ajassa kuin nopein pikajuna
tarwitsee. Sataääninen eläköönhuuto ter
wehti sitä sen tullessa; täällä jätettiin
lähetykset kaikkiin lännen kaupunkeihin.
Tällä tawoin lentäwät Newyorkin
sanomalehdet joka päiwä ulos yli Ame
rikan mannermaan. Aurasta.
Bulgariassa näkywät asiat wiela
olewan mitä sekawimmalla kannalla niin
että arwellaan tämmöisen tilan ei kau
wan woiwan kestää. Wenäjän lähetti
läs, kenraali Kaulbars, joka on pannut
ankaran wastalauseenla nykyisen wäli
aikaisen hallituksen päätöstä wastaan
nyt piakkoin kutsumaan kokoon suurta
sobranjaa ruhtinasta walitsemaan, on
matkustanut ympäri maata waikuttaak-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Aura.
Wehkeilijä-jutut.
Pääni wielä kääntyy tunteen


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kun ma muistaan tuon Eukliideen
Ja nuo kaikki kolmikkaat
ABC:t ja CDA:t j. n. e.
Ja kuitenkin jokainen kohottaa hat
tunsa matematiikille, eikä johdu kenen
kään mieleen kieltää siltä tärkeää sijaa
kouluohjelmassa. Onpa minusta siis
syytä jollakin warowaisuudella ryhtyä
uudistamaan latinan asemaa oppikou
luissa. Suurelle osalle niistä, jotka
antauwat yliopistolukuihin, on wielä se
kouluopetus, jossa Latinan ja Kreikan
kielet owat osia, edellinen pääaineena,
warsin sopiwana walmistuksena. Niin
on tulewain kielentutkijain ja historian
tai filosofiian opintoihin antautuwain
laita. Jopa käytännöllisen hyödynkin
kannalta on latinantaito monelle suo-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Posti- ja sähkölanka-osoite: Wiipuri.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Säädyn yksityiseen walituswaliokuntaan
on walittu jäseniksi: Hammarén, Lojan
der, Hedlund, Pelkonen, Federley; wara
jäseniksi Hallberg ja Berg.
Porwarissäädyn jäsenet:
Andersin, E. F., pormestari, Kuopi
osta, Berg, K. G., pormestari, Sorta
walasta, Berner, E., howioikeuden-nota
rius, Wiipurista, Björksten, A., w.-kon
suli, Lowisasta, Blom, O. E., kauppias,
Uudestakaupungista, Borgström, L., w.-
konsuli, Helsingistä, Castrén, R., lakit,
kand., Helsingistä, Chydenius, A. H., fi
los. maisteri, Helsingistä, G.
L., howioi. assessori, Wiipurista, Erwast,
P. E., rautatien tilastollisen toimiston
esimies, Helsingistä, Fabritius, K. I.,
lääninsihteri, Kuopiosta, Federley, K. B.,
sihteri, Helsingistä, Florin, I. A., lää
kintäneuwos, Helsingistä, Grönwik, A.
H. G., howioik.-asessori, Turusta, Göös,
K. G., seminarin-lehtori, Jywäskylästä,
Hallberg, M., kauppias, Helsingistä,
Hammarén, I. L., kauppaneuwos, Tam
pereelta, Hasselblatt, R. A., permestari-
Oulusta, Hedlund, O., aptekari, Sanwon
linnasta, Heikel, F., filos. maisteri, Hel
singistä, Heimberger, R., tehtailija, Hel
singistä, Howing, W., kirjakauppias, Wii
purista, Hårdh, A., tohtori, Tampereelta,
Ignatius, K. E. F., tirehtöri, Helsingistä,
Ingman, G. A., senatinkanslisti, Helsin
gistä, Krogius, L., howineuwos, Helsin
gistä Kurtén, I., kauppaneuwos, Waasasta,
Lindberg, A. A. F., kauppias, Helsin
gistä, Lindblom, G. A., kauppaneuwos,
Turusta, Lindelöf, L. L., waltioneuwos,
Helsingistä, Lindholm, K. H., filos. mais
teri, Helsingistä Liukkonen, G. W., lää
ninkamreri, Hämeenlinnasta, Lojander,
I. F., kauppias, Porista, Malmgren,
A. I., prowessori, Helsingistä, Molander,
E., pormestari, Porista, Neowius, F.,
kenralimajuri, Haminasta, Neppenström,
F., kauppias. Joensuusta, Nummelin, K.
I. ylimetsänhoitaja, Helsingistä, Nybom,
lustani."
Tämä tapahtui niin äkkiä ja odotta
matta, että molemmat jääwät seisomaan
mykkinä ja seuraawassa silmänräpäyksessä
sulki Mr Dorrance owen Mr Graham'in
eteen, jää-hywäisiäkään hänelle sanomatta.
Margareta tempasi kiiwaasti kätensä mie
hestänsä, syöksi säihkywillä silmillä wie
rashuoneesen, jossa hän heittäytyi soh
walle. Pieni jalkansa polki nyt wäwäh
täwästi pehmeätä mattoa ja kirkas wäri
hänen poskillansa nousi aina heleämmäksi,
niin että se rusoudessa melkein oli tuota
tumman-punaista kameliaa etewämpi, jon
ka hänen walkoiset sormensa nyt kiiwaasti
repiwät palasiksi. Miehensä astuessa huo
neesen, käänsi Margareta ilkaisesti kas
wonsa poispäin. Joka kerta kun Ho
ward koetti puhutella häntä, keskeytti hän
miestänsä ynseillä ja halweksiwilla sa
noilla, siksi kun Howard wiimein, saatet
tuna raiwoisuuteen, tarttui waimonsa käsi
warteen kiinni ja puristi sitä kowasti
„Hywä Jumala, Margareta, etkö hiwen
täkään sääli minua: etkö näe, että teet
minut hurjaksi ja wihastuneeksi sinuun?"
(Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant] Opettajain palkat 5,238: 33.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ja kuitenkin jokainen kohottaa hat
tunsa matematiikille, eikä johdu kenen
kään mieleen kieltää siltä tärkeää sijaa
kouluohjelmassa. Onpa minusta siis
syytä jollakin warowaisuudella ryhtyä
uudistamaan latinan asemaa oppikou
luissa. Suurelle osalle niistä, jotka
antauwat yliopistolukuihin, on wielä se
kouluopetus, jossa Latinan ja Kreikan
kielet owat osia, edellinen pääaineena,
warsin sopiwana walmistuksena. Niin
on tulewain kielentutkijain ja historian
tai filosofiian opintoihin antautuwain
laita. Jopa käytännöllisen hyödynkin
kannalta on latinantaito monelle suo-
piippunysäänsä imeksien. Ja tuolta
astua hippasee— kenties talon päiwä
työhön — joku mäkin mies kirwes
kainalossa ja kontti selässä.
Sen mukaan kuin eloa ja wirkeyttä
ilmaantuu luontoon, kiipee aurinkokin
ylemmä ja ylemmä ja sen mukaan kuin
aurinko kiipee, saa luonto yhäti elon
woimaa aina siksi kunnes säteet owat
käyneet polttawimmiksi. Silloin kun
lämpimät säteet ajautuwat pimeimpiin
kin lokkoihin, soikempiinkin rakoihin,
näyttää luonto ikäänkuin wetäytywän
hiljaiseen uinailuun ja weltostuwan
wäiwän paisteesta. Aamulla ollut elo
ja wirkeys näyttää raukeawan, raikas
ja kolea ilma on muuttunut lämpi
mäksi kewätpäiwäksi, jonka wiehkeä hy
wäily tahtoisi torkuttaa matkamiestä
kin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Weljet! Kaulbars matkusii maaseu
duille yllyttelemään, houkutellaksensa teitä
irti isänmaasta, sen itsenäisyydestä ja
Bulgarian historiasta. Hän koettaa kii
hoittaa kapinaan saattaaksensa wenäläis
ten walloitusta mahdolliseksi. Awatkaat
silmänne, jos tahdotte ettei jälkeisenne
teitä kiroo. Osoittakaat sydämettömälle
kenraalille, että isänmaa on teille kal
liimpi kuin kaikki muu. Hän walhette
lee kun hän puhuu keisarin nimessä.
Karttakaat häntä niinkuin ruttoa. Äl
käät unohtako että koko siwistyneen maa
ilman silmät owat meihin käännetyt.
Jos me emme osoita itsenäisyyttä an
saitsewamme, niin maamme ryöstetään.
Puolustus riippuu kokonaan meistä;
jollemme pyydä miehitystä, ei kukaan
woi sitä meille pakoittaa. Ja te Bul
garian upscrit ja sotamiehet, jotka äiwan
äskettäin wuodatitte werkanne isänmaam
me itsenäisyyden puolesta, osoittakaat
olewanne Bulgarian kunniallisia poikia
eikä wenäläisille ruplille alttiita. Kaul
bars tahtoo teitä houkutella, walehdella,
luusia. Älkäät antautuko: Säilyttäkäät
Bulgarian kunniaa, jotta nimenne i
kuistuisiwat; pitäkäät bulgarialaisen so
turin kunniaa korkealla!"
Sähkösanoma Sofiasta tietää kertoa
että Bulgarian hallitus on pyytänyt ul
komaiden asiamiehiä estämään ulkomaa
laisten sekaantumista waaleihin, muussa
tapauksessa syylliset tarkoitetaan maasta
pois. Nekljudow pani wastalauseen.
Espanjassa on ollut ministeripula
joka on päättynyt siten että Sagasta on
saanut toimekseen muodostaa uuden mi
nisteristön. Kuningattaren laupeus ka
pinallisia kohtaan on enentänyt kansan
suosiota kuningattarelle niin että näyt
tää siltä kuin wiimeinen kapina yritys
waan olisi wahwistanut nuoren kunin
kaan Alfonso XIII waltaistuinta.
Gladstone on wastauksessaan lähe
tyskunnille Cork, Limerik ja Waterford
kaupungeista, jotka toiwat hänelle kun
niaporwarin waltakirjan näissä kaupun
geissa lausunut, että hän ensin oli aiko
nut kokonaan luopua waltiollisesta elä
mästä, mutta tahtoo kuitenkin omistaa
woimansa Irlannin asian ratkaisemiseen.
Wienissa on wangittu anarkisti
joukko jonka aikomus oli panna toimeen
räjähdyksiä ja sytyttää julkisia rakennuk
sia tuleen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kurkijoen maanwiljelyso
pisto. Siitä tehdystä esityksestä on
keis. senati maanwiljelyksen ja sen siwue
linkeinojen edistämiseksi senatin käytettä
wiksi annetuista rahoista määrännyt 4000
markan suuruisen rahamäärän Kurkijoen
maanwiljelysopiston alle kuuluwien Kur
kisen ja Sitarsuon niittyjen kuiwattamis
töiden jatkamiseksi, jonka ohessa senati on
käskenyt tie- ja wesikulkulaitosten ylihal
lituksen antaa soweliaan insinörin tänä
kesänä tehdä täydellinen ehdotus mainit
tujen niittyjen halki kulkewan Kurkijoen
kanawoittamisesta, siinä määrässä kuin se
on tarpeellista puheessa olewaa kuiwat
tamista warten.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Uusia kulkuwäyliä. Se
natti on antanut tie- ja wesirakennus
ten ylihallitukselle toimeksi perkauttaa
Sawonlinnan ja Punkaharjun wäli
sessä kulkuwäylässä olewan Moisal
men. Uusi kulkuwäylä on aiottu 7
jalan sywyisten alusten kuljetettawaksi
ja se on laskettu maksawan 37,000
markkaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lähdemme nousemaan rinnettä ylös.
Sepä ei ollut helppo tehtäwä, wällin
sai nelinkontan muutamista jyrkän
teistä ylös kawuta. Ja kun luuli jo
wiimeinkin tunturin laelle ehtineensä,
näkyi taasen yhä toisia kukkuloita y
lempänä.
Näiden wälillä oli sywiä rotkoja
täynnä ikuista lunta ja jäätä.
Monen wäsymyksen perästä wiimein
kin pääsemme Himmelriikin huipun
korkeimmalle laelle. Se on aiwan laa
kea, melkein ympyriäinen tasanne, jonka
reunoilta on ääretön näköala. Kun
luopi silmänsä ympärillänsä lewiää
wään maailmaan, oikein mieli sur-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— K. Senaatti on esityksen mukaan määrännyt,
että ne markkinat, joita wuosittain lopussa elokuuta
on pidetty Ijon pitäjän kirkolla, 1863 wuoden kuluttua
tuleewat pois-jätettäwäksi.
Hämeelinnasta. Yöllä wasten wiime tammi
kuun 31 p. tapahtu tulipalo yhdessä tawara-aitassa
rautatien täkäläisen asema-paikan warrella. Luullaan
että joku kipuna weturi-waunun piipusta olisi matkalla
pudonna muutamiin tawaroihin, jotka huomaamata ky
tiwät ja aittaan pantua yön aikana syttywät tuleen,
jossa palo 200 paikoillen jauhokulia sekä muuta kauppa
tawarata, että wahinko on arwattu 7,000:eksi hopia
ruplaksi. F. A. T.
Jywäskylästä. Sawolahtelainen laulaja, her
ra Broms piti 24 p. wiime tammikuussa täällä lau
lannan, ja aiwoo tämän kuun 7 p:nä taas antaa sa
manlaisen, jonkun hyödyllisen tarkotuksen eduksi. Tääl
tä hän kohta reisuaa Kuopioon, ja taitaapa kewätpuo
leen tulla Mikkeliinkin.
minä päiwinä woudin lu'ut tapahtuu, ja ruunun we
roja kannetaan Mikkelin läänissä tänä wuonna 1864.
Kerimäen pitäjässä ja Saworannan rukoushuo
neen piirikunnassa 1, 2, 3, 4, 5 ja 6 p. helmikuuta.
Säämingissä 8, 9, 12 ja 13 p. helmikuuta.
Sulkawalla 18. 19 ja 20 p. helmikuuta.
Rantasalmella 29 p. helmikuuta ja 1, 2, 3, 4
ja 5 p. maaliskuuta.
Heinäwedellä 7, 8, 9 ja 10 p. maaliskuuta.
Kangasniemessä 8, 9, 10, 11 ja 12 p. helmi
kuuta.
Hirwensalmessa 15, 16 ja 17 p. helmikuuta.
Ristiinassa 7, 8, 9, 10 ja 11 p. maaliskuuta.
Mikkelissä 29, 30 ja 31 p. maaliskuuta, ja 1,
2, 4, 5 ja 6 p. huhtikuuta.
Puumalassa 11, 12 ja 13 p. helmikuuta.
Ju'alla 15, 16, 17, 18, 19 ja 20 p. helmi
kuuta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Yhdyswaltain Henkiwakuutus-Yhtiö
perustettu 1859.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sitäwastoin woi olla erimieltä toi
sesta koulukokouksen lausunnosta. Se
nimittäin toiwoi että paitsi tätä op
pikoulun kahtiajakoa, samalla sen
alemmat luokat muodostettaisiin yhtei
seksi pohjakouluksi kummallekin osas
jolle, niin että pohjakouluun kuuluisi
koko wiisi luokkaa ja ainoastaan kolme
jäisi eri osastoja warten. Tämä mi
nusta näyttää siltä, kuin toisella kädel
lä otettaisiin, mitä toisella annetaan.
Lähin seuraus olisi, ja ehkäpä sitä juuri
tahdotaankin, että latinan lukeminen
niissäkin kouluissa, joissa sille wielä
suodaan sija, supistettaisiin mitä wähim
pään määrään. Sellaisen uudistuksen
hyödystä saattawat mielipiteet kuitenkin
olla warsin erilaisia.
Minä en ole niitä, jotka pitäwät la
tinantaitoia kaikelle korkeammalla siwis
tykselle wälttämätönnä, mutta luulen,
että koulusivistys, jossa latina on pää
aineena, sekin woi olla hywänä tie-
takiwihin ja päästäisi nuottueet lerai
lemaan apajalle.
Rannalla poreissa pulikoi äsken saa
punut wesilintn tai lentää hujottaa toi
sia kohtia katselemassa. Ja tuolla pu
ron suistolla melostelee kalamies hauen
kutusijoja tirkistellen.
Pellolla piipertää wästäräkki mato
sia etsien. Peippo puikkelehtaa katsel
len kodinsijaa, ja monen monet muut
pikkulinnut tekewät samalla lailla, si
risten, sirkuttaen ja lennähdellen oksalta
oksalle.
Tuolta salolta kuuluu tikan tokitos
ja siellä rämistää palokärki onttoa hon
kaa, herättäen tainnoksissa uinuwia ma
toja walmistaakseen siten herkkuisaa
aamueinettä.
Talojen sekä mökkien sawutorwista
alkaa tissuta sinertäwää haikua ja nok
kaan lemuaa kohta paahdetun kahwin
haju. Kartanoilta alkaa kuulua liikettä
ja kolketta. Siellä kyhnii joko talon
wanhus, kohennellen milloin mitäkin
esinettä tai karjanhoitajat hommailewat
einettä elukoille. Ja tuolta pirtin ja
aitan solatse wetäikse pellolle työpuu
hiin unisia renkipoikia wenytellen ja
haukotellen sekä wälinpitämättömästi


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tasaksi tulisi muka entinen Wiipurin
Uutisten toimittaja maisteri Emil af
Hällström.
— Nopeaa edistystä. Lau
kaan kunnassa on seitsemän kuukauden
kuluessa perustettu wiisi suurempaa
ihmiswoimalla käypää meijeriä. En
nen onkin siellä ollut niitä ainoas
taan kaksi. Koneet on sinne hankki
nut maanwiljelijä F. Ekqwisi. Toi
wotaan, että uusia tulee yhä synty
mään, tietää K.-S.


[User] <image>OCR:

[Assistant] joka ilta kello 8 j. pp.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kineet sisällistä sähköwaloa, waika ul
ronainen „illuminationon" enimmäk
seen on wanhalla kannalla, maailma
edistyy pikemmin kuin kaasuwalo
kontrahti kerkenee loppuun kulua.
Kuka tietää, jos sähköwalokin saapi
kilpailiansa.
Walaisewana, loistawana tähte
nä ruotsalaisen näyttämön horison
tilla on tätä nykyä näkynyt rouwa
Judic seuruensa kanssa — rouwa
jolta pesiätär Parisissa welkoo oi
keuden kautta noin waan pientä
pesupalkkaa 20,000 mk. Mutta
siitä huolimatta on hän saawutta
nut suosiota meillä ja muualla wa
kieténäymelmäin ja laulujen esittä
jänä.
Rekikeliä ei wielä ole saatu naut
tia paljon Helsingissä Satamat
owat jäätyneet ja nuoriso saa hu
witella luistinradoilla. Se onkin
hauskaa ja terweellistä huwia. Haus
kaa joulua saan toiwottaa Maamme
Wiikkosanomain lukijoille ja kaikille
kansalaisilleni.
Pitäköön myöskin joulupukki jo
kaista anteliaassa muistossaan, erit
täinkin lapsille jakakoon runsaita
lahjoja. Etenkin hywät ja haus
kat kirjat owat lapsille terwetulleet
ja hyödyllisemmät kuin sokerileiwok
set ja piparikakut.
Niin, iloista, hauskaa joulua.
Matti.
— Tampereen wäkiluku tekee
21,994 henkilöä wiimeisen las
kun mukaan.
— Kuollut. Entinen poliisi
konstaapeli D. M. Lindell kuoli
täällä wiime sunnuntaina.
— Maamme Wiikkosanoma suu
ren kiireen wuoksi ei woiuut il
mestyä suuressa muodossa, jo
ten paljon ilmoituksia ja hywiä
kirjoituksia jäi seuraawaan nu
meroon.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Huutokaupassa wiime maa
nantaina, t. k. 11 p:nä, tarjosi kauppa
mies A. J. Erosen konkurssipesään
kuuluwasta talosta korkeimman hinnan
22,200 Smk. kauppamies E. F. Pön
dinen, jonka tarjoamasta konkurssipesän
welkojat eiwät kumminkaan hywäksyneet.
— Laulajaiset. Yeisöä pyydäm
me huomaamaan että tunnettu laulajat
taremme rouwa Namin Starck, syntynyt
Ingman, antaa laulajaiset täällä tämän
kuun 23 päiwänä ja toiwomme että lau
lua rakastawa yleisö lukuisasti käyttää
hywäkseen täällä harwinaista tilaisuutta
kuulla kunnollista ja ihanata laulua.
— Murtowarkaus tapahtui t. k.
7 p:nä yöllä tämän pitäjän Suonsaaren
kylän Tuomalan talossa. Waras oli
terwatulla waatteella särkenyt ikkunan
asuinhuoneessa ja siten sisään-päästyään,
sieltä wienyt hopeaisen sylinteri kellon
y. m pientä tawaraa. Wiereisessä huo
neessa makasi talon renki, joka heräsi
siitä että waras koetti murtaa piirongin
lukkoa päästäkseen laatikkojen sisältöä tut
kimaan. Nähdessään warasta hämmäs
tyi renki aluksi niin ettei arwaunut ot
taa sitä kiini ennenkuin tämä jo
ehti hypähtää ikkunasta ulos ja häwitä
pimeään yöhön. Waras oli luultawasti
ikkunaa särkiessään loukannut käsiään
koska ikkuna laudalla nähtiin werta.
— Tuukkalan kalmistosta Mik
kelin reserwipaikalla on wielä päätteeksi
löydetty kymmenkunta hautaa. Kalmis
ton ojittamista, joka harjoitusten tähden
kesällä lakkautettiin, on nyt syksympänä
majuri Tuderus'en johdolla jatkettu ja
yhdeksän luurangon ohelta löytty uusia
osittain runsaitakin löytöjä. Luurangot
owat, kukin erikseen, haudassa makaawi
na kaluineen päiwineen kuwatut. Yksi
hauta, jossa luut oliwat poltettuja, oli
kaluton. Tutkimuksen tuloksena on uusi
laatikollinen muinaislöytöjä Sawon en
tisyyden selwikkeeksi lähetetty Helsinkiin.
U. S.
Amerikalainen sanomalehti
juna.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lauwantaina tämän kuun 16 p:nä kel-
lo 11 e. p. p. myydään julkisella huu
tokaupalla kauppias A. J. Erosen kar
tanossa tässä kaupungissa, Erosen kon
kurssipesään kuuluwaa omaisuutta: juo
matawaroita, mitta-aineita, huonekaluja
y. m.; josta täten ilmoitetaan. Mikke
lissä, Lokakuun 13 p:nä 1886.
Axel Lucander.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
8 kpl. 4 ä. 5% — 40'% saaduista
ampumamaksuista.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pohjanahkaa,
Juhti-„
Marhamintoja
Rinnustimia
Niskanauhoja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
joka Torstai-iltana kello 4—7 toimituksen luona Millerin talossa
ja kauppiasten Görstrandin, Hynnisen, Pylkkäsen, Pöndisen ja
Kallioisen puodeissa, joista paikoista myös saa lehteä tilata.
Ilmoituksia: otetaan wiimestänsä k:lo 6 iltaa keski
wiikkona ja julkaistaan 10 p:stä pieni riwi torstain n:ssa.
kaiden Helsingin kaupungissa, Hämeen
linnan, Turun, Mikkelin ja Oulun lää
neissä kuin myös eri kuntien Uudenmaan
ja Wiipurin läänissä alammaiset onnen
toiwotukset Heidän Majestetiensa kruu
nauksen wuosipäiwän johdosta, on kreiwi
Heiden saanut onnen ottaa wastaan seu
raawan suomeksi näin kuuluwan sähkösa-
noman:
Minä kiitän wilpittömästi ja pyydän
teitä ilmoittamaan kaikille Minun hert
taiset kiitokseni.
— Rautatientutkimus. Kun keis.
senati otti käytettäwäkseen asian, joka
koski ehdotuksen walmistamista armolli
seksi esitykseksi waltiopäiwille määrära
hoista rautatien rakentamiseen, joka läh
tisi jostakin paikasta Riihimäen—Pieta
rin rautatiellä ja kulkisi Mikkelin kautta
Kuopion kaupunkiin, on keis. senati, —
koska ei se linja, jonka ehdotuksen anta
mista warten mainitun rautatien soweli
aimmaksi suunnaksi asetettu komitea on
ehdottanut Kaipiaisista Mäntyharjun ja
Otawan kautta Mikkeliin, eiwätkä komi
teassa myöskin kysymykseen tulleet linjat
Lahdesta Heinolan kautta Mikkeliin sekä
Simolasta Kristiinan kautta Mikkeliin
wielä ole tutkitut, — käskenyt tie- ja
wesiyhdistys ylihallituksen antaa ensi ke
sänä soweliaitten insinörien kautta tie
ja wesiyhdistysten insinörikunnassa tutkia
sekä mainitut kolme linjaa että myöskin
Jywäskylän kaupunginwaltuusmiesten e
dustajain ja muutamain Keski-Suomen
kuntain ehdottama rautatien linja Jy
wäskylästä Leiwonmäen ja Jousan pitä
jien kautta Kiepin salmeen Mäntyharjun
pitäjässä.
— Pappien ja koulun-opetta
jain kokous. Keis. senati on myöntä
nyt w.-pastorien A. W. Appelqwist'in
ja G. R. Böökin y. m. keis. senatissa
tekemään alammaiseen hakamukseen saada
heinäkuun alussa tänä wuonna Hämeen
linnan kaupungissa pitää kokouksen, jossa
maan papit ja koulunopettajat saisiwat
keskustella kirkolle ja koululle tärkeistä
ajankysymyksistä U. S.
— Tilastollinen wirasto. Keis.
senati on päättänyt tehdä esityksen tilas
tollisen wiraston järjestämisestä uudelle
kannalle. Se on tähän saakka ollut kak
sijakoinen, sisältäen tilastollisen toimiston.
Pääneuwosto nyt lakkautettaisiin ja tilas
tollista toimistoa nimitettäisiin tilastolli
seksi päätoimistoksi. Sen wirkamiehinä
tulisi olemaan 1 tirehtori sekä 1 ensim
mäinen aktuari ja 3 toista aktuaria.
Tirehtorilla tulisi olemaan palkkaa 8,000
markkaa ja palkkiota 3,000; 1:sellä aktu
arilla (jolta waatittaisiin filos. lisentiatin
arwo) palkkaa 5,000 ja palkintoa 1,000
m.; sekä 2:silla aktuareilla itsekullakin
palkkaa 4,000 ja palkintoa 500 m. Ak
tuarit saisiwat 5 ja 10 wuotta palwel
weltuaan 500 markan palkankoroituksen.
Päätoimisto tulisi olemaan awoinna k:lo
10—3
— Prokuratorin-wirkaa tullee
toimittamaan kesän-aikana, kun prokura
torin-apulainen Krogerus nauttii wirka
wapautta ja prokuratori Montgomery
on poissa Helsingistä, esittelijäsihteri wa
paaherra v. de la Chapelle, kertoo U.S.
— Maanmittauskomitea, jonka
toimena on ehdoittaa maanmittauslaitok-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pölyisinä kuin riihimiehet ja kylläs
tyneenä rattaiden alinomaiseen tuuditut
seen, pääsimme wiimeinkin Jywäsky-
Ensimäinen tehtäwä seuraawan aa
mun koitettua, oli rupeaminen kaupun
kia katselemaan ja sitä warten kiipesin
Harjun torniin, johon näkyy niin erin
omaisen hywin tuon pikku kaupungin
joka sopukka sekä laajalta kauniita mai
semia. (Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
10:nessä Joensuun kutsunta-aluessa,
Taipaleen kylässä Liperin pitäjätä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kello 10 —12. Helsingin rahatoimikamarin kans
lia awoinna.
„ 12—1. Pörssitunti Kauppaseuran huoneissa.
„ 12—2. Panoja pääoma- ja elinkorko-lai
tokseen otetaan lääninkirjurin konttoorissa
senaattirakennuksessa.
„ 5—8. Kansankirjasto awoinna Kaiwoka
dulla n:o 8. Lukusali 5—9.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Jalkapäiwiä 1984½ (19993½).


[User] <image>OCR:

[Assistant]
edistää elinkeinojen warttumista ja
työwäen etuja.
Olkaat wakuutetut siitä, että työ
tätekewän kansanluokan paras aina
on olewa maan ja hallituksen huole
na, tapahtuiwatpa mitkä muutokset
tahansa hallituksen jäsenissä; sillä ny
kyajan tärkeimpiä tehtäwiä owat har
rastukset yhteiskunnan sywemmissä
kerroksissa edistää waurastumista ja
siwistystä.
Waan älkööt liikoja waltion toi
mista odottako. Jokainen on oman
onnensa takoja, sanoo wanha sanan
parsi. Työmiehestä itsestään riippuu
toki ensinnä ahkeruudella, tyytywäi
syydellä ja järjestyksellä aikaa woit
taen parantaa tilaansa ja saawuttaa
yhä arwokkaamman aseman yhteis
kunnassa.
Helsingin työwäen-yhdistystä on
syystä mainittu siitä tawasta, jolla
yhdistys on alallaan toiminut. Lain
kuuliaisina ja waatimattomina niin
kuin koko kansamme tulee työwäen
yhdistystenkin tässä maassa pyrkiä
ja toimia.
Sydämmellisellä onnentoiwotuksella
Helsingin työwäen-yhdistykselle kiitän
Teitä ystäwällisestä terwehdyksestän
ne".
Puhetta terwehdittiin innokkailla
eläköön huudoilla.
Heti tämän perästä astui edellä
mainittu lähetystö esiin herra senaat
torin asunnossa, antaen hänelle työ
wäen-yhdistyksen wakinaisen jäsenkut
sumuskirjeen, jota antaessaan lähetys
tön johtaja kirjapainotaituri I. Peh
konen pitemmässä puheessa suomeksi
lausui ne syyt ja perusteet, jotka oli
wat työmiehiäkin pakoittaneet tällä
kertaa astumaan esiin ja julkilausu
maan ajatuksiansa.
Laulukunnan wielä laulettua suo
meksi „Sawolaisen laulun" ja ruot
siksi „Maamme" nosti tuo tuhansiin
nousewa wäkijoukko wielä mahtawan
eläköön huudon, josta herra senaat
tori muutamin sanoin ystäwällisesti
kiitti ja niin oli lopussa tämä todel
lakin mahtawan waikutuksen tehnyt
suuremmoinen kunnian osoitus.
Miten yksimielisiä kaikki työwäestö
siitä oli, osoittakoon muuu muassa
sekin, että kirjapainajain yhdistys,
joiden suhdetta työwäenyhdistykseen ei
juuri saata erin ystäwälliseksi kehua,
ensin kokoontuneina Platén kahwilaan
sieltä kolmatta sotaisena joukkona
marssi työwäen-yhdistykseen liittyäk
seen siellä sen kanssa yhteen.
(P. L.)
— Halla. Toukokuun 23—24 p.
wälisenä yönä käynyt halla Artjär
wellä wahingoitti puhenneita rukiin
tähkiä wähän.
Ankaranlaatuinen halla liikkui Tam
pereen seudulla wiime tiistaita was
ten yöllä. Maanpinnan alawilla pai
koilla, kertoo A:lehti, ollen kohmeessa,
ja perunantaimet sekä ohranoraat,
missä ne oliwat maan päällä, kaa
tuiwat yleensä kuin wiikatemiehen
edessä. Josko ruista ja missä mää
rässä halla wikuutti, se selwiää kol
men neljän päiwän perästä.
Hämeen läänin kuwernörin waltio
warain-toimituskunnalle lähettämän
sähkösanoma mukaan on t. k. 2 ja 3
päiwän edellisinä öinä ollut kowa
halla useilla paikkakunnilla Hämeessä.
Perunantaimet owat luultawasti wa
hingoittuneet ja samoin ruis suopel
loissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Aamupäiwällä on luotsilaiwa „Sa
turn" käynyt pohjoisreimarilla merkitse
mässä onnettomuuspaikan. Siitä wä
hän matkaa rantaanpäin uiskentelee puu
merkkinä Ajaxin uppoamispaikalla. Mais
ta ei ole siihen kuin kiwenheitto.
Tässä riisteilee kymmenkunta soutu
wenettä, niitten joukossa Helsingin sata
masta kaksi pelastuswenettä. Jokai
sessa on useampia miehiä, muutamissa
naisiakin. Ja kaikkein perässä näkyy
hieno nuora, jolla ruumiita harataan.
On jo saatu ylös 16 ruumista.
Yhtäkkiä alkawat weneet kokoontua
waan oli tie alussa jonkulainen, ei ai
wan huonokaan. Porrastukset oliwat
kumminkin outoja: — meillä kun soille
pannaan hirret pitkinpäin ja owat si
leäksi weistetyt niin niissä kulkee hel
posti. Wenäjällä pannaan porraspuut
poikkipäin pyöreistä hirrenkapuloista joi
ta on waikeanlainen kulkea hienopohjai
sissa pieksukengissä, kun jalkapohjat tah
towat heltyä. Tuhka, tiheään tapasimme
köyhiä naisia tällä wälillä jotka kantoi
wat kotiansa jauhoja Wuokkiniemen ma
kasiinista, josta köyhille wielä annettiin
rahaa wastaan ja welaksi. Surkeaa
oli nähdä noita kuihtuneita olennoita
raskaan taakkansa kanssa itkewän ja
huokaawan. Melkein jokainen siunasi
Suomesta lähetettyjä jauhoja ja apuja
ja useampi muisti kysyä „ruokaröökky
nää" tarkoittaen neiti Wettersteniä, joka
paljon on auttanut ja holhonut Wenä
jän puolen köyhiäkin. Terwehtien meitä
„terwenn' eläkäät" ja „terwennä ma
tatkaa" pitkittiwät he tietään odottawan
perheensä luokse ja me Ajuanlahteen
päin, jonne meillä pahin tie wielä oli
jälellä — kaksi pahaa suota kahlatta
wana ja lopulla ilkeän wetelää sawi
maata. Lahteen kun tulimme oli siellä
koko joukko köyhiä odottamassa jauho
weneitä Wuokkiniemestä joiden matkas
sa meidänkin oli mentäwä. Tehtiin
sääskensawua — muutettiin kuiwia jal
kineita ja syötiin piirakaisia ewäswa
kasta. (Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Paljon wäärää rahaa. Romasta
ilmoitetaan: Cataniassa, Cagliarissa
ja Palermossa on waugittu yli 30
henkeä wäärän rahan tekijöitä. Ca
taniassa otettiin painimet sekä yli
10 miljonaa wääriä seteleitä takawa
rikkoon.
— Talwi ulkomaalla. Odessasta
kertoo sähkösanoma wiime kuun 15
p:nä, että etelä Wenäjällä on ollut
hirmuisia lumiryöppyjä, liike rauta
teillä on useiksi wuorokausiksi keskey
tynyt.
Makedoniassa ja Tessaliassa wal
litsee ankara pakkainen tawattomien
pyryjen kanssa. Kaikki kulkuneuwot
owat sielläkin häiriintyneet.
Saloniikissa on 22 henkeä kuoli
aaksi paleltunut ja Domokossa 6.
Syyskylwö on melkein kokonaan wa
hingoittunut, niin että lewottomuu
della katsotaan tulewaisuutta kohden.
Italiassa pitkittyy kylmä ilma.
Florens'issa, Roomassa, Bolognassa
y. m. kaupungeissa sataa yhä lunta.
Milanossa eiwät riitä sairashuoneet
ottamaan kaikkiaan paleltuneita.
Unkarissa on wiime wiikolla satanut
niin paljon lunta, ettei sellaista ole
nähty sitten wuoden 1838, jolloin
Pestissä pyryjen jälkeen tuli suuri
wedenpaisumus. Nytkin pelätään
maan eri osissa wesitulwia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Wuonna 1883 kewät-kelirikon aikana
käwi Sodankylässä eräs Tanskalainen
oppinut, tohtori Sophus Tromhalt.
Hän oli oleskellut rewontulija tutkimas
sa Kautokeinon seurakunnassa, joka on
lappalainen seurakunta Norjan puolella,
aiwan Inarin tasalla. Täällä ollessaan
oli hän ollut kirjewaihdossa Sodanky
lässä silloin olewan tutkijakunnan kans-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Lääkintälaitos. Wirkawapautta on
Sortawalan kaupunginlääkäri, tohtori K.
B. Nohrström pyytänyt kolmeksi kuukau
deksi, luettuna syysk. 15 p:stä, ulkomaan
matkaa warten, ja wirantoimittajaksi tu
lee lääk. kand. I. T. Karwonen, tiet.
Laat.
— Sortawalan seminaariin otettiin
pääsytutkinnossa 20, 21 p. tätä kuuta
14 uutta mies- ja 25 naisoppilasta.
Laat.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Elokuun 30 p:nä 1890.
Mitä siis nnnrta kuin kilpakyntöä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Syötyämme ja kahwia juotuamme läh
dettiin weneellä Wuokkiin, jossa Niipas
kosken kuwetta noustiin käwelemään.
Yö oli pilwinen ja kylmä, pohjatuuli
puhalteli niinkuin koko kesän; sadetta kum
minkaan ei sattunut. Kyllösen taloon
tulimme aamulla 13 päiwä kello 3 seu
dussa. Tämä talo on kuulu waralli
suudestaan ja harjoittawat talonmiehet
kauppaa terwain ja jauhojen kanssa.
Melkein kaikki Wuokkilaiset owatkin hei
dän asioissaan. Jos weroa eli muuta
maksua on jollakin niin Kyllönen eli
Kowalainen, joka myöskin on waralli-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Perjantai na Lokakuun 7 p:nä.
koittawasta toimestansa, sillä se on war
mana kaikille, että yhtiöitä ei ilman hä
nen puuhattaan ja neuwottaan olisi täällä
aikaan saatu heti huomennakaan, sanoo
tämän kirjottaja, nimimerkki — Hn. —
— Linnuista ja kaloistakin ka
towuosi. „Kaiulle" Pudasjärweltä ker
rotaan, että lintuja, joita ennen tähän
aikaan wuodesta pyydettiin ansoilla ja
satimilla aiwan ruuan lisäksi asti, ei
tänä wuotena ole siellä laisinkaan. Ka
lansaalista myös walitetaan joka paikassa
huonoksi. Siis katowuosi niistäkin!
— Leiwän puute koituu kuntaam
me pelottawa, Sotkamosta „Kaiulle" ker
rotaan. Ne kahut, joita riihistä saadaan,
taitawat usealla mennä puintiaikana. Ani
harwat saawat wuoden waraa. Millä
sitten toimeen tultanee jotenkaan, sen tie
tää Taiwahinen yksin.
— Ristijärwen tämän-wuoti
nen sato. Ristijärwen kappelin kunta
kokouksessa w. k. 25 p:nä annettujen seu
dun wuodentulotietojen mukaan, kuten
U. S. kertoo, on ruis ja ohra niin keh
noa, ettei sato painossa wastaa puolta
tawallisesta kylwöstä. Ristijärwen asu
kasluku on 2,100 henkeä. Siis tulee
wuoden sadosta waan 1 hehtolitra hen
keä kohti, eli painon mukaan noin 50
kiloa. Kun kunnassa ei ole wanhoja
säästöjä ja kunnan makasiini on aiwan
tyhjä eikä yksityisillä henkilöillä ole mi
tään myytäwää, arweliaan ensi talweksi
tarwittawan:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
wiisaasti ja warowasti kuin edelli
selläkin kertaa. Nuo rotta-weitikat
käyttiwät siis tarkoituksensa saawut
tamiseksi hywin mietittyä ja neuwok
kaalla yksimielisyydellä toimeenpan
tua keinoa, joka ei suinkaan häpäi
se heidän jo ennestäänkin tunnettna
keinottelu-älyään. Mainittu profes
sori on sittemmin omin silmin näh
nyt koko tapauksen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Postiasiasta on H. M. Keisa
rille prokuratori A. B. von Weissen
berg t. k. 4 p. lähettänyt häneltä
waaditun lausunnon.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Wiipurin pitäjän waiwaishoito
hallitus on lokakuun kuluessa satun
naisille waiwaisawun anojille hätäapuna
täytynyt jakaa yli 11 tuhatta kiloa
ruisjauhoja ä 22 penniä k. Ei siis
köyhyys ja työnpuute ole täälläkään
etäällä, sanoo W. S.
— Sortawalan laulujuhla, Laa
tokka tuopi Sortawalasta sen tiedon,
että ensi wuoden laulu- ja soit
tojuhlan toimikunnat owat pitä
mässään kokouksessa 25 äänellä 12
wastaan päättäneet „jättää 1893
wuoden laulujuhlan pitä
mättä ja ilmoittaa Kansan
walistusseuran Johtokun
nalle, että Sortawala kii
tollisuudella ottaa wastaan
juhlan w. 1894, ellei aawis
tamattomia esteitä wäliin
tule".
Tämä päätös on tehty jo tämän
kuun 16 päiwänä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomen laiwat Pietarissa.
Kauppa- ja teollisuustoimituskunnalle Pie
tarissa olewalta Suomen kauppa-asiamie
heltä tulleen ilmoituksen mukaan on elo
kuun kuluessa w. l. tänä wuonna mai
nittuun kaupunkiin tullut meritietä 459
ja Laatokan kautta 39 Suomen alusta
sekä saman ajan kuluessa sieltä lähtenyt
menelle 523 ja Laatokalle 34 Suomen
alusta.
— Suomen taideyhdistys on,
tietää N. Pr., kuuluisan ranskalaisen maa
larin Meissonierin leskeltä, rouwa E.
Meissonierilta saanut lahjaksi kaunis-asui
sen muistokirjoituksen hänen mieswaina
jastaan Jean Louis Ernest Meissonie
rista. Kirjaa kaunistaa taiteilijan muo-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Karjalan rautatien-rakennuk
sen kolmannessa piirissä on, meille
suosiollisesti annettujen tietojen mu
kaan, wiime toukokuulla tehty työtä
seuraawissa määrin ja maksettu alem
pana mainitut palkat. (Sulkumerk
keihin olemme panneet luwut wiime
huhtikuulta).
Hewospäiwiä 244½ (371¼).


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wiime perjantaina näytettiin Suoma
laisessa teaatterissamme G. von Nu
merssin ˶Elinan surma" 17 kertaa tänä
uäytäntökautena. Tulot tästä esitykses
tä kaapi kappaleen nerokas tekiä, jonka
myöskin piti olla sinä iltana teaterissa,
kuten sanomalehdet ilmoittiwat, waan
joka ei kuitenkaan ollut. Waikka tätä
kappaletta jo niin monta kertaa melkein
yhtä perään on näytetty ja koroitetuilla
pääsymaksuilla, niin aina waan on sa
lonki täynnä innokkaita katselijoita, josta
woipi päättää että kappale on etewin
niistä joita täällä wuosikymmeneen on
esitetty. Juhani Autio.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Keskiviikkona Marraskuun 23 p:nä.
kylässä ja perusti oman liikkeensä, ka
tosi samalla joukko Girsénin puotikir
joja, muun muassa kaksi päiwäkirjaa,
joita jälkeenpäin usein oli tarwittu.
Toiwaiseltakin kysyttiin, että eikö hän
ehkä tietäisi, mihin kirjat owat joutu
neet, mutta hän ei niistä sanonut tie
täwänsä witään. Kirjoja ei kuitenkaan
woitu mistään löytää. Mutta muuta
mana päiwänä toi Toiwaisen kontto
risti Girsénin puotiin 9 kappaletta
Girsénin liikkeen entisiä kirjoja, niiden
joukossa kaiwatut pääkirjatkin. Kirja
kokoelma oli löydetty Toiwaisen puo
din puolelta peräkamarista waatekont
torin nurkasta. — U. S.
— Epäilyttäwät kuuliaset. Wiime
sunnuntaiksi oli eräs nainen eräältä
Tamperelaiselta talonomistajalta tilan
nut huoneet 40 hengelle wiettääkseen
muka kuuliaisia. Mutta kun wieraita
alkoi tulla noin toista sataakin, alkoi
isäntä epäilemään, että mitä ne tuol
laiset kuuliaiset oikeastaan oliwat.
Kun wieraita wieläkin tunkeutui sisään,
selweni, että wieraat eiwät kaikki edes
tunteneetkaan morsiusparin osaa näyt
telewiä, waan oliwat markalla ostaneet
itselleen pääsylipun tanssiaisiin. Koko
seura silloin tietysti karkoitettiin, kun
huomattiin, että kuuliaisten nimellä
tahdottiin wiettää tawallisia tanssiaisia,
joista otettin pääsymaksu. Tällaista
kuuluu tapahtuneen siellä muuallakin,
wieläpä maallakin kaupungin läheisyy
dessä. — T. U.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Rukiin maltaita 1,760 „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Senaatin siwiilitoimitus
kunnan uust päällikkö, senaattori
wapaah. G. A. S. von Troil teki t.
k. 25 p. wirkawalansa ja astui wir
kaansa.
— Siwuradan Porin radalta
Santalahden ja Niemen höyrysahoille
waltion kustannuksella rakennettawaksi
on pyytänyt kauppaneuwos A. Ahl
ström. — P:lehti.
— Waltuusmieswaaliin wii
me keskiwiikkona jätettiin 126 waalilip
pua. Enimmät äänet saiwat maisteri
F. J. Färling, 1,066, ja kruunun
nimismies O. I. Malm, 962.
Lähinnä ääniluwussa oliwat öwersti
G. O. Gräsbeck (525 ääntä), kaup
pi s E. A. Lydecken (446 ä.). Sitä
paitsi saiwat kauppias I. V. Hagner
ja apkeekkari K. F. Heinonen kumpikin
5 ääntä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
K:lo 3 i. p. juhlapäiwälliset ran
tapuistossa.
K:lo 6 i. p. kansanhuwit ynnä ar
pajaiset kansanopistorahaston hywäksi.
Siellä jaetaan palkinnot sekä juhlassa
tapahtuneen kilpailun johdosta että
ilmoitetaan Kansanwalistusseuran
kuuluttaman säwellyskilpailun päätös.
Laulu- ja soittojuhlan päätäntö.
Edellinen perjantai on juhlan wal
mistuspäiwä. K:lo 3 i. p. kokoontu
wat laulu- ja soittokunnat juhlaken
tälle saamaan juhlamerkit. Yleinen
harjoitus alkaa k:lo 7 samana iltana.
Jotta olisi mahdollista halullisten
osaaottajien Sortawalasta saapua juh
laan, lähtee „Heinola" laiwa juhla
päiwän aamuna Lahdesta kohta Pie
tarin junan tultua suoraan Jywäs
kylään. Siitä tulee sanomalehtiin
tarkempi ilmoitus.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Postitoimistoa hommaa muuta
mat Sawitaipaleen ukot. Åskettäin
jotkut niistä waaltuuttiwat niistä yh
den joukostaan alamaisimmasti posti
ylihallitukselta pyytämään postitoimis
toa mainitun pitäjän kirkonkylään luul
len että niin suureen liikepaikkaan se
jo myönnettäneen.
— Weteen kuollut. Tämän kuun 6
p:nä läksiwät Sawitaipaleella kaksipoikaa
järwen jäälle luistelemaan, joka päättyi
siten, että pojat upposiwat weteen. Toisen
niistä kumminkin onnistui päästä ylös
ja koki pelastaa toweriaan hengenhä
dästä, waan turhaan, sillä apua kun ei
kuulunut, niin se toinen 12 wuotinen
Aapeli Hölsän poika kuoli siihen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jywäskylässä, 8 p. Keuruun, 11 p.
Nummen kappelin kirkonkylänsä ja Lap
peenrannassa lokakuun 17 p:nä.
— Uusia hewosia Suomen rakuuna
rykmentille tuotiin wiime tuorstai-illalla
tänne rautateitse Wenäjältä 40 hepoa.
Hewoset, jotka owat jo tottuneita sota
konkareita, owat ostetut Krasnoje-Selon
leirikokouksessa, leiriharjoitusten päätyt
tyä, neljästä Wenäjän eri hewoswäki
osastosta. Muuten oliwat hewoset tänne
saapuessaan hywin waiwaantuneen ja ra
sitetun näköisiä, sillä wielä juuri wiimei
seksi oli tuossa leirikokouksessa rasittawa
kahdeksanpäiwäinen manööweri, jolloin
luonnollisesti jo entuudestaan tarpeeksi
rasitetut hewosetkin saiwat wielä paljon
kokea janoa, nälkää, hikeä ja kilwoit
telua.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kamalasta
yhteentörmäyk
sestä