[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Hywä esimerkki. Läänin hra
kuwernöri on määrännyt ne 1,000
markkaa, jotka häneltä menisi uuden
wuoden pitoihin, hätää kärsiwille, ja
wielä 200 markkaa kuukaudessa puolen
wuoden aikana, samaan tarkoitukseen.
Siis yhteensä 2,200 markkaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Edellisessä luennossa koetimme todistaa, että siwis
tys todellakin on tarpeellista, ja että siinä riippuu
kunkin ihmisen niin ajallinen kuin ijankaikkinenkin kel
wollisuus ja onnellisuus, että se on kansojenkin paras,
jopa ainoakin, tuki ja turwa, ja että siwistyksen hankki
minen on kunkin ihmisen pyhä welwollisuus, on Juma
lan tahdon täyttämistä, on welwollisuuden täyttämistä
omaa kansaamme, isänmaatamme ja itseämme kohtaan.
Nyt otamme puheemme aineeksi: millä tawalla ih
minen tulee siwistyneeksi, s. o. kelwolliseksi täyttämään
tarkoituksensa tässä elämässä, eli toisin sanoen: puhum
me lasten kaswatuksesta. Sillä kaswatus on se
keino, jolla ihmislapsi tehdään ja taiwutetaan siwis
tyneeksi.
Kaswatus on, näette, ei ainoastaan lapsen ruokki
minen ja waatettaminen eli ruumiillinen hoito, waan
se on yhtä paljon ja wieläpä enemmänkin hänen hen
kensä eli sielunsa hoito, taiwuttaminen siweelliseen elä
mään setä oikeiden tietojen, taitojen ja tapojen anta
minen hänelle. Kaswatus on siis lapsen sekä ruumiin
että hengen hoito ja kehittäminen niin, että hän tulee
kelwolliseksi siwistyneeksi ihmiseksi.
Ruumiillisen kaswatuksen tarpeellisuudesta ei
suinkaan liene kenelläkään epäilemistä, sillä tiedämme
hän, kuinka heikkona ja saamattomana ihminen syn
tyy maailmaan ja kuinka kauwan hän pysyy semmoi
sena ja tarwitsee toisten apua. Eipä mikään muu olento
synny niin awutonna eikä tarwitse niin pitkällistä ja
hellää hoitoa kuin ihminen. Ruumiillisen kaswatuk
sen tarpeellisuus on siis toki joka ihmiselle selwä, ja
kuupa tuo ei olisi ihmiselle, kun se on selwä eläimil
lekin, sillä tiedämmehän, kuinka huolella järjettömät
luontokappaleetkin hoitawat sikiöitänsä, wieläpä parem
mallakin kuin joskus paha ihmiskurja.
Mutta tarwitseekos ihmislapsi muuta kun ruokaa, juo
maa, waatetta ja suojaa? Kunhan hänen runmis kaswaa,
niin kyllä kai hänen henkisetkin awut warttuwat, kyllä kai
hän tulee huomaamaan, mikä on hywää, mikä pahaa,
kylläpä hän oppii itsestänsäkin, mitä hänen tarwitsee
oppia. Tuohon tapaan kuulee joskus arweltawan lap
sen kaswatuksesta. Mutta ihmislapsi itsestään ei opi
mitään. Jos joku lapsi kokonansa sulettaisiin pois tois
ten ihmisten yhteydestä, niin et hän oppisi mitään
Ihmisyydestä, ei edes puhumaan ainoatakaan sanaa; hä
nestä tulisi waan ihmisen haamuinen eläin. Eipä
siis riitä paljas ruumiillinen kaswatus. Tosin ei yk
sikään ihminen tule jäämään maailmassa niin kurjaan
tilaan, jos ei häntä todellakin suleta pois toisten ih
misten seuruudesta. Kun lapsi saa olla wanhempainsa
ja muiden perheen jäsenten yhteydessä, oppii hän en
sinnäkin wähitellen sana sanalta puhetaidon ja sitte
*) Johtona olemme pitäneet H. R. Rüegg’in "Kaswatus
tieteen oppikirjaa."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Oulusta. Työhuoneen johtokunta on nykyjään pi
detyssä kokouksessaan päättänyt muistuttaa kaupunki
laisia työhuoneen ohjesäännön 1 §:län sisällyksestä, joka
on ollut O.W. S:main 46 n:rossa wiime wuotta jul
kaistuna ja jossa muun muassa seisoo: "Mutta että
tämä hywä tarkotus woitettakoon, on wälttämätöntä,
että kaupungin onnellisemmat asukkaat kukin kohdastansa
lakkaawat kaikkinaisesta wälineettömästä awun-annosta
ympäri kulkewille kerjäläisille ja sitä wastoin osottawat
heitä työhuoneesen, saamaan työtä ja rawintoa." —
Tällainen menetteleminen kerjäläisten suhteen olisi kyllä
tarpeesin; sillä ne nälkäiset, jotka päiwittäin tulwaa
wat ihmisten köökeihin walittaen kurjuuttansa, saawat
ruokansa työhuoneessa itsekukin kohdastansa. Kaupunki
lais-kerjäläiset otetaan heti piirimiehensä menettelemisen
alle, niin että niitten ylläpitämisestä ei tarwitsi olla
muuta huolta kuin waan käskeä heidät tuohuoneesen
menemään eikä anna yksikään minkäänlaista ruuan
apua; niin työhuoneen laitos näin tulisi tarkotuksensa
woittamaan.— Maalais-kerjäläiset saawat myös työ
huoneessa työtä ja ruokaa sekä kyytin kotitienoihinsa
seurakuntainsa kostin päälle.
Tämän ladottua tuli tietoomme, että se työhuone
lapsia warten, jonka seurakunta muuan kuukausi tätä
ennen päätti perustettawaksi, jo oli muutaman wiikon
waikutuksessaan, ollen siinä noin 50 lasta sisälle otet
tuna, mutta että sen hoidokkaat kohta hajotettiin siten,
että ne jätettiin piirikuntain päällikköitten huostaan.
Syynä tähän on ollut se, että hawaittiin lasten hoi
don ja ylöspidon tällä lailla tulewan tuiki kalliiksi.
Yhtähywin on sama maja wieläkin awoinna ja kau
punkilaiset owat wieläkin tilaisuudessa sinne ohjata ker
jäläis-lapsia. Ne otetaan kuten ennenki wastaan, ehkä
ne kohta toimitetaan sieltä toiseen hoitoon.
— Nauriin ja juurikan siemeniä on lääni
agronoomi Alcenius'en toimesta yleisillä waroilla han
kittu tänne etelä-Suomesta noin 50 leiwiskää, että
jotenkaan saataisiin siemenen puutetta tänä kewännä
autetuksi, ja on näitä siemeniä jo lähetetty läänin kau
kaisempiin osiin. Melkein yhtä suuri määrä samoja
siemenlajia on tilattu, ehkä se ei wielä ole ennättänyt
tulla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Armollinen esitys suostuntawerosta w.
1873 ja seuraawina lykättiin suostuntawa
liokuntaan ja esitys waltiopäiwäkulunkien
suorittamisesta walituswaliokuntaan. Esi
tys lukkarin-seminareista lykättiin yhteiseen
waltio- ja talouswaliokuntaan, johon myös
esitys sokeain lasten holhouksesta pantiin
menemään. Esitys wankeustoimen järjestä
misestä meni waltiowaliokuntaan, mutta esi
tykset majakoista Laatokassa ja uudesta hol
holaitoksesta mielipuolia warten lykättiin
yhdistettyyn waltio- ja talouswaliokuntaan.
Noiden monien suostuntaweron-pyyntöjen
suhteen pyysi hra Molander sananwuoroa,
selittääksensä miksi waltio ei omista warois
taan woi suorittaa edellä lueteltuja seikkoja
warten tarpeellisia kustannuksia, waikka hän
tietysti myönsi asianomaisilla säädyillä ja
waliokunnilla olewan tutkimis- ja päättä
misoikeuden. Waltiokulungit owat näet sit
ten wiime waltiopäiwäin olleet warsin suuret.
Niin täytyi waltion w. 1867 katowuoden
wuoksi jakaa 5 miljonaa markkaa, joko lah
joiksi tai lainoiksi, joita ei wielä ole mak
settu takaisin kaikkia; useampia kanawia on
rakennettu, esim. Konnuksen, Taipaleen, Ner
kon ja Wesijärwen, jotka yhteensä owat mak
saneet 1,370,000 markkaa, paitsi paria wielä
tekeillä olewaa kanawantyötä (esim. Lempois
ten); maanwiljelyskouluja on kustannettu
114,000 markalla, waltion agronomit owat
maksaneet 38,000 m. ja karjakot 12,000;
merenmittaukset Pohjanlahdessa owat mak
saneet waltiolle monta sataa tuhatta mark
kaa; wankeushuone Hämeenlinnassa 300,000
m.; laamannikuntain lakkauttamisen kautta
tarpeellisiksi tulleet lisäkustannukset howioi
keuksia warten nousiwat 66,000 m.; tuomio
kapitulin muodostaminen ja uusi kouluhalli
tus owat maksaneet nekin kauniit summansa;
wuosimaksut waltionweloista owat tarwin
neet osansa, samoin kuin apurahoiksi suo
malaisten asiakirjainkin kirjoittamiseen on
mennyt melkoinen määrä y. m. y. m.
Wapaaherra v. Troil’in anomus korkeim
man oikeuskunnan uudestaan järjestämisestä
lykättiin lakiwaliokuntaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Muutamia Franklinin elämän ohjeita.
Menneen wuosisadan loppupuolella eli Pohjois-Ame
rikan Yhdyswaltiossa yksi mies, joka toimensa, neronsa,
siweytensä ja ahkeruutensa kautta on tullut warsin
mainioksi. Hänen nimensä oli Benjamin Franklin.
Alkaen juoksuratansa köyhänä oppipoikana yhdessä kir
janpräntissä, kokosi hän oman ansionsa ja kuntonsa
kautta aina korkiampaan toimeen ja kuoli Pennsylwa
nian ylimmäisenä wirkamiehenä, joka siellä Presiden
tiksi kutsutaan. Isänmaansa wapahdus-sodassa Eng
lantia wastaan waikutti hän ensimäisenä miehenä, ja
se nykyjään niin kukoistawa waltakunta saapi hänen
tointansa ja taitoansa suureksi osaksi kiittää wapaudes
tansa. Mutta hänen nimensä ei ole kuulusa ainoas
taan waltiotoimensa kautta; hän työskenteli myös mie
lellään luonnontiedetten kanssa, ja ukonliehtari, joka
nyt niin useassa paikassa ukkosen leimauksen waarasta


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— K. Suomen talousseuran täysiko
kouksessa eilen k:lo 5 j.pp. esitettin ensiksi
waltiowarain toimituskunnan k. senaatissa tä
män läänin kuwernöörin kautta kopiassa lähe
tetty kirjoitus, joka koski rahanmääräystä aina
kahteen miljonaan markkaan lainoiksi wilje
lysyrityksiä ja maanwiljelyksen parantamista
warten sekä sitä paitse 400,000 markan mää
räystä lainoiksi käsityöläisille ja pienenpuoli
sen teollisuuden harjoittajille, joka kirjoitus en
naltaan on tuttu, koska se on ollut julkaistuna
maamme sanomalehdissä. — Talousseuran
toimikunta oli siitä annetusta kehoituksesta
walinnut wapaaherra S. W. von Troilin ja
kreiwi Karl Armfeltin edusmiehinä olemaan
awullisna joulukuun alussa tapahtuwassa lai
nakirjain tarkastuksessa.
Toisen waltiowarain toimituskunnalta tul
leen kirjoituksen johdosta oli seuran toimi
kunta jo antanut waaditun lausunnon wilje
lysrahastojen perustamisesta.
Toimikunta oli ehdottanut että waltiora
hamääräys toukokuun 1 p. 1861 w. 1885
käytettäisiin seuraawiin tarkoituksiin:
Seuran matkustawan puutarhanhoitajan
palkkaamiseksi sekä hedelmä- ja muiden jalo
jen puulajien lewittämiseksi — 2000 markkaa;
Niiden kustannuksien korwaamiseksi, jotka
meijerikoulujen Kokemäen kartanolla ja Inge
roisissa silmällä pito waatii — 300 markkaa;
Luentojen kustantamiseksi maanwiljelyksestä
— 1000 mark.;
Palkinnoiksi niittywiljelyksestä — 1,000
markkaa;
Suomaitten tutkimiseksi 1,000 markkaa ja
muihin rahanmääräyksen tarkoituksen mu
kaisiin tarpeisin — 5,900 markkaa.
Ehdotus hywäksyttiin.
Otto taipui rouwan puoleen, lankesi mel
kein hänen jaloillensa ja tarttui innokkaasti
hänen käteensä.
"Te kuwaatte minulle autuuden. Koko
elämäni pyhitän teille kiitollisuudeksi".
"Niin", sanoi hän itsekkäästi, "sitä woin
waatiakin. Minun wäwypoikana elätte mi
nun kustannuksellani. Mutta ei se mitään
tee, minulla on se wara, ja miten sanottu,
minä oletaan siksi että minulla taas on poi
ka. Teidän kirjotustyön saatte peräti hyl
jätä. Ei sowi että ihmiset sanowat minun
tyttäreni ottaneen kansliakirjurin. Mutta
estelemättä harjottakaatte runoutta, se on
wallan sopiwa. Minun Elwiirani miehenä
olette te runoilija, kirjailija; minä olen ai
na arwostanut miehiä jotka historioita te
kewät. Se on sukuperintö äidiltäni joka
leskenä oli mainion runoilijan herra Cha
misson emännöitsijä. Tunnetteko herra v.
Chamisson?"
"Warmaan, hän on meidän etewimpiä
runoilijoita.
"Sehän oli arwollinen mies, muoto kuin
apostolin! Ihan eläwänä on hän wielä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomalaisen luennon pitää huomenna
kilo ½6 j. pp. juhlasalissa lääninkirjanpitäjä
F. Westerling. Aine: Sampo yhdis
tyksestä ja elinkorkolaitoksista.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Anni. Ah, neitsi minun ryökkinäni, tulkaa
awuksi! tulkaa awuksi!
Neitsi. Mikä sinulla on, Anni?
Anni. Ah! wähältä oli wailla etten kuollut pe
lästyksestä. Neitsi on poissa.
Neitsi. Mtä? Minun sisareniko tytär?
Anni. Kammarin owi on auki, porstuwan owi
on auki, puutarhan portti niin myöskin, ja neitsi
on ryöstetty pois! warmaankin se ruma sala-kaup
pias hänet wei.
Neitsi. Sinä olet hupsu. Mene tiehesi!
Hukkanen (ottaa Annia kädestä kiini; jyrisewällä ää
nellä:) Seis' paikallasi! Sala-kauppiasko? Olet kuo
leman lapsi, jos et tunnnusta!
Anni. Ah, armollinen herra, minä olen wia
toin! Mitä minä siihen taidan, että minun emän
täni on suojellut sala-kauppiasta.
Hukkanen (hywin hämmästyneenä.) Suojellut sala
kauppiasta!
Neitsi! Niin, sitä en kiellä, minä olen suojel
lut onnetonta, jota teidän julmat kasakat ajoiwat
takaa.
Hukkanen (hieroo käsiänsä) Wai onnettomanako te
pidätte sala-kauppiasta! (tarttuu Wilhon olkapäihin.)
Wilho, luuletko! Sala-kauppias onnetoin!
(Tunturi antaa Julialle paperin, jonka hän löysi toisessa
näytöksessä.)
Wilho (tarttuu Hukkasen olkapäihin) Eno! Sala
kauppias on onnetoin!
Julia (katsahtaa paperiin ja nauraa.) Sekö se waan
olikin? eikö muuta olekkaan kuin se! (Hän yhä puhuu
Tunturille, ja sormellansa osoittaen Wilhoa ja neitseä selittää
hän kirjoituksen paperissa.)
Hukkanen (neitselle.) Wai onnetoin? No, tuo
onnetoin on hywästi palkinnut teitä!
Neitsi. Ei oo totta: hän ei woi olla kiittämä
töin.
Anni. Kyl, kyllä; hän on mennyt tiehensä.
Tulkaa pois, hywä neitsi! Warmaanki heitä wielä
saadaan kiini.
Neitsi. Sinulla on oikeen (tahtoo lähteä.)
Hukkanen. Ei paikalta pois! Ei ollenkaan.
Luuletteko nimismiehen olewan mykränä? Rakkauden
seikkoja — haha! — Ei, tämä on sala-liittoa, hä
wytöin liitto! Wilho! hanki tänne kärryt, niin
laitamme koko seuran kaupuntiin ja arestiin!
Neitsi. Niin, takokaa minut kahleihin! Ehkä
ne owat minulle kunniaksi!
Wilho (syrjään.) Ah lempo! nyt on aika lopettaa
kometia (Hukkaselle.) Minä hankin kärryt.
Hukkanen (kiiwaudella) Niin, tee se!
(Wilho lähtee ulos.)
Entiset paitsi Wilho.
Tunturi (hiljaan Julialle.) Pyydän anteeksi, ra
kas Julia!
Julia (kowempaa.) Anteeksi annettu ja unhotettu!
(ojentaa hänelle kätensä.)
Hukkanen. Kaikkia annetaan anteeksi, roswo
aminen ja murhakin, waan ei koskaan sala-kauppaa!
Anni (Urhoselle.) Sanokaa minulle, herra Urho
nen, mitä tämä kaikki merkitse?
Urhonen. Oletkos mies, puettu naisen waat
teihin?
Anni. Hyi! Mitä herra sanoo?
Urhonen. No, ole sitte wait! Minä olen wan
nonut etten koskaan enään haasta nais-ihmisen
kanssa: ja jos sen teen, niin joka päiwä tahdon
ajaa partaa koko pataljoonalta ihan ilman mak
sutta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
7 §. Yhdistyksen jäsenen, joka tahtoo saat
taa jotakin kysymystä puheeksi wuosikokouk
seesa, pitää wiimeistäkin yksi kuukausi sitä en
nen ilmoittaa se hallitukselle, joka jättää sen
ynnä siitä antamansa lausunnon wuosikokouk
sen ratkaistawaksi.
Yleinen maanwiljelyskokous.
Sittenkuin asianomaiset talous- ja maan
wiljelysseurat oliwat antaneet ehdoituksensa
asiassa, on keis. senatin maanwiljelystoimi
kunta wahwistanut seuraawat kysymykset kes
kusteltawiksi 7:nnessä yleisessä maanwiljelys
kokeuksessa, joka pidetään yhdessä yleisen näyt
telyn kanssa Helsingissä tänä wuonna.
Yleisiä aineita.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
waillinkia huomaamatta, ja että poliisimies, wähin
täin komisarius arwoltaan, ja miksei kyypparikin, ra
kentaisi waikkapa miljoonapalatsin kymmenäyrisillään,
jos heille, wain woitaisiin antaa anteeksi ja heitä
oikein rakastettaisiin.
Seuraawana päiwänä Brandit, rouwa ja neiti,
tarkasteliwat Smithiä, niinkuin hän olisi ollut mikä
kin kuwa-arwotus, tai selittämätön kirjainlaitos jos
sakin paremmanpuolisessa aikakauslehdessä.
He kiinnittiwät nyt enemmän huomiota siihen,
että hänen wasemman kätensä kahdesta pienimmästä
sormesta puuttui kaksi ensimmäistä niweltä, ja että
hänellä hiusrajassa oli muutamia walkoisia arpia.
— „Kauanko olette pitäneet täyspartaa, herra
Smith?" äiti Brand tosissaan kerran kysäsi.
— „Ainoastaan kaksi wuotta; toisin sanoen, aina
siitä asti kuin sain pari pahaa haawaa parransän
gistöön", toinen teeskentelemättömästi wastasi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tapaturma tai itsemurha rau
tatiellä. Lauwantaina löydettiin rau
tatiellä, 300 kilometrin päässä Helsin
gistä miehen ruumis, jonka pää oli
erillään rungosta. Otaksutaan että
wainajan yli, jonka ruumis makasi
kiskojen ulkopuolella ja pää niiden
wälissä, on ajanut juna n:o 304 ja
että hän on tehnyt itsemurhan.
— Junain yhteentörmäys oli wä
hällä tapahtua sunnuntaina Hankonie
men rautatiellä. Kun Hywinkäältä
päin tulewa mutkustajajuna saapui
Karjaan asemalle, laski asemanpääl
likkö tämän junan jatkamaan mat
kaansa Tammisaareen, waikka sieltä
oli ilmoitettu erään ylimääräisen junan
lähteneen Karjaalle, jonne se ei kuiten
kaan wielä ollut soapunut, waan oli
jostakin syystä wiiwähtänyt yli aikan
sa. Matkustajajuna siis lähti asemalta
alkawaa wastamäkeä ponnistamaan
ylös, kun toinen juna hyökkää täydes
sä wauhdissa esiin mäen päällä ole
wasta rautatienkäänteestä. Kaikeksi on
neksi sai matkustajajunan weturinkul
jettaja junansa seisahtumaan ajoissa,
ja tuskin sai sen peräytetyksi asemalle,
kun tuo ylimääräinen juna porhalsi
wiereiselle radalle.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Sanomia Helsingistä.


[User] <image>OCR:

[Assistant] (Jatkoa 191:teen n:oon.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Surkeita tapahtumia Korpi
lahdella. Sieltä kirjoittaa meille warsi
nainen kirjeenwaihtajamme seuraawaa:
Wiime joulukuun 28 p. illalla aikoi
torppari Herman Ripula, Jämsän puo
lelta, mennä entisen appensa Nie
men luokse, jonka torppa on Korpilah
della Muuratjärwen rannalla, häihin,
mutta lähellä hääpaikkaa, Isonniemen
kohdalla, ajoi hän suureen railoon, johon
hän 8:n-wuotisen poikansa kanssa jäi
ja, ennenkuin apua saapui paikalle, oliwat
he molemmat jo kuolleet. Hewonen pääsi
omin neuwoinsa hengissä railosta. —
Samana päiwänä kuoli Päijänteelä,
Korpilahden kirkon kohdalla. Palawan
saaren luona railoon hywä hewonen,
jonka sanottiin olleen kotoisin Jywäs
kylästä ja maksawan noin 400 m. Ajaja,
joka oli hewosta wiemässä Sysmään,
pelastui. Moni muukin on tänä tal
wena täällä ajanut railoon, mutta ei
kenenkään heistä, tietääksemme, ole niin
onnettomasti käynyt, kuin ylläsanotuiden.
— Eräs nainen, Oittilan kylässä, tukeutti
lapsensa kuoliaaksi, pistämällä sormensa
lapsen kurkkuun. Nainen wietiin joulun
wälipäiwinä Hämeenlinnaan, jossa hän
odottaa tuomiotaan. -m. P-n.
— Sulaan ajoi muuan matkue jou
lun aikaan Korpilahden Saarenkylässä.
Keskenkaswuinen poika oli kyydissä erästä
rouwasihmistä ja hänen pientä tyttöään..
Jotenkuten jäälle päästyään ei poika pidä
kiirettä toisten ylös auttamisella, mutta
lähtee aika kyytiä juoksemaan lähimpään
taloon, jossa pyytää — yösijaa. Sill'-
aikaa kuin ohillinen laittaa talossa wuo
dettaan, huutawat kuitenkin korjanperäi
set täyttä kulkkua kylmässä awannossa
Onneksi kuuluu huuto toisen talon kar
tanolla liikkuwalle waimoihmiselle ja sa
malla on pelastuskin walmis.
— Tapaturmainen kuolema.
Muutamana päiwänä joulukuun alku
puolella lähti päiwän waljetessa torppari
Johan Wassi, Jywäskylän pitäjän Hui
kon kylässä, kirweineen metsään ja kun
ilta alkoi jo hämärtää eikä häntä wielä-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
hankinensa ja mätinensä enemmältä liikkunut.
He sanowat, ettei Kuusamossa ole enempi lunta
kuin täälläkään; mutta että sitä Kiimingillä on
niin wähän, että nurmi maantien reunoilla ti
kottaa näkywiin.
Torih intoja: rukiit 19 m., ohrat 12 m.,
kaurat 9 m. tynn.; woi 12 m., poronpaistiliha
3 m. 50 p., raawaanliha 4 m., lampaanliha 4
m., tuoreet silahkat 2 m. 50 p., pikkukalat 1 m.
leiwiskä; metso 1 m. 25 p., teiri 60 p., metsi
kana 25 p., pyy 25 p. Sianliha, jota on ol
lut kosolta, 7-10 m. Heinähäkki 6 m.; koiwu
halot 3 m., kuusihalot 2 m. 50 p. kuorma.
— Kurkijoelta 28 p. marraskuuta. Täällä
on kansakoulu saanut reilaan jotenkin hywästi
poikien ja tyttöin kanssa, jossa opetetaan laula
maan kaikenlaisia runolauluja. Wieläpä sunnun
tai-iltoina pidetään teateri, joihin kokoontuwat
lasten wanhemmatkin katsomaan ja kuuntelemaan
mokomia ihmeitä, kun opettaja opettaa lapsia
laulamaan lystiä runolauluja Täällä on joi
takuita miehiä, jotka owat koulunkäyneet, jotka
nyt pitäwät teateria ja muita semmoisia kokouk
sia, joissa he aikojansa wiettäwät ja huwittawat.
Wiime kesänä täällä kaswoi wiljoja kaikkia
sorttia tawallisesti. Ruistynnyri täällä maksaa
tällä kertaa 6 ruplaa, jauhomatto 7 ruplaa, oh
ra 6 ruplaa, kaura 3 ruplaa, ja kiitämme siitä
kuin olemme saaneet meidän pitäjään semmoisen
maakauppiaan, jolla on 5 weljestä yhdessä kump
panissa, joka hoitaa monta pitäjää pahanakin ai
kana. Hän ottaa kaikki wastaan, parkit, riewut,
luut ja raudan ramut, joista hän kaikista was
tineen antaa köyhälle kansalle. Jauhoja hän tuo
pi usiampia tuhansia mattoja kesässä Wenäjältä;
nytkin, waikka wuosi tuli tawallinen, tuotti hän
jauhoja talwen ajaksi 1000 mattoa, waan luul
tawasti kaikki ei taida tarpeina mennä ennenkuin
alukset saawat Laatokalla liikkumaan. Kaikki kan
sa kiittäwät kun he puuhaawat hengeneinettä li
kemmäksi ja owat niin sopiwaiset ihmisten kans
sa, niin herrain kuin talonpoikain kanssa.
Talwi on täällä ollut wähittäin: päiwän sa
taa lunta, toinen jo wettä; järwet owat olleet
jäässä jo pari wiikkoa. Tämän syksyn rukiin
oraat oliwat keskinkertaisia. Wesinen syksy on
ollut; kyllä luulimme kaiwotkin kuiwiksi jääwän,
waan kyllä nyt kuohuwat yltäkin, niin myös luu
limme myllytkin käreytywän kammihtaan, waan
kyllä nyt kuohuwat kosketkin. R. S.
Saksanmaalla näkyy kansa jo kyllästywän tä
hän pitkälliseen sotaan ja nurkuu sitä, että sota
wäki seisoo toimetonna Pariisin ulkopuolella am
pumatta yhtään laukausta Pariisiin, kokien wain
nälällä pakoittaa sitä antaumaan. Berliinin puo
liwirallinen lehti kokee lohduttaa kansaa sillä, et
tä ”päällikköjen aikeita ei woi saattaa ilmi, koska
se woisi wahingoittaa sodan johtoa, waan kun
oikea hetki tulee, eiwät armeijan päälliköt laimin
lyö mitään, joka koskee Pariisia ja on wälttä
mätöntä wakuuttamaan sodan menestymistä sekä
nyky- että tulewaksi ajaksi” — Sitä wastoin ar
welewat Versailles’sa olewat Englannin sanoma
lehtien kirjeenwaihtajat, että tämä ”oikea hetki”
jo on mennyt ohitse, koska Pariisilaiset owat wa
rustaneet linnoituksensa niin kauas kantawilla ty
keillä, että saksalaiset eiwät enää saata ampua
itse Pariisia. Lisäksi käyttäwät Pariisin päälli
köt samaa temppua kuin Wenäjän kenraali Todt
leben Sewastopolia puolustaessaan, että muka
rakentawat uusia multawarustuksia yhä likemmäksi
piirittäjäin linjaa. Preussiläisten pääkortteeris
sa sanotaan sentähden jo päätetyn siirtää piiri
tyslinja wähän ulommaksi Pariisista.
— ”Onnellinen ihminen!” puhkesi hän wih
doin sanomaan ehdottomasti ja rinnastaan kohosi
amassa sywä huokaus,
- ”Onnellinen, herra paroni?” kysäsin minä.
— ”Jaa, onnellinen, herra Walpole. Kuinka hor
juwat ja tarun sekaiset ne perustukset olleekin, joi
hin hän luottaa, on hän kuitenkin kadehdittawa us
konsa täyden, joka kannattaa häntä sillä myrskyi
sellä merellä, mihinkä runoiliat wertaawat tätä wi
heliäistä mailmaa. Olisikohan mikään hinta liiaksi
kallis, ostaa tuota kaikki-tyydyttäwää uskoa, jos sitä
olisi myytäwänä? Ken ei antaisi kaikkea maallista
tawaraansa, woidaksensa nojata päätänsä tuolle toi
won lujalle ankkurille?”
— "Ja kuitenkin saattaisitte tekin tulla osalliseksi
siitä. Sitä tarjotaan jokaiselle, mutta te työnnätte
sitä pois luotanne.”
— ”En suinkaan,” wastasi paroni reippaasti, ”mi
nä en woi sitä ottaa wastaan. Tuo heikko ja kui
tenkin rakastettawa pappi pitää totena, mitä järjel
liset miehet kumoamattomilla todistuksilla wäittäwät
walheeksi. Hän pitää uskon-kappaleenansa, mitä
minä wasta toiwoisin näkewäni todistetuksi. Koet
taessani saada selkoa tästä kysymyksestä, katkeaa jo
todeksi-näytteeni ensimmäinen niwel ja wiepi minua
mahdottomiin."
— ”Yksinkertaisella on siis syytä olla kiitolli
nen,” lausuin minä.
— ”Jaa, todellakin, sen minäkin myönnän. Hän
ei tiedä itsekkään, kuinka suuressa mitassa.”
— ”Miten erinkaltaisesti katselemme seikkoja täs
sä mailmassa! Wanhuksen järkähtämättömyys, min-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tällä kertaa ei meitä ole tilaisuutta
laweammin puhua tästä lahjakkaasta ja
sywämietteisestä ja kir
jailijasta. Wastedes tahdomme hänen
elämästään waikutuksestaan tarkem
min kertoa.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Sahalahti. 15,000 6,000.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tustajat pitiwät hänen wakawaa, suo
raa luonnettansa arwossa. Ensimmäi
sinä Oulun suomenmielisten joukossa
pääsi hän kaupunginwaltuusmiesten jä
seneksi, jotka aiwan hiljattain walitsi
wat hänen puheenjohtajaksensa.
Kuopion hippakunnan koulunopettajia
edusti hän wiime waltiopäiwillä pappis
säädyssä ja oli pankkiwaliokunnan jäse
nenä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
2260(3 —2) Keskiwiikkona 1 p:nä ensi marraskuu
ta kello wiisi jälkeen puolenpäiwän toimitetaan Suo
men Pankissa 12 §:ssä Armollista Julistusta 30 p:ltä
lokakuuta 1868 määrätty welkasetelinumerojen ja niille
sattuwain palkintojen ulosarpominen, jotka kuuluwat
ulosarwonnassa wiime elokuun 1 p:uä arpaan sattu
neihin sarjanumeroihin Suomen waltiowarasten puo
lesta Pankkiirihuoneen von Erlanger & Söhnen kans
sa Frankfurt am Mainissa tehtyyn rautatielainaan kuin
myös saman Pankkiirihuoneen y. m. kanssa tehtyyn
kuuden prosentin waltiolainaan kuuluwain welkasetelien
ulosarwonta. Helsingissä, Suomen Pankissa, 7 p:nä
lokakuuta 1876.
Käskystä:
A. Wallén.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
detty niin juuressa määrässä naurun
alaisina, ett'ei ole katsottu niiden was
tausta ansaitsewan. Mutta se ei ole
ollut aiwän paikallaan sekään. Yksin
kertainen kansa saa — ja monet, sen wa
kuutamme, owat jo saaneetkin - tä
män johdosta sen käsityksen, että sepä
se on mies, jonka kirjoituksiin ei uskal
leta wastata. Niitä on paljon tuollai
sia. sillä antaisihan Pellikka maata ja
metsää kaikille. Ja — kyllähän ottajia
löytyy!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Huvinäytelmä 1:ssä näytöksessä, kirj.
Aleksis Kivi.
Näytäntö alkaa kello 7 illalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Keulan puolisella täkillä 2„


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Turun.) Keis. M:tti on wiimis joulukuun 20
p. wahwistanut asianomaisten suostumuksen kap
palaisen palkkaamisesta Pyhäjärwen kappelissa
Wihdin pitäjää, joten mainittu palkka nousee ar
mollisessa kirjeessä kesäkuun 29 p. 1858 säättyyn
määrään; tämän ohessa on Keis. M:tti määrän
nyt että Högforsin pruuki samasta seurakunnassa
ynnä sen aluiset laitokset, pappein palkkaamisessa
sekä kirkon ja pappilan rakennuksen osallisuudessa
kuin myös papin maalissa, luetaan 3 manttalin
arwoiseksi. — Nimitetty w.t. woimistelun-opet
taja K. J. Romann woimistelun-opettajaksi Waa
san ylikoulussa. — Wirkawakuuskirjan on saa
nut Turun tyttökoulun opettettaja A. Lindman
linnansaarnaajaksi täällä ja Waasan kirkh. apulai
nen n.kirkh. B. E. Bremer linnansaarnaajaksi
siellä. — Kun Marttilan kirkherra, prowasti I.
W. Elmgren konsistoriumille on ilmoittanut ole
wansa jo niin terween että hän jaksaa pitää waali
saarnan Kokemäen kirkkoherran wirkaan, on saarna
aika määrätty hänelle sekä kirkkoherran waalin pi
täminen mainitussa seurakunnassa käsketty toimitet
tawaksi tulewan maaliskuun 16 p.; ja kun Föglön
seurakuntalaisille armossa ei ole suotu saada Siun
tion kirkkoherran wiran toimittajaa n.kirkh. W.
Fredriksson neljänneksi waalisaarnaajaksi sikäläisen
kirkkoherran wirkaan, on kirkkoherran waali mää
rätty pidettäwäksi Föglössä maaliskuun 9 p. —
Haettawana opettajan wirantoimitus Kaskisten a
likoulussa. — Wirkawapauden saanut Tampereen
alikoulun opettaja M. W. Friberg täksi kewät
termiinaksi kiwulloisuuden tähden; ja saksan kielen
opettaja Waasan lukiossa A. Kihlman kuukaudeksi
erinäisten asiainsa lähden. — Papiksi wihittiin
tämän kuun 29 p. Joensuun alikoulun rehtori E.
Karsten ja Hämeenlinnan alikoulun opettaja A.
I. R. Pettersson. — Papiksi wihkimystä owat
anoneet jumaluusopin oppilaat G. Höglund, L.
Kurtén, K. H. Lindgren ja G. Willenius.
— (Kuopion.) Konsistoriumissa tammikuun 29
p:nä. Wirkawakuutuskirja on, Warkauden ruu
kin omistajain pyynnöstä, annettu linnansaarna
jalle Kuopiossa Anders Gustaf Westerlundille
koulunopettajan ja ruukinsaarnajan wirkaan maini
tussa ruukissa, johonka toimitukseen hän pääsee
ensitulewan toukokuun 1 p:nä. — Etsittäwäksi 90
päiwän kuluessa on ilmoitettu linnansaarnajan wir
ka Kuopiossa.
Italiasta. Kuin Roomassa 18 p. t. kuuta
Pietarin-juhlaa wietettiin, odottiwat wastustus
kuntalaiset paawinmielisiä kunnian-osoituksia. Mut
ta sitä wastaan tapahtui kansallis-mielinen osoitus.
Useemmassa paikoin nähtiin kolmekarwaisia wiiriä
heiluwan, joilla oli kirjoitus: "Eläköön wapaa


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Warastettu toukokuun keskipaikoilla: 1 willashaali lu
kitusta tamburista Fabianin kadun talossa n:o 27, joka
shaali on tawattu useammista muista warkauksista wan
gitulta entiseltä linnanwangilta Aksel Vitalis Samulinil
ta, Nurmijärwen pitäjästä, jonka tulee tehdä selkoa siitä
miten hän on sen saanut. Kesäkuun 2 p.: 1 hopeainen
silinterikello omistajan taskusta Siltamäellä; 1 musta
silkkihuiwi lukitsemattomasta huoneesta Erikin kadun ta
lossa n:o 16 sekä 1 ruskea kattunileninki huwilasta n:o 3
Kaiwopuistossa. S. k. 3 p.: 1 ruskea waimon doffeli
palttoo lukitsemattomasta huoneesta Laiwareitarin kadun
talossa n:o l. S. k. 4 p.: 1 saappaat lukitsemattomas
ta huoneesta Mikaelin kadun talossa n:o 10, josta artil
lerisotamies Iwan Jepifanoff on tawattu ja pantu syy
töksenalaiseksi. Tietymättömällä tawoin on kadonnut wii
rukas röijy Kasarmikadun talosta n:o 25.
Sikarikotelo, joka oli ilmoitettu warastetuksi toukokuun
25 p. omistajan taskusta Kaisaniemen puistossa, on löy
detty siellä samana päiwänä.
Löytökaluja on jätetty 1:seen polisiwahtikonttoriin:
1 walkoinen niistinliina merkillä ”Elin Millenius n:o 10”,
1 nahkainen powikukkaro, 1 pörssi ja 1 pussi, kuuluwat
lukkarille Henrik Selin Lammilta, 1 parasolli, 1 awain,
1 kynäweitsi, 1 niistinliina, merkillä ”E. W. 12”, 1 hius
werkko, 1 koirankauluri, merkillä ”Hellander”, 1 nukki, 1
riikeliawain, 1 pörssi ynnä wähempi summa rahaa ja 1
wyö; 2:seen wahtikonttoriin: 1 seinäkellonawain, 2 ulko
lukon awainta, 1 sininen wirkattu pörssi messinkikaiteilla,
1 käsisaha, 1 merimiehen lakki, 1 saksalainen kirja, 1 pie
nempi awain, 1 oppikirja, 2 awainta, 1 käwelykeppi ja
1 pari ikkunanwarjostimia.
Syytöksenalaisiksi on pantu: 1 henki juopumuksesta,
kiroilemisesta ja rähinästä kadulla, 3 h. juopumuksesta ja
rähinästä kadulla.
Sakoitettu wiime wiikolla: 3 henkeä hewosen ja a
jokalujen kaitsematta jättämisestä kadulle, 1 h. wallatto
masta ajamisesta kadulla, 1 h. pihan likaisuudesta, 1 ka
dun likaamisesta, 1 h. lika-aineen kulettamisesta kielletyl
lä ajalla sekä 1 kuormakuski rikoksessa sääntöjä wastaan;
jota paitsi 3 henkeä on wiety täkäläisiin wankihuoneisin,
kotiseutuihinsa lähetettäwiksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Osakkeenomistajalla on oikeus wastaa
waiseen osuuteen yhtiön omaisuudesta ja
woitosta, mutta hän ei wastaa yhtiön we
loista enemmällä kuin minkä on osakkeis
taan suorittanut tai sitoutunut suoritta
maan, paitsi niissä tapauksissa, joihin näh
den jo mainittu armollinen asetus 24 p:ltä
marraskuuta l864 6 ja 7 §:ssään toisin
määrää.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tsarens kurir eller Michel Strogoff
af Jules Verne. I. 2: 80 p.
Furst Bismarck. Biografisi skizz
af W. Görlach, med porträtt


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maalaisten palowakuusyhtiö on jo
kohonnut niin että makuutukset nousewat
13 miljonaan hop.rupl. (Häm.)
Suomen talousseura Turussa on saa
nut kirjallisen ilmoituksen Haminan kadetti
koulun johtajalta että noin 50 eli 70 hen
keä, jotka aikowat Haminan maawiljelys
kokoukseen, saawat makaussian koulun huo
neissa, sekä että kaupungin yli- ja ali
koulun huoneet kuin myöskin muutamia
yksinäisten huoneita on sitä warten annet
tawina maawiljeliäin oltawaksi; tämän o
hessa on myös tieto tullut että yhdessä
kaupungin rawintohuoneessa annetaan ruo
kaa huokiaan hintaan 200 eli 250 hen
gelle, josta seura päätti antaa tiedøn y
leisölle ja että jokaisen kun aikoo tähän
kokoukseen tulla, pitää wähintäkin 14 päi-
wää sitä ennen kirjallisesti ilmoittamaan
tulonsa kaupungin pormestarille. (T. S.)
Kesälahdelta 28 p. huhtikuuta. — Jos
waan ei kynäilijöissä kykyä puuttuisi, niin
olishan täältäkin, miten muualta, sanele-
misen sijaa pitäjäämme asioista; jos ei
muista, niin kuolewaisnudesta, ku nyt koh
telee ihmisiä hywinkin. Merkillisintä on
kuin kuoli Tatkuniemen kylästä kaksi kak
sois-sisärystä, sukujaan Pellikat. Ikää en
tarkkaan tiedä; kylän sanomissa kuuluu
jotta olisiwat olleet lähes kolmenkymmenen
wuoden paikoilla, kuin nyt kuoliwat yhden
ajan miten oliwat syntyneet-kin. — Pitä
jäämme asiat lieneewät huonoimmalla kan
nalla mitä olla taitaa, jota päättäneewät
lukiat jo siitä kuin ei täältä sanomaleh
tiin, miten muista seurakunnista, kirjoite
ta. Syy tähän lienee kansan tyhmyys ja
kynäilijäin wähyys. — Lukutaito nnori
sossa on keskinkertainen; sietäsi se paran
nusta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
III luokassa: luotsiperämies Henrik
Wilhelm Henrikssonille, Turusta, ja
konstaapeli Simon Hailille, Säkkijär
weltä, sekä merimies Johan Isak Sy
renius-wainajan leskelle Aleksandra Wil
helmina Syreniukselle, Raumalta, ja
hänen 5 alaikäiselle lapselleen Helmi
Wilhelmina, Elsa Johanna, Marta
Siiri, Paul Isak ja Salli Aleksandra,
130 mk. wuodessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
otuksia. He kokiwat ottaa awukseen tykistöänsä,
mutta maisema oli niin epämukawaa, etteiwät
saaneet tykistöänsä asemaan muualla kuin sem
moisilla paikoin, joissa linnoitusten pommit oli
siwat ne murtaneet muutamassa minutissa. He
woswäkeä oli molemmin puolin, mutta se ei ot
tanut osaa taisteluun. Saksalaisten täytyi yk
sinomaisesti luottaa jaikawäkeensä, joka teki suu
ria aukkoja wihollisten riweihin; mutta hetipä
täyttyiwät aukot jälleen. Tuon tuostakin taukosi
teurastaminen hetkiseksi, kuu saksalaisten rynnä
köt siltoja wastaan lyötiin takaisin; mutta lakkaa
matta putoeli pommeja, Kaikki kertomukset sa
nowat franskalaisten taistelleen ihmeteltäwän hy
wästi. Haja-ampujansa kulkiwat eteenpäin niin
säännöllisesti, kuin paratissa ikään.
Berliinistä ilmoitetaan että uusi franskalainen
armeija, noin 80-100 tuhatta miestä, kootaan
pohjois-Franskassa. Luullaan, että nämä joukot
tuodaan meritietä etelä-Franskasta Cherbourgiin,
josta he sitten lähtewät pelastamaan Pariisia.
Franskalaisten ilmoituksia:
Bordeaux 13 p. jouluk. Tänäpänä julkaistu
wirallinen ilmoitus sanoo, että kenraali Chan
zyn wiimeinen tärkeä taistelu 10 p:nä t. k. kesti
klo 8:sta aamulla klo 5½ j. pp.; franskalaiset
ottiwat 400 wankia ja walloittiwat jälleen Orig
ny-kylän. Wangit wakuuttawat, että saksalaisten
tappiot 9 ja 10 p:nä t. k. oliwat suuret ja että
meidän kuularuiskumme waikuttiwat ankarasti.
Meidän omat tappiomme owat tuntuwat.
Loire-wirran laaksossa näkyy wihollinen kokoo
man joukkonsa wirran wasemmalle rannalle. —
Bourges'sa olewasta armeijasta ei kuulu mitään.
Bordeaux 14 p. Thiers jää tänne.
Preussiläiset owat ottaneet Chambord-linnan;
sanotaan heidän myös walloittaneen Vierzonin,
waan että franskalaiset taasen owat ajaneet hei
dät sieltä pois.
Wirallisten tietojen mukaan owat preussiläi
set jättäneet Verneuil ja Dreux-kaupungit peräy
tyäksensä Versailles’iin ja Chartres’iin, sekä tulleet
Conches paikkakuntaan (20 wirstaa länsipuolella
Evreux’tä).
Havres’tä ilmoitetaan 12 p:nä t. k., että
preussiläisiä oli suuret joukot lähellä Beuzeville,
pari peninkulmaa Havresta. Tätä kaupunkia suo
jelee suuri sotajoukko ja 350 kanuunaa, joita me
riwäki käyttää. Kaupunki on päättänyt tehdä
ankaraa wastarintaa.
Pariisista on saatu tietoja 10 p:ltä jouluk.
Siellä ei ole mitään tärkeätä tapahtunut. Kaikki
on entisellään. Belleville-esikaupungin ampuja
joukko on hajoitettu; 61 miestä tästä joukosta on
wedetty sota-oikeuteen siitä, että he kokiwat wi
hollisen nähden paeta hänen tykö, jolloin he wan
gittiin.
Pariisilainen lehti Gaulois kehoittaa halli
tusta pitämään silmällä muutamia keinoilijoita,
jotta salaisesti owat koonneet suuret ruokatawa
ra-warat kellareihinsa ja nyt kokewat kiskoa kan
salaisiltansa korkeita hintoja, esim. 75 penniä yh
destä munasta. Hallitus näkyy tämän johdosta
määränneen hinnat niille wiidelle lajille ruokata
waroita, joita kansa, paitsi lihaa, joka päiwä saa
rajoitettuun määrään ostaa, nimittäin juustoa
4 luotia joka hengelle ä 2 m. 10 penniä naulal
ta; potaatteja 2⅓ naulaa 25 pennillä; 9 luotia
raswaa ä 2 m. 55 penniä naulalta; 1 naula ja
5½ luotia riisikryynejä 50 pennillä; suolattua
sianlihaa à 1 m. 90 penniä naulalta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Turun Ratsastuslaitos.
Allekirjoittaneen oppitunnit
Pianonsoitossa alkwat
tammikuun 14 p:nä. Uusia
oppilaita wastaan otetaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ne, jotka owat osalliset kaupungin palosammutuskun
nan ylläpitoon, tulkoot keskiwiikkona maaliskuun 14 p. ko
koon walitsemaan edusmiestä, jonka palokomisionissa tu
lee antaa lausuntonsa ylipalomestari Hornborgin ehdo
tuksesta, ostaa uutta paloruiskua sammutuskunnalle.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
koululla. Wäkeä keskinkertaisesti. Tark
kaawaisia kuulijoita. — Enemmän esi
telmiä ja esitelmänpitäjiä! (U.S.)
— Säweltäjä Ilmari Krohn,
joka ylioppilas Nybergin kanssa on kuusi
wiikkoa koonnut säweleitä Keski-Suo
mesta, on tiet. W. S., saanut hywän
saaliin, kokonaista 500 säweltä talteen
pannuksi.
— Rautatiellä wiimein tapah
tuneesta onnettomuudesta antaa
eräs „paikalla ollut" A:lehdessä seu
raawat tarkemmat tiedot:
Tawarajunan 421 kulkiessa Kuurilan
ja Toijalan asemien wäliä k:lo 9 ja 10
wälillä illalla 24 p. huomasiwat koneen
kuljettaja ja lämmittäjä lyhtyjen wa
lossa, että mies ilmestyi koneen eteen
radalle ja samalla jäi sen alle. Juna
seisotettiin heti ja nyt saatiin nähdä
surkea näkö: miehen molemmat kädet
ja oikea jalka poikki ruhjottuna, toinen
käsi ihan irrallaan radalla. Mies kor
jattiin junaan heti ja tuotiin Toijalaan,
jossa maisteri Dickström sitoi, mitä siinä
tilaisuudessa oli mahdollista ja miten
parhain taisi. Mies oli wielä täydessä
ymmärryksessä ja sanoi olewansa Jäm
sästä Esan Waapi. Kotona kuului olewan
waimo ja neljä lasta. Kuoleman kielissä
halusi hän Herran ehtoollista, jonka hänelle
antoi paikalle haettu Akaan kirkkoherra.
Hän nautti ehtoollisen täydellä ymmärryk
sellä sairaspaarien päällä. Helsingistä
saapuneen postijunan konduktöörin wau
nussa lähdettiin häntä wiemään Tampe
reen sairashuoneesen, waan hän kuoli juuri
Tampereelle päästessä. Mies oli ollut
työssä Wiialan höyrysahalla Akaassa.
Kiitosta ansaitsee maisteri Dickström,
joka sitomisen toimitti niin miehewästi,
ynnä kirkkoherra, joka niin pian pai
kalle saapui toimittamaan kuolewalle
wiimeisen awun.
— Ministeriwaltiosihteerin
apulainen, kenraali W. v. Daehn
on Nya Pressenin toimitukselle lähet
tänyt seuraawan kirjoituksen nimen
omaan pyytäen sen julkaisemista:
„Olen postin kautta, postileimalla
„Helsinki", saanut wastaanottaa jäljen
nöksen Runebergin runosta „Wiapori."
Kun ei lähettäjän nimeä eikä osoitetta
ole mainittu, ei minulla ole muuta kei
noa kuin sanomalehtien kautta kiittää
sitä uljasta isänmaan ystäwää, joka on
minua hywää tarkoittawalla lähetyksel
lään kunnioittanut.
— Suomen sotawäki. H. ylh.
kenraalikuwernööri on päiwäkäskyllä w.
elok. 13 p:ltä määrännyt, että reserwin
piiri-esikuntaupserien, joitten toimena on
johtaa ja lähimmin tarkastaa reserwi
komppania-päällikköjen toimia komppa
niain hoitoon ja asewelwollisten opetuk
seen nähden kokousten aikana, tulee, jotta
woisiwat menestyksellä näitä welwolli
suuksiaan täyttää, alituisesti seurata soti
laslaitoksen kehittymistä ja sitä warten
olla yhtämittaa wirantoimituksessa. Piiri
esikuntaupserit tulewat sentähden täst'-
edes kunnes toisin määrä
tään, komennettawiksi joka wuosi mar
raskuun 1 päiwästä siihen saakka kuin
sotajoukkojen talwitoimet päättywät, kuta
kin reserwipiiriä wastaawaan tarkk'am
pujapataljonaan.
Kun piiri-esikuntaupserit täten tulewat
olemaan koko wuaden sidottuna wirka
toimiinsa ja heidän täytyy asua patal
jonan asemapaikalla, niin on katsottu
olewan kohtuullista, että heidän nykyiset
palkkansa lisätään hyyryrahoilla, alkain
ensitulewan marrask. 1 p:stä, ja tulewat
nämät hyyryrahat laskettawaksi sen mu
kaan mitä woimassa olewassa Suomen
sotawäen hyyrytaksassa on nuoremmille
esikuntaupsereille määrätty.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
neen lääkäri, tohtori Gustaf Mauritz
Schmidt täältä ja hänen tyttärensä rouwa
Ewelina Augusta Lagi Helsingistä,
lukkarin tytär, 15 wuotinen Hanna Land
gren Pielawedeltä ja lasimestarin tästä
kaupungista D. J. Pitkäsen neljännellä
wuodella olewa poika Wilhelm ei tulleet
kaan enään weden pinnalle näkywiin, eikä
wielä tietty warmaan siinä hädässä, jos
siellä olisi ehkä ollut järwen powessa muita
kin. Ruwettiin siis hiljalleen pohjasta etsi
mään pitkillä saitoilla. Näin hakien wähän
ajan perästä saatiin sieltä kyllä ylös yksi
toisensa perään ne mainitut 4 henke; mutta
kaikki — ihan hengettöminä, kuolleina. Lää
käri haettiin paikalle. Hukkuneet wietiin liki
mäiseen taloon. Lääkäri koetti parastansa
heitä wirkomaan saadaksensa, mutta kaikki
koetukset oliwat jo myöhäisiä ja turhia. Heitä
ei saatu wirkoamaan enään. He jäiwät siis
ikuisesti näiden kahden höyry-aluksen perä
miesten joutawallisen kilpailemisen uhriksi;
sillä jokaisen tekee oikeudella mieli syyttämään
laiwain perämiehiä siitä, ettei heistä toinen
eikä toinen hiljentänyt laiwainsa kulkua siksi
ettei olisi toisiinsa sattuneet. Näön puutos
se ei suinkaan ollut, sillä se oli yksi niitä
pohjolamme kirkkaimmia kesäisiä öitä, jotka
eiwät ole paljo päiwää pimeämmät. Wai
kea on kuitenkaan sanoa kumpi näistä, pe
rämiehistä oli enimmän syy-pää, sillä „Seu
ran" perämiestä, jona tällä kertaa ei sattu
nutkaan olemaan itse kapteni Hellman, mikä
tärkeäin asiain wuoksi olisi täytynyt jäädä
kaupunkiin tästä erinäisestä matkasta Möm
mölänlahdella, woipi syyttää siitä että näh
den ajoi „Pääskyn" päälle, sekä särki ja hu
kutti sen; mutta „Pääskyn" perämiestä taas
syytetään siitä että ajoi Seuran tielle, waikka
näki toisen suurempansa tulewan ja pitäwän
suuntansa sitä kohti, minne menemästä hä
nen olis woinut luulla saattawan helposti
pidättää pienemmän aluksensa muutamiksi
silmän räpäyksiksi. Näin sitä nyt on koko
tämän wiikkoa puheessa tehty päätöksiä sinne
ja tänne. Se on tässä, niinkuin ainakin,
että „kyllä sitte on maalla wiisaita,
kuin merellä wahinko sattuu," miten
sananlaskussa sanotaan. Ja niinhän se on
kin, että jos toinen tahi toinen olis seisat
tanut wähän kulkuansa, niin ei olis tätä
onnettomuutta tapahtunut, josta paitsi wai
najain sukulaisia ja tuttawia, koko kaupunki,
jaa, todella woimme sanoa, koko kaupunki,
suurimmasta pienimpään, köyhimmästä rik
kaampaan on hellästi surrut näinä päiwinä,
sillä hra tohtori Schmidt-wainaja, joka nyt
oli lähes 72 wuoden wanha ja oli ollut
yli 40 wuotta, aina wuoteen 1860 asti
lääkärinä täällä, oli ihmisyytensä, hywä-sä
wyisyytensä ja awullisuutensa wuoksi ylei
sesti rakastettu ja arwossa pidetty, ja sen
wuoksi on jokaista surettanut hänen tapa
turmainen kuolemansa, jonka hänen piti
saada yht'aikaa oman hellästi rakastetun
tyttärensä kanssa, joka miehensä, laulun ja
soiton johtaja hra R. T. Lagin ja 5 wuoti
sen tyttärensä kanssa oli tullut Helsingistä
tänne wanhempainsa luokse kesän ihanuutta
nauttimaan maa-howissa Halolassa Maa
ningalla ja sieltä nyt kowaksi onneksi aikoi
wat pistäytyä täällä kaupungissa, kaiken
muun perheen jäätyä Halolaan, minne sitte
jo toissa päiwänä käwiwät wiemässä täältä
molemmat nämä sywästi kaiwatut waina
jat. — Monta, syrjäistäkin näkijää hellästi
liikuttawaa kohtausta on seurannut tätä on
netonta tapausta. Taitawa maalari olisi
niistä semmoisenaan saanut monta liikutta
waa taulua ja taitawa runoilia yhtä monta
sywällistä runoa. Senwuoksi ne jääkööt
koskematta suora-sanaisen Tapion kynältä".


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Bolognassa on eräs saarnamies ja
munkkilainen kirkossa pääsiäis-juhlan ju
malanpalweluksessa peräkkään pitänyt esi
rukouksen ja siunauksen, paawille ja Wik
tor Emanuelille!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Uutta kirjallisuutta. Weilin
ja Göös'in tehdas- ja kirjainkustantaja
osakeyhtiön kustannuksella on ilmesty
nyt: Suomalaisen Kirjallisuuden
Historia. Kirj. I. Krohn. Ensim
mäinen osa: Kalewala. Jälkimmäinen
wihko: Kalewalan synty, 2. Tämän
kallisarmoisen ja lawean teoksen ensim
mäinen osa on siis nyt kokonansa wal
mis.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Siis oli kaikkiaan 16 edustajaa, joilla yhteensä
oli 24 ääntä. Kun tämä oli selwille saatu, ryhdyt
tiin säännöissä määrättyihin tehtäwiin, joista Piiri
toimikunnan esimiehen ja jäsenten waali jätettiin wii
meiseksi. Järjestyksessä seurasi siis luettawaksi Piiri
toimikunnan wuosikertomus. Koska se kenties tulee
kokonaisuudessaan tämän lehden raittius-osastoon,
mainittakoon nyt wain, että tietoja olemassa olos
taan oli wuosikokoukseen toimittanut 13 paikallis
yhdistystä, joissa yhteensä on 534 jäsentä. Wuosi
kertomuksen jälkeen luettiin warain tili. Sen mu
kaan on nyt Piiritoimikunnalla waroja muutamia
satoja markkoja, kun Turun säästöpankin woittowa
roista on 8:tta yleistä raittiuskokousta warten saatu
700 mkk. Muuten owat Piiritoimikunnan warat
warsin niukat ja sen toiminta siitä syystä sangen
tukala. Tilintarkastajat oliwat luopuwalle toimi
kunnalle ehdottaneet tilinpäästöä, koska tili oli sel
wäksi hawaittu, ja kokous myöntyi siihen yksimieli
sesti. Weroa, jota paikallisyhdistykset maksawat Pii
ritoimikunnalle, ja jota nyt on ollut 20 penniä kau
pungissa ja 10 penniä maalla kultakin jäseneltä,
esittiwät muutamat korotettawaksi toista wertaa suu
remmaksi. Toiset taas esittiwät, että wero pidettäi
siin entisellään, waan että sen sijaan ne paikallis
yhdistykset, jotka jaksawat ja toimeensaawat, hankki
siwat Piiritoimikunnalle wapaaehtoisesti waroja li
säksi, kuten muutamat yhdistykset nyt kuluneenakin
wotena owat tehneet. Toiwossa, että useat yhdis
tykset niin tekisiwät, päätettiinkin wero jättää enti
selleen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Vuosipuolikkaana
vähennetty.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Talonhuutokauppa. Wiime
perjantaina huusi posteljooni Helenius
ompelija Koskisen konkurssipesään kuu
luwan talon n:n 24,6:ssa neliössä tääl
lä, 4,280 m:kasta.
— Kuu kiurusta kesään. Eilen
kuultiin kiurun jo liwertelewän oikein iloi
sesti Lohikosken pelloilla. Saa uskoa
että on kesä ainakin lähempänä. Sa
moin kuului myös rastaskin laulawan,
joten kalastajan olisi saatawa rysä ri
suun, jos mielii hauwen kudusta osalli
seksi tulla, waan taitaa olla turha yrit
tää, koska jäät owat niin wahwoja että
sytemällä tuskin awennon saa.
— Lohikosken paperitehdas kuu
luu olewan nyt ihka walmistumaisillaan,
wiikon päästä aijotaan saada jo käyn
tiin.
- Ruotsalaisen kirjallisuusseu
ran kokouksessa t. k. 21 p:n ilmoi
tettiin m. m.:
Prof. K. G. Leinberg oli seuralle lä
hettänyt kirjoittamaansa ja seuran toi
mituksiin kuuluwaan „Finska klostrens
historia" nimiseen teokseen muutamia
Naantaalin luostarin historiaa walai
sewia lisiä — kaikkiaan 6 kappaletta, —
jotka hän wasta teoksen ilmestymisen
jälkeen on Ruotsin kamarikollegin arkis
tossa tawannut. Seura päätti julkais
ta ne „Förhandlingar och Uppsatser"
nimisissä toimituksissaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Näin sanoen hän ojensi kätensä ja Hillary
kuuli mitenkä hän helisteli rahoja ja pudotteli
niitä kiwille.
„Jos teillä markkina aikana oli rahaa, niin
te siellä käyttäysitte kuin oikea konna", sanoi
Hillary jäykästi.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Ohramallasj.3: — ja 3. 20


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ollisuus-yhdistyksen johtokuntain jäseniä
neuwottelemaan, woitaisiinko supistaa ja
millä tawalla rakennuksen laajuutta, kus
tannuksien wähentämiseksi ja wahingoitta
matta niitä tarkoituksia, joita sen tulee
palwella. Ja nykyänsä on asia awonaise
na sen wieläkin muutetun ehdoituksen täh
den, joka tämän johdosta tehtäneen.
Uusi Suometar on katsonut hywäksi wii
tata siihen että muka salaisia woimia on
ollut toimessa, jotka, taiteilijain muistu
tuksia huomioonsa ottamatta, owat kiiruh
taneet tämän „miljonarakennuksen" walmis
tumista ja ett'ei tästä syystä ole edes
tahdottu asettaa julkisesti nähtäwiksi ra
kennuksen piirrustuksia.
Edellä luetelluista tosiasioista näkynee,
että tuollaiset salawiittaukset owat kokonan
sa perättömiä. Samoin huomattaneen
myöskin, ett'ei ole ollut mitään syytä lait
taa näyttelyä herrä Höijerin edellä nimi
tetyistä piirrustuksista, tahi sitä ennen
tehdyistä alternatiiwisista luonnoksista, erit
täinkin kun hallituksen päätös asiassa ei
missään tapauksessa perustune niihin ar
weluihin, joita semmoisen näyttelyn satun
naiset katsojat saattaisiwat lausua. Kaik
kialla wallinnee myöskin se tapa, että kil
pailewia piirrustuksia ei panna yleisön näh
täwäksi ennen kuin niistä on annettu asi
antuntewain arwostelu.
Nimitetty lehti kannattaa puolestansa
sitä, että, kun kerran rakennetaan talo u
seinmainituita yhdistyksiä warten, samalla
myöskin walmistettaisiin tilaa historialli
sille ja kansatieteellisille kokoelmille.
Näiden kokoelmain arwoa ja merkitystä
alhaiseksi arwaamatta sopinee huomauttaa,
että ne eiwät ole wälittömässä yhteydessä
taiteen ja taideteollisuuden harrastusten
kanssa. Selwää on myöskin, ett'ei „mil
jonarakennus" sen tarkoitusta siten laa
jentamalla tulisi helpommaksi. Ne herä
tykset taideteollisuudessamme kansallisten
mallien ja aatteiden käyttämiseksi, joita
Uuden Suomettaren mielestä on saatawa
na nimitetyistä kokoelmista, pääsewät war
maan waikuttamaan, waikk'eiwät nuo ko
koelmat olekaan saman katon alla kuin tai
deteollisuus-koulu. Sen, joka edes wähän
kin harrastaa tätä koulua, ja joka on ot
tanut tietoa niistä hankaluuksista, jotka
koululla on wastustettawana nykyisessä ah
taassa ja rappiolle joutuneessa huoneuk
sessaan, ei pitäisi katsoa hyödylliseksi, niin
kuin lehti on tehnyt, herättää yleisössä epä
suosiollista mielipidettä kysymyksessä ole
waa rakennusasiaa wastaan.
Erbach kowassa mielen jännityksessä ollen, kun kotiin tullut
wouti astui hänen huoneesensa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
siihen aikaan sekä jälestäpäin myöskin
ilmawirroissa sellaisia henkäyksiä, jotka
huokuiwat yhdenarmoisuuden säilyttä
mistä ruotsinkielelle, ja kuului ääniä,
joiden selwä tarkoitus oli pysyttää iki
päiwiksi kaksipäinen kansallisuus tässä
maassa. Toisia ääniä kuului kuitenkin,
joika pitiwät kiinni niistä periaatteista,
joita oliwat lausuneet jo wuosikymmeniä
sitten kansallisen liikkeen alkuun panijat;
ja jotka oliwat elähytettyinä siitä, että
suomalaisen kansan siwistys ja olemassa
olo omat tulewaisuuden waralle turwatta
wat.
Sitä emme tarwitse mainita, mistä
päin tuli nuo waatimukset ja mistä
nämä. Sowintopuuhista wanhojen joh
tajien ja liberaalien kesken on siksi pal
jon puhuttu pitkin wuotta. Sen maan
tahdomme huomauttaa, että meistä näyt
tää niinkuin edellisten hommat kaikkine
liittopuuhineen siirtyisiwät noiden wiime
wuoden tappioiden lukuun, joita jo olemme
maininneet, jota wastoin tämän liiton
wastustajain horjumatoin kanta wiittaa
woiton osastoon wiime wuoden päätty
neessä tilissä. Sillä se käsitys on meillä
wielä asioista, että sama kansallinen
rata, jonka raiwasiwat I. W. S. ja Y.
K. on yhä wieläkin ainoa suora ja no
peimmin perille wiepä. Maan jos niin
käwisi, josta kohtalo meitä warjelkoon,
että niin ruotsin kuin suomenkielelle suo
taisiin lopullinen oikeus rinnakkaisuuteen
kaikilla aloilla, niin sillä ei suomalaisuu
den asia olisi siirtynyt suuresti entisestä
sorretusta asemastaan eikä suuri kan
sallinen päämaali, Suomalainen Suomi
Suomessa, likimainkaan saawutettu.
Rinnakkaisuuden aate on kuitenkin
lausuttu selwin sanoin muualtakin päin
kuin liberaaliselta, on lausuttu sieltä,
mistä sitä wähin olisi odottanut. Mi
ten asiat tulewaisuudessa muodostuwat,
sen osoittanewat lähinnä tämän wuoden
˶tilikirjat", sittenkuin ne wuorostaan tule
wat tarkastuksen alaisiksi. Wiime wuoti
sista päättäen omat asiat jotenkin epä
warmalla kannalla etupäässä juuri mitä
warsinaisen suomalaisuuden asiaan tulee.
Sekawat ne owat ja hankala on niistä
saada selwä puhtaan tulon arwio, war
sinkin wiime kuukausien.
Yhtä häilywäisell ja horjuwalla poh
jalla ollaan eränsä toisessakin peri
aatteellisessa asiassa, joka sekin oli wal
tiopäiwillä. Siinäkin toteutuu
sama raja-ajan kypsymättömyys ja perin
pohjainen sekawuus. Emme tarwitse
mainita muuta kuin hyljätyt anomukset
naispuolisten kansakoulunopet
tajien palkasta (sama palkan waati
mus samasta työstä) sekä naisten
päästämisestä yliopistoon, nin
käy kyllä selwille, millaisia mielineitä
meillä löytyy yhdessä nyky-ain tär
keimmistä kysymyksistä. Marontäminen
kuitenkin on, että wiime waltiopäiwillä
oltiin entistä taipuwaismmat kallista
maan korwia naistenkit parasta tarkoit
tawille waatimuksill. Ehkä siis piankin,
tan mielipiteet, yli päästyä, alka
wat selwetä, saadaan parempia tuloksia
tässäkin asiassa.
Aiwan toisilla tunteilla sen sijaan sil
mäilee niitä siwuja wiime wuoden loppuun
saaetuissa kirjoissa, joissa owat nähtä
winä raittiusrientojen tulokset.
Tawattoman wähään aikaan on maas
samme herännyt mahtawa mielipide juop
pouden poistamiseksi ja waltiopäiwillä
pääsi tämä parhaiten esiin. Muistama
mehan nuo lukemattomat anomukset,
joita raittiusasiassa eri säädyille annet
tiin sekä nuo tawattoman lämpimät pu
heet, jotka melkein kaikkialla niitä kan
nattiwat. Olkoon, ettei tulos niistä
uuden miinalain muodossa ollutkaan toi
won mukainen, entistään parempi se
kuitenkin on. Waan tämä ei olekaan
pääasia; pääasia on, että woimat kaik
kialla maassa, kiitos olkoon raittiusrien
tojen, owat yhteen liittyneet ja aikowat
wanhan turmiollisen tawan poistami
sella ohjata kansan kauaksi uuden pa
remman ajan helmaan..


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Onko raittiusmiesten puolelta tehtäwä mitään,
että kruununnimismiehet saataisiin enemmän, kuin
tawallista on, täyttämään welwollisuuksiansa järjes
tyksen walwojina ja yleisinä syyttäjinä?
Puheenjohtaja lausui hartaita jäähyvwäissanoja,
kiittäen kokousta ja toiwottaen raittiustyölle onnea
ja menestystä. Op. Wuori lausui kokouksen puo
lesta kiitokset puheenjohtajalle, past. Silwanderille,
josta nyt kokouksen ja Piiritoimikunnan täytyi kai
pauksella ja ikäwällä erota. Todellakin on suuri syy
walittaa sitä wahinkoa, minkä hänen Piiritoimikun
nasta eroamisensa raittiusasialle tuottaa. Mutta
häntä et woi waatia siinä olemaan, waikkei häntä
suinkaan waatia tarwitsisikaan, jos se wain hänelle
olisi mahdollista. Täydestä sydämestä hän siinä
Näin sanoen hän ojensi kätensä ja Hillary
kuuli mitenkä hän helisteli rahoja ja pudotteli
niitä kiwille.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ei hewillä elukoilta Suo
messa jauhoja puutu, jos waan woi täysin
luottaa eräiden ilomantsilaisten wakuu
tuksiiin niiden jauhojen oiwallisuudesta.
Eräs, joka sanoi koko talwen niitä he
woselleen syöttäneensä, kertoi näitä jau
hoja walmistettawan kuusen hawuista
siten, että kuusen oksat kuiwataan rii
hessä, puidaan, seulotaan ja puhtaat
hawut jauhatetaan myllyssä. Näitä
jauhoja pannaan puoleksi oikeista jau
hoista tehtyyn imellykseen ja sitte an
netaan tämän sekoituksen hapata. Näin
tulee se kelpo rawinnoksi sekä hewosille
että lehmille. Maitoa kuuluu tällä ra
winnolla tulewan lehmistä „äijä". Hul
luinta ei mahtaisi olla warsinkaan näi
nä kalliina aikoina tätäkin koettaa sen
kin, joka sitä ehkä epäilee; ehkäpä näis
tä meidän tuuheista kuusistamme tulisi
wielä aimo kilpailija Wenäjän liiseille!
— U. S.
— Kulkunopeus Suomen rau
tatiellä huwilatienoilla Pietarin lä
heistössä tulee ensi kesänä siinä mää
rässä lisättäwäksi, että matkalla esim.
Pietarista Pakkalaan, jossa ennen on
mennyt 45 min., nyt ei tule kulumaan
kuin 30 minuuttia.
— Kuuluisaksi tulee. Saini
on murha Hämeenlinnassa on nyt
löytänyt tiensä Ranskankin sanomaleh
distöön. Niinpä on pariisilaisessa leh
dessä eräs sähkösanoma,
jonka se sanoo saaneensa erityiseltä kir
jeenwaihtajaltaan Helsingissä ja joka
sähkösanoma kuuluu seuraawasti:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Yleinen suomalainen työwä
enkokous. Maamme kaikki suuremmat
työwäenyhdistykset, paitsi Turun, owat
nyt lähettäneet wastauksensa heille lä
hetettyyn kysymykseen pitäwätkö puheena
olewan kokouksen toimeenpanemista toi
wottawana. Kaikki wastaukset owat
olleet myöntäwiä.
— Suomalainen osasto Wiipu
rin howioikeudessa. Wiipurin ho
wioikeuden 4:stä osastosta on muodos
tettu suomalainen, kertoo W. S. Siihen
kuuluwat, puheenjohtajana howioikeuden
neuwos Tammelander ja jäseninä asessori
Åkerman ja asessori Homén sekä notario
Wilskman apujäsenenä. Pöytäkirjurina
tässä osastossa owat registratori Polén
Eli omaa elämäänsä kuljeksien metsissä
yksinään ainoastaan joskus käwi ihmis
asunnoilla pyytämässä jotakin pientä
tehtäwää ja ruokaa. Kowaan työhön
ei hän wiitsinyt ryhtyä.
Saareen olsi pitänyt päästä ja sa
malla Jättiläisen kukistua, jos heitti
sinne mantereelta (matkaa puoli wirs
taa) kolmea naulaa painawan kiwen.
Tahi ajoi saaren ympärillä olewaa jäätä
yhden yön wanhalla hewosella, tahi pani
wyölleen eläwän käärmeen ja ui sukel
tamalla koko wälin.
Mainitsemaani miestä sanottiin suu
reksi noidaksi, ja sentähden hän ehken
saattoi nuo temput tehdä.
Eräänä kauniina kesäpäiwänä oliwat
heinämiehet nähneet hänen hurjasti juos
seen saaren rantaa pitkin, perässään
kauhea Jättiläinen. Se oli tawan ta
kaa tarttunut mieheen kiini, mutta aina
luiskahtiwat sen kädet tenhowoimalla
irti. Wiimein heittäytyi mies järween,
koittaen uimalla pelastua. Jättiläinen
juoksi jälessä, sai wedessä miehen ja
lasta kopristekuksi ja weti hänen, rai
woissaan, hammasta purren, saareen.
Mutta miten lie ollutkaan, olisiko kas
win juuren waikuttama woima Jätti
läisessä heikennyt, wai olisiko mies loih
tinut sen woimat wähiksi, se waan oli
seuraus, että Jättiläinen heitti miehen
rauhaan hetkeksi.
Sitä käytti hän hywäkseen, paiskau-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sen Maanantaina kuluwan kuun 31 päiwänä kello 6 j.
pp. keskustelemaan ja päättämään erinäisiä konkurssia kos
kewia tärkeitä asioita. Kuopiosta Elokuun 22 p. 1868.
Kuraatorit.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Saman toimikunnan ehdotuksesta myön
nettiin niinikään lasten-opettaja G. A. An
derssonille 75 markkaa hänen kokoelmas
taan, joka sisältää 25 arkkia runoja, muit
ten muassa yhden pitkän Kalewalan-ainei
sen, loitsuja, taikoja, arwoituksia sekä ou
toja sanoja (noin 700).
Kansakoulunopettaja G. Laitiselle, jonka
kokoelma, Wiitasaarelta, sisältää ark
kia satuja ja taikoja, myönnettiin samoin
runoustoimikunnan ehdotuksesta 45 markan
rahapalkinto.
Runoustoimikunnan ehdotuksesta myön
nettiin kirjapalkintoja seuraawille henkilöille:
kansak.-opettaja I. Tyyskälle, jonka koko
elma, Anjalasta, sisältää 5 satua, 6 lau
lua, 1 loitsun, 45 taikaa, 5 sananlaskua,
35 arwoitusta; ylioppilas I. Hotiselle,
jonka kokoelma, Mäntyharjusta, sisältää 2
satua, 3 loitsua, 2 lorua sekä sananlaskuja;
torpanpoika K. Petterssonille, jonka koko
elma, Somerolta, sisältää 1 laulun, 1 lo
run sekä 31 taikaa.
Suomalaisten kansansatujen ensimmäistä
wihkoa, joka näinä päiwinä walmistuu,
päätettiin lähettää muutamien ulkomaan
etewimpien sanomalehtien toimituksille, ke
rääjille, sekä joillekuille paraille sadunker
tojille.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
wazen. Inb. 4: 60 p
Efter döden eller det kommande lif
wet i enlighet med wetenskapen
af Lowis Figuier. 5: 60 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuwernöörinwirasto on tutkinut Kaarle Tom
mer'in alleseisowaa hakemusta että, koska hän lää
nin Herra Kuwernöörin tähän liitetyn päätöksen
kautta lokakuun 4 päiwältä 1889 on otettu asuk
kaaksi Maasalanmäen kruunun uudistaloon, kahdek
sannes (⅛) manttaalia, n:o 27 Kyyjärwen kylässä
Karstulan pitäjää ja Laukkaan kihlakuntaa, hänelle
annettaisiin siitä imissionikirja; ja koska säädetty
on, ett'ei imissionikirjaa saa antaa, ennenkuin sel
witystä löytyy siitä, että se päätös, jonka nojalla
imissionia haetaan, on päässyt lailliseen woimaan;
sen wuoksi ja kun yllämainittu päätös lokakuun 4
päiwältä 1889 ei ole saanut laillisen woiman pää
töksessä mainittua talokasta Kustaa Yrjönpoika
Kasisenahoa ja hänen poikansa Kaarlea wastaan,
syystä, että päätöstä ei ole woitu antaa heille,
jotka oleskelewat Amerikassa, tiedoksi, katsoo Ku
wernöörinwirasto kohtuulliseksi sallia hakian pai
nattamalla tämän wälipäätöksen kolmasti maan
wirallisissa lehdissä antaa mainituille Kustaa Kasi
senaholle ja pojallensa Kaarlelle osaa sanotusta ha
kemuksesta: tullen Kustaa Kasisenahon ja poikansa
Kaarlen ennen kolmen kuukauden kuluttua siitä,
kun wälipäätös on ollut kolmannen kerran sano
malehdissä painettuna, saapua tänne eli hakian
Kaarle Tommer'in luokse, ottamaan osaa yllä mai
nitusta päätöksestä, puhewaltansa menettämisen
uha a.
Kuulutuksen tapahduttua, jättäköön hakia tänne
selwityksen siitä ja antakoon myös takasin näitä
hakemuskirjoja, jos hän mielii hakemustansa pit
kittää.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
hänen pirullinen naurunsa oliwat kerras
saan erinomaiset. Rauwa Aspegrenin
näyttelemisestä wanhana Fadettena nä
kyi selwästi, mitä kaikkea oikea tottunut
näyttelijä woi tehdä pienestä siwu-osas
takin. — Hra Kerttulan ukko Bar
beaud oli warsinkin lopulla meistä erin
omaisen hywin onnistunut henkilö, jota
wastaan ei pitäisi olla mitään muistut
tamista. — Ukko Barbeaudin toisena
puoliskona näytteli rouwa Salo ja
teki pienestä osastaan kyllä hywän emän
nän. — Heidän poikinaan nuorina ra
kastajina esiintyiwät hrat Alanne ja
Alhola. — Neiti Innasen Made
lon ansaitsee myöskin kaikkea tunnusta
mista.
Huomenna, sunnuntaina näytellään
„Sirkka" toistamiseen. Kehottamme y
leisöä runsaslukuisena silloin teaatteriin
saapumaan, sillä „Sirkan" katsomises
sa kuluu kyllä hauskasti ilta.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Helsingin Pörsi, Heinäk. 18 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kansanwalistusseuran pal
kintokilpailuun säwellyksiä warten
jonka määräaika päättyi wiime wuoden
wiimeisenä päiwänä, on yhteensä kaksitois
ta kilpailijaa ottanut osaa, muutamat yh
dellä, toiset usealla kappaleella. Kilpailu
on niinkuin tiedetään jaettu neljään luok
kaan ja niistä on torwisoittoluokkaan ot
tanut osaa kaksi kilpailjaa neljällä kappa
leella. Seka-äänisiä lauluja on tullut yk
sitoista kappaletta kuudelta säweltäjältä,
nais äänistä neljä yhtä monen eri säwel
täjän tekemiä ja miesäänisiä kahdeksan
wiideltä säweltäjältä.
Palkintojen julistaminen ja jakaminen
tapahtuu wasta laulu- ja soittojuhlassa
Jywäskylässä ensi kesäkuulla. (U.S.)
Awun tarpeessa ollaan.
Eräälle henkilölle, joka sanomalehdissä
on ilmoittanut tietäwänsä lääkkeen,
millä juopposairautta saatetaan paran
taa, on lyhyen ajan kuluessa tullut
puoliwäliin toista sataa kirjettä kaikis
ta maamme ääristä, jopa Wenäjältä
ja Siperiastakin saakka. Kaikissa näis
sä kirjeissä anowat onnettomat lähettä
jät tahi myös heidän waimonsa ja —
morsiamensa tuota ihmelääkettä. Wai
kea on tietysti ilmoittawan ollut noi
hin kaikkiin awunpyyntöihin wastata,
warsinkin kun ei postimerkkejä lähetetä
eikä hänelle asioimisestaan tule mitään
rahallista hyötyä. Awunanojat kuulu
wat wielä olewan niin hädissään, että
jolleiwat heti saa wastausta, tulee toi
nen ja kolmaskin kirje jouduttamaan.
Emme tiedä, kuinka tehokasta tuo lääke
tuen uudestaan uimaan ja tuli onnel
lisesti mantereelle.
Tuskin sai hän tallata kowaa maata
kun Jättiläinen huomasi hänen karan
neen. Silloin löi se kätensä yhteen.
Siitä seurasi semmoinen täräys, kuin
tykin lauaistua.
Ei hän heti lähtenyt pakolaista ah
distamaan, waan meni ensin woimaa
tuottawan puun luokse. Mutta mitä
ollakaan. Puuta ja sitä wartioiwaa
käärmettä ei näkynyt missään. Tur
haan Jättiläinen etsi, huusi, loitsi ja
kirosi — ei apua tullut .... Ne oli
wat kadonneet.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
1889, on tuominnut Juho Tolosen maksamaan
Matti Isojylkälle; ja koska myös todistettu on
että welalliset Juho ja Niilo Tolonen owat siir
tyneet ulkomaille, teille tietämättömille, senwuoksi
pitää hakian, U. K. 14 §:n 8 lu'un mukaan, pai
nattaman tämän wälipäätöksen kolme kertaa Suo
men wiralliseen lehteen ja siten antaman siitä tie
don wastaajille, joitten welwollisuus on kuuden
kymmenen (60) päiwän kuluessa, siitä lukien kuin
julistus on kolmannen kerran tapahtunut, selittää
asiaa, jos tahtowat sitä etua käyttää, ja kirjat sa
malla takaisin jättää, ehkä selitystä annetaan eli
ei. Oulun Lääninkansliassa, tammikuun 22 päi
wänä 1890.
And. Joh. Malmgrén.
704(3-2) Konst. Hildén.
Kuwernöörinwirasto on tutkinut Kaarle Tom
mer'in alleseisowaa hakemusta että, koska hän lää
nin Herra Kuwernöörin tähän liitetyn päätöksen
kautta lokakuun 4 päiwältä 1889 on otettu asuk
kaaksi Maasalanmäen kruunun uudistaloon, kahdek
sannes (⅛) manttaalia, n:o 27 Kyyjärwen kylässä
Karstulan pitäjää ja Laukkaan kihlakuntaa, hänelle
annettaisiin siitä imissionikirja; ja koska säädetty
on, ett'ei imissionikirjaa saa antaa, ennenkuin sel
witystä löytyy siitä, että se päätös, jonka nojalla
imissionia haetaan, on päässyt lailliseen woimaan;
sen wuoksi ja kun yllämainittu päätös lokakuun 4
päiwältä 1889 ei ole saanut laillisen woiman pää
töksessä mainittua talokasta Kustaa Yrjönpoika
Kasisenahoa ja hänen poikansa Kaarlea wastaan,
syystä, että päätöstä ei ole woitu antaa heille,
jotka oleskelewat Amerikassa, tiedoksi, katsoo Ku
wernöörinwirasto kohtuulliseksi sallia hakian pai
nattamalla tämän wälipäätöksen kolmasti maan
wirallisissa lehdissä antaa mainituille Kustaa Kasi
senaholle ja pojallensa Kaarlelle osaa sanotusta ha
kemuksesta: tullen Kustaa Kasisenahon ja poikansa
Kaarlen ennen kolmen kuukauden kuluttua siitä,
kun wälipäätös on ollut kolmannen kerran sano
malehdissä painettuna, saapua tänne eli hakian
Kaarle Tommer'in luokse, ottamaan osaa yllä mai
nitusta päätöksestä, puhewaltansa menettämisen
uha a.
Kuulutuksen tapahduttua, jättäköön hakia tänne
selwityksen siitä ja antakoon myös takasin näitä
hakemuskirjoja, jos hän mielii hakemustansa pit
kittää.
Siinä tapauksessa, että Kustaa Kasisenaholla ja
pojallansa Kaarlella olisi kotiseudullansa edusmies,
asianmukaisesti waltuutettuna walwomaan heidän
etuansa ja ajamaan heidän asioitansa, ei tarwita
kuulutusta, waan päätös jätetään tawallisessa jär
jestyksessä tiedoksi eduömiehelle; tullen hakian, kun
hän sen jälkeen, hakemustansa pitkittääksensä, tänne
uudestaan jättää, muitten hakemuskirjain seassa,
mainitun päätöksen, siihen liittää todistettu kopia
edusmiehen waltuuskirjasta. Waasan läänin maa
konttorissa, helmikuun 5 p. 1890.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
susta. Mikkelin läänin konttorissa, elokuun l3 p. 1868.
Maaherranwiraston puolesta:
E. F.von Fieandt. I. G. Sohlman,
m:tty.
(460) Wuoden 1866 kruunun ulostekoin, yhdeksän sa
taa yhdeksän kuudetta markkaa 16 penniä, ja Suomen
pankin jälellä olewan kiinnitetyn säätäwän, kolmewiidettä
tuhatta kaksi sataa neljäkolmatta markkaa 9 penniä Suo
men rahaa, paitsi korkoja ja kulunkeja sekä huutokaupan
kustannuksien suorittamiseksi, olen minä tänä päiwänä hy
wäksi nähnyt säätää Maanwiljeliän Alexander Viktor Ruu
thin ja hänen waimonsa Wilhelmina Ruuthin Näsen sä
teritilan, johon kuuluu rusthollit n:o 1 ja 2 rahi Lassas
ja Mikkas Malmbyyn kylässä, augmenttitilat Bakkas ja
Brinkas samassa kylässä sekä wapaatilat Mattas, Marku
sas, Stranoas, Åkers ja Mikkels Mästlahden kylässä Per
najan pitäjää, jotka tilat tapahtuneessa kauppa-arwiossa
owat arwatut yhdeksäänkundetta tuhanteen wiiteenkymme
neen markkaan, myötäwäksi, ellei laillista estettä wäliin
tule, julkisessa awisionissa nosto ja laskuhuudolla täällä
läänin kansliassa Torstaina tulewan Joulukuun l7 p:nä
kello 11 e. pp.; jota halullisille ostajille ja asianomaisille
intekntngin omistajille ja saamamiehille tiedoksi kuulute
taan. Helsingin lääninkansliassa 2l p. Heinäkuuta 1868.
Reinh. Cygnaeus.
Werner von Rehausen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kauniilta näyttäwät hedelmät. Mutta
pakkasen panemina luhistuiwat kokoon
hywät toimeet Mustialan maanwil
jelysopiston, kauppakoulujen ja
polyteknillisen opiston suomalais
tuttamisesta, samalla kuin raukesi anka
rain taistelujen jälkeen kysymys waali
oikeuden laajentamisesta porwa
ris säätyyn. Raukesiwat kaikki nämä,
ja jäi pysymään wääryys, jonka pelkkä
mainitseminenkin saattaa Suomen mie
hen mielen katkaraksi.
Siinä ne tulokset, jotka enin pistä
wät silmään tarkastellessamme kulunutta
wuotta „waltiopäiwä-wuotena." Niiden
mukaan epäilemättä historiakin lausuu
kerran tuomionsa arwostellessaan 1885:n
wuoden ulkonaista luonnetta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pastori Silwander esitti sen kysymyksen. Keino,
jonka hän esitti, ja johon muut yhdistyiwät, muo
dostui lopullisesti tällaiseksi: Samaan piiriin kuu
luwat raittiusyhdistykset kirjoittaisiwat kukin kierto
kirjeen, jonka sisältö koskisi raittiusrientoja. Nuo
kiertokirjeet pantaisiin sitte kiertämään piirissä sa
maan suuntaan siinä järjestyksessä, jonka Piiritoimi
kunta niille saa määrätä. Jokaiseen muilta yhdis
tyksiltä tulleesen kiertokirjeesen kirjoittaisi kukin yh
distys ei ainoastaan milloin ja mistä se on tullut,
ja mihin se on menewä, waan myös yhtä ja toista
muuta, mitä sopiwimmaksi katsoo. Tämmöinen kier
tokirje toisi sitte muiden seurain mielipiteitä ja kuu
lumisia esim. kerran kuukaudessa, wirkistäisi ja in
nostuttaisi mieliä ja tekisi seurat tutummiksi toisil
leen. Se olisi epäilemättä raittiusasialle eduksi.
4:jäs kysymys. Mitä toiwomuksia on raittius
kirjallisuuteen nähden lausuttawa?
Past. Silwander mainitsi, että raittiuskirjalli
suudessa on tuntuwa puute wuorokeskusteluista, jotka
olisiwat aiwan sopiwia, kokouksissa ja iltamissa esi
tettyinä, walaisemaan raittiusasiaa. Niinikään on
puute sellaisista runoista, joita iltamissa sopisi lau
sua. Salo ja sen likeiset yhdistykset owat siinä koh
den kuitenkin muita onnellisempia, kun Salon Toi
mi-yhdistyksen esimies op. Kallio on laatinut muka
wia wuorokeskusteluja ja Juho Hellman Perniössä
on taas mukawien raittiusrunoelmain tekijä ja lau
suja. Mutta niitä tarwitsisi saada painetuksi ja le
witetyksi. Päätoimikunta woisi niitä, miten muuta
kin kirjallisuutta mukawimmin lewittää. Senwuoksi
kokous lausuikin yksimielisesti sen toiwon, että Pää
toimikunta toimittaisi myöskin wuorokeskusteluja ja
pitempiä raittiusrunoja painosta.
Kokoukselle määrätty aika loppui. Keskustele
matta jäi kysymys:
Onko raittiusmiesten puolelta tehtäwä mitään,
että kruununnimismiehet saataisiin enemmän, kuin
tawallista on, täyttämään welwollisuuksiansa järjes
tyksen walwojina ja yleisinä syyttäjinä?
Puheenjohtaja lausui hartaita jäähyvwäissanoja,
kiittäen kokousta ja toiwottaen raittiustyölle onnea
ja menestystä. Op. Wuori lausui kokouksen puo
lesta kiitokset puheenjohtajalle, past. Silwanderille,
josta nyt kokouksen ja Piiritoimikunnan täytyi kai
pauksella ja ikäwällä erota. Todellakin on suuri syy
walittaa sitä wahinkoa, minkä hänen Piiritoimikun
nasta eroamisensa raittiusasialle tuottaa. Mutta
häntä et woi waatia siinä olemaan, waikkei häntä
suinkaan waatia tarwitsisikaan, jos se wain hänelle
olisi mahdollista. Täydestä sydämestä hän siinä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Puwut ja näyttämölle asetus oli huo
lekasta.
— Se kurssi, jonka mukaan We
näjän kreditiseteleitä ja wenäjäjän ala-arwois
ta pientä rahaa on otettawa wastaan posti
ja telegrafilaitoksissa ja kanawissa sekä kaikissa
suorituksissa, jotka tapahtuwat kruunun-, kau
punki- tahi kunnallislaitoksien määräämän tak
san mukaan, on touko-, kesä-, heinä- ja elo
kuukausien kuluessa w. 1892 määrätty 40 ko
peekaksi yhdeltä markalta Suomen kultarahaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— ”No, sallikaapa sen siis tapahtua,” lausui
wanhus. ”Jumalan awulla tahdon kestää leikkaus
ta lapsukaisten täyden Auwergne’ssä, niinkuin hei
dän sielun-paimenellensa sopii.”
Paroni, istuen pöydän ääreen, kirjoitti pari
riwiä.
— ”Ottakaa tämä kirje,” sanoi paroni, ”käykää
kohta St. Agnes in salihin hotel Dieu’ssa ja anta
kaa se niille laupeaille sisaruksille; kyllä ne teistä
huolta pitäwät. Lewähtäkää ensin pari päiwää, mi
nä tulen sitte katsomaan, mitä saatan tehdä teidän
hywäksenne.”
Pappi kiitteli paronia useat kerrat hänen hy
wäntahtoisuudestaan, kumarsi kunnioituksella ja läksi
Jumalan kieltäjä istui tuokion aikaa ääneti, waipu
neena aatoksiinsa, papin lähdettyä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kuuluisaksi tulee. Saini
on murha Hämeenlinnassa on nyt
löytänyt tiensä Ranskankin sanomaleh
distöön. Niinpä on pariisilaisessa leh
dessä eräs sähkösanoma,
jonka se sanoo saaneensa erityiseltä kir
jeenwaihtajaltaan Helsingissä ja joka
sähkösanoma kuuluu seuraawasti:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuukaudelta . — „ 55 „ ä — „ 75 — „ — „ — „ — „
Sittenkun Hänen Ylhäisyytensä, Suo
menmaan Kenraalikuwernööri, Kreiwi Hei
den, Keisarillisen Senaatin sekä muiden
kansanluokkain ynnä omasta puolestansa
eilen sähkösanomalla oli esiin kantanut a
lamaiset onnentoiwotukset Wenäjän uuden
wuoden johdosta, on Hänen Keisa
rillinen Majesteettinsa Ar
mossa suwainnut lähettää Kreiwi Heide
nille wastaukseksi sähkösanoman, joka suo
mennettuna kuuluu niinkuin seuraa:
„Me kiitämme Teitä, Kreiwi, Se
naattia, Yliopistoa, Sotilas- ja Si
wiliwirkakuntia sekä Helsingin kau
pungin edusmiehiä alammaisista tun
teista, joita owat tuoneet ilmi on
nentoiwotus sähkösanomassa uuden
wuoden johdosta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kaurakryynit, keittä
mättömät 1: 12 ja 1. 15
kappa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Jouhkolan maawiljelys-koulusta Karjalassa on
meille lähetetty seuraawia tietoja. — „Helmikuun loppu
puolella pidetyssä kokouksessansa koulun johtokunta päätti
työ-aikaa lisättäwäksi pari tuntia joka-päiwä, paiti lau
wantaina, ja se menetys käwi wiime Maaliskuussa al
kuun. Sitä wastaan kuin ennen mentiin luku-kouluun
jo k:lo 2 jpp., niin nyt mennään wasta k:lo 4 ja ollaan
siellä k:1o 8:ksaan, niinkuin ennenki. Tieto-opetuksen jä
restys on seuraawa: edellä-puolenpäiwän maanantaina
neuwoo johtaja eli terehtyöri maawiljelystä, tiistaina
luonnon tieteitä, erittäinki kemiiaa, keskiwiikkona maantie
dettä, torstaina taas maawiljelystä jne.; jälkeen puolen
päiwän on johtaja 2 tuntia kouluhuoneessa antaen ensi
wuotisten oppilaisten kirjoittaa sanelemisen perästä, sill'-
aikaa kuin toiset kirjoittelewat omia ajatuksiansa ja tois
sekä kolmas-wuotiset piirtäwät maawiljelys-kaluja. Joh
tajan perästä tulee ovettajamme neuwomaan kirjoitta
mista, luwun-laskentoa ja maanmittaamista, jota wiime
mainittua sitte kesällä saamme itse harjoittaa, — miten
hän sitte ruwennee käymäänkään! Johtajan opetukset ke
miiassa owat hywinki hupaisia, silloin kuin hän taidolli
sesti näyttää miten luonnon aineet hajoitetaan eli eroi
ttaan yhdistyksistänsä ja taas yhdistetään uusiksi aineiksi.
Oikein ihmeeksi katsoimme, kuin johtaja näytti miten wety
kaasu ilmi-tulessa palaa. Hän muka pani zinkkiä, wettä
ja rikki-happoa yhteen lasi-pulloon, jonka tulppa oli lu
jasti kiini ja jonka tulpassa oli hieno lasi-pilli; wähä
aikaa lasipullon lämmitettyä tulen päällä pistettiin tuli
lasipillin eteen, jolloin pullosta tulewa wety-kaasu syttyi
valamaan sinisen-wiheriän näköisessä liekissä. Sitte osoitti
ja näytti johtaja, mitä yhdistyksiä ne lasipullossa olleet
aineet oliwat keskenänsä tehneet ja mitä uusia yhdistyksiä
niistä saadaan panemalla toisia aineita sekaan jne."
I. M-s-a,
oppilainen.
— Pielawedeltä Huhtikuun 17 p. — „Kewät täällä
juoksu-jaloin jouduttaa, jotta parin wiikon päästä ei enää
mahdeta tietääkään noista lumi-kinoksista, joita meillä
on ollut ja jotka owat taiwuttaneet ja katkaisseet paksu
jaki puita painollansa. Ensimäisen kiwenwihan eli kiu
run sain täällä nähdä tämän kuun 10 p:nä, waikka se ei


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuin Keisarillinen Senaatti on wah
wistanut Keskisuomen Hewoisystä
wäin Seuran säännöt, kutsutaan kaikki,
jotka haluawat Seuran jäseniksi päästä,
yleiseen perustawaan kokoukseen, joka pi
detään Jywäskylässä wanhalla seura
huoneella, kolmantena Pääsiäispäiwänä
tulewan Huhtikuun 11 p. k:lo 7 j. pp.
Wäliaikanen toimikunta.
Julkisella huutokaupalla myydään tiistaina 4
päiwänä huhtikuuta ja seuraawina päi
winä kello 10 e. pp. kauppias K. Waltosen
perillisten talossa monenlaista kauppatawaraa.
Tiistaina kello 12 päiwällä myydään ketun
nahkanen waimowäen melkeen uusi turkki kuin
myös miehen pitowaatteita, joista erittäin mai-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Kaurat, tynn. 11,50, 11, —


[User] <image>OCR:

[Assistant] Lamp.lih.tte. l. 6-8,50


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Takaisin tulleita: M:rs I. Albertus,
Adéle Berder, M:r Walter Collin, Waldemar
Grönholm, Vict. Reinh. Grönholm, M:r Gu
stafsson, Herra Victor Hanelius, Julius Holm
berg, H. P. Jokinen, Югaнa Якoбoнъ,
Bagar I. K. Klingstedt, Fröken I. Lagerbom.
Augusta Lindström. Suutarinsälli Gustaf Adolf
Lindros, Аннъ λЮбeкъ Wilhelmina Löf
blom, John Stenberg, Edwin Wollberg, Au
der Tamminen, Edward Weklad ja Kapten
P. O. Sundell.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Petäjäwedellä syntyneitä: 69
mpl. 65 npl. eli yhteensä 134.
Kuolleita: 28 mpl. 46 npl. eli yh
teensä 74.
Seurakuntaan muuttaneita: 29
mpl. 32 npl. eli yhteensä 61.
Poismuuttaneita: 32 mpl. ja 37
npl. eli yhteensä 69.
Wihityitä: 27 parikuntaa.
Wäkiluka enentynyt 52 hengellä.
— Laukaassa syntyneitä: 179
miesp. ja 165 naisp. eli yht. 344,
joista 7 kuolleena, 6 paria kaksoisia ja
16 äpärälasta.
Kuolleita: 135 mp. ja 138 np.
eli yht. 273. — Siis 71 henkeä enem
män syntyneitä kuin kuolleita.
Kuolleista oli wanhin mies 84 w.
ja nainen w. 90w.
kaantuneita awioliittoja oli yht. 39, joista
19 miehen ja 20 naisen kuoleman kautta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ka on kyläläisten ensimmäinen yritys tällä
alalla. (Satak.)
— Löydetyt lasten ruumiit. Uudellakir
kolla katosi 25 p. wiime elokuuta kaksi lasta
Sykiälän kylästä, niinkuin ennen on kerrottu.
Nyt owat näiden lasten ruumiit löydetyt 1½
suomen wirstan päässä kotoansa wieretysten
mättäällä ja ulkonaisesti aiwan wahingoittu
matta. Lapsiparat oliwat warmaan kuolleet
nälkään ja wiluun eksyksissä. (Sl.)
— Helsingin pitäjässä oli — kerrotaan
H. D:ssa — yöllä wiime lauantaina was
taan warkaat koettaneet murtautua kirkon sakas
tiin, mutta ikkunain sisäpuolella olewat rau
taluukut sekä sakastin rautaowi tekiwät kaikki
yritykset tyhjiksi.
— Salawehkeiden hankkeita wankien
seassa. Parhaillaan tehtäwissä walmistus
töissä uudella lasaretintontilla Kuopion kau
pungissa käytetään, niinkuin on tietty, wanke
jakin. Eräänä päiwänä — 17 p. lokakuuta
— löi elinkautinen wanki Erik Anttila jolla
kin aseella ilman syytä yhtä wartiata, nimit
täin alaupseeri D. Wainikaista niin, että tä
mitä lyönnistä meni tainnuksiin. Senjälkeen
sai wankinihti I. Puustinen lyömän samalta
wangilta. Murhamielisen wangin kädet sidot
tiin nyt selän taakse ja wietiin linnaan, mut
ta Wainikainen makaa sairaana lasaretissa.
Kerrotaan warmuudella useamman wangin
päättäneen hyökätä wahtien päälle ja tappaa
heidät sillä aikaa kuin muut wapaehtoiset työ
miehet olisiwat poissa ruokatunnilla, sekä sit
ten lähteä pakoon Tämä yritys meni kui
tenkin tyhjiin, koska kaikki wahdit oliwat aseil
la hywin warustetut ja waroillaan (Tap.)
— Rosmo Topias Wirkki, joka Wiipurista
kuljetettaessa Walkjärwelle käräjiin pääsi tiellä
karkuun, on saatu 18 p. t. k. kiinni Kiwen
nawalla Hartosen kylässä, jossa hän oli ta
wattu kuokkawieraana eräissä kuuliaisissa ah
kerassa tanssin hypyssä. Mutta hän ei ollut
hywällä antaunut, sillä kiinniottaessa oli hän
ruwennut wastarintaan ja puukolla haawoit
tanut kaksi miestä, joista toinen, kunnallislau
takunnan esimies Suokas, kuuluu olewan hen
gen waarassa.
— Surkuteltava tapaturma. Maan
tiellä Töölössä kohtasi eilen kaksi poikaa tois
tansa. Toinen, joka juuri palasi metsästys
retkeltä, kohotti leikin wuoksi pyssynsä toista
wastaan, tähtäsi — ja samassa laukesi pyssy
sillä seurauksella että toinen paikalla kaatui
kuolijana maahan. Ampuja poika luultawasti
ei ollut huomannut että hana hänen pyssys
sänsä oli wiritetty. (Mbl.)
— Suomalaisen operan jäjenet owat jo
kaikki kokoontuneet Turkuun, jossa ensimäinen
näytelmä annetaan tulewana keskiwiikkona, jol
loin "Trubaduri" esitetään.
— Kansakoululapset ja säästöpankki.
Ruotsissa on muuan kansakouluopettaja jälleen
Maan ympäri 80:ssä päiwässä.
Kirjoittanut Jules Verne.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pariisista on saatu tietoja 10 p:ltä jouluk.
Siellä ei ole mitään tärkeätä tapahtunut. Kaikki
on entisellään. Belleville-esikaupungin ampuja
joukko on hajoitettu; 61 miestä tästä joukosta on
wedetty sota-oikeuteen siitä, että he kokiwat wi
hollisen nähden paeta hänen tykö, jolloin he wan
gittiin.
Pariisilainen lehti Gaulois kehoittaa halli
tusta pitämään silmällä muutamia keinoilijoita,
jotta salaisesti owat koonneet suuret ruokatawa
ra-warat kellareihinsa ja nyt kokewat kiskoa kan
salaisiltansa korkeita hintoja, esim. 75 penniä yh
destä munasta. Hallitus näkyy tämän johdosta
määränneen hinnat niille wiidelle lajille ruokata
waroita, joita kansa, paitsi lihaa, joka päiwä saa
rajoitettuun määrään ostaa, nimittäin juustoa
4 luotia joka hengelle ä 2 m. 10 penniä naulal
ta; potaatteja 2⅓ naulaa 25 pennillä; 9 luotia
raswaa ä 2 m. 55 penniä naulalta; 1 naula ja
5½ luotia riisikryynejä 50 pennillä; suolattua
sianlihaa à 1 m. 90 penniä naulalta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatkoa wime numeroon.)
Wähän aikaa oli hiljaista ja tyyntä.
Mutta sitte leimahti aiwan walkeaksi
koko pilwen reuna ja silmän räpäyksen
kuluttua tärähti niin, että maa wapisi
ja kaiku wuorista kuului kauan aikaa
ympäri seudun. Tuuli huojutti metsää
ja näytti semmoiselle, kuin olisi se ker
rassaan sen murskaksi murtanut. Wettä
alkoi myös sataa niinkuin olisi sangolla
kaatanut.
Walkean wälähdykset ja ankara jy
minä seurasiwat toisiansa lakkaamatta.
Siinä likellä olewa petäjä, se sai nähdä
mikä on mikä. Ensinnäki tuuli sitä puis
teli, kuin pahaa lasta ja sitte, kun wielä
kerran oikein kowasti jyrähti, meni se
halki ylhäältä hamaan alas asti.
Hilma tahtoi ruweta itkemään ja sem
moinen aikomus se oli minullaki, mutta
Wille poika oli reipas ja sanoi: „Äl
kää olko millännekään, eihän meillä ole
mitään hätää."
Kummasti se kehotus waikuttikin, sillä
emme olleetkaan „millämmekään," waikka
sitä meteliä yhä tuntui ympärillämme
kestäwän.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
herranwirastolle Helsingissä. Helsingissä, 6 p. loka
kuuta 1876.
Agatha Maria Gustawintytär Helenius,
pellawatehtaan työntekijä, syntynyt
Messukylässä.
2268(3—1) Jotka tahtowat moittia allekirjoitettuin
saanto- ja omistusoikeutta 1:o minun Matti Kokon
Kokon 5/16 weroiseen perintömaahan n:o 24 Siikajoen
pitäjän Lapin kylässä ja 2:o minun Jaakko Pelkosen
⅙ Pelttarin eli Niemelän ¼osan weroista perintö
maata n:o 7 ja Sotalan ⅙ weroista perintömaa
ta n:o 32, saman pitäjän Pehtolan kylässä, tehkööt
moitteensa Siikajoen kihlakunnanoikeudessa yön ja wuo
den tutuessa siitä kuin tämä kuulutus on lainmukai
sesti julistettu.
Matti Kokko. Jakob Pelkonen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
den 5 mp. ja 3 np. eli yht. 8; lapsia
17 mp. ja 18 np. eli yht. 35; Herran
P. ehtoolliselle on laskettu 46 mp. 2g
np. nuorukaista eli yht. 72; wuoden
kuluessa on ehtoolliselle kirjoitettu 1,344
wierasta.
Vieraista seurakunnista on kaupun
gissa ansioliittoon wihitty 4 paria, kas
tettu 113 lasta ja haudattu 6 waina
jata.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Hallat. Sähkösanomien mukaan
Waltiowarain-toimituskunnalle asianomai
silta kuwernööreiltä owat hallat
Kuopion läänissä öinä tämän
kuun 12, 13 ja 14 päiwää wastaan jo
honkin määrin wahingoittaneet peru
nanwarsia melkein koko läänissä sekä
alawammilla paikoilla koillis-osassa oh
raa ja itä-osassa tattaria;
Oulun läänissä luullaan hallan
yöllä 12 ja 13 päiwäin wälillä wahin
goittaneen perunanwarsia Haa
pajärwen ja Salon kihlakun
nissa ja wiljaa ainoastaan hallan
arimmissa paikoissa ja
Mikkelin läänissä on halla
yöllä wasten 14 p:ää tätä kuuta paikka
paikoin wienyt perunanwarret Mik
kelin kaupungin ympäristös
sä. Tarkempia tietoja odotetaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tani ja Rubinstein sekä pronssimetaljin
Kaiser. — Kolmannessa osastossa, fanta
sialuistelua: kultametaljin Catani ja Lebe
deff, hopeamitaljin Dienstel ja pronssime
taljin Kaiser.
Pikaluistelusta: Ensimmäisellä
wälimatkalla kultametaljin Lindstedt, ho
peametaljin Panschin ja pronssimetaljin
Winogradoff; toisella wälimatkalla kulta
metaljin Norseng, hopeametaljin Lindstedt
ja pronssimetaljin Baltscheffsky; kolman
nella wälimatkalla kultametaljin Norseng,
hopeametaljin Lindstedt ja pronssimetaljin
Baltscheffsky.
— Merimieshuone-johtokuntaan wa
litsi Helsingin maistraati 19 p. t. k. seu
raawat jäsenet ja waramiehet:
Jäseniksi: laiwan-isäntien puolesta kaup
piaat F. I. F. Sjöblomin ja M. Swens
sonin; päällikköjen puolesta kapteeni W.
Ahlforsin ja satamakapteeni O. W. An
sténin sekä merimieshuoneesen kirjoitettujen
merimiesten puolesta talon-omistaja I. W.
Nordbergin.
Waramiehiksi: laiwan-isäntien puolesta
warakonsuli L. Krogiuksen; päällikköjen
puolesta kapteeni W. Swenssonin ja me
rimiesten puolesta satamanwahtimestari I.
E. Stenmanin.
— Sata wuotta sitten, w. 1790 oli
talwi yhtä lauha kuin tänäkin wuonna,
kertoo Bbl. erään porwoolaisen muistoon
panoja myöten. Joulupäiwänä satoi wettä,
niin että sohjussa sai käwellä kaduilla.
Tammi- ja helmikuulla satoi useita ker
toja, ainoastaan yksi pakkanen oli helmi
kuussa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Mistoissa ensintulewan kesäkuun 15 päiwänä.
Helsingissä, helmikuun 1 p. 1872.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Siitä tehdystä esityksestä on Keis. Senaatti
säätänyt että ne wapaa-markkinat, joita on mää
rätty wuotuisesti elokuun lopulla pidettäwiksi Iin
pitäjään kirkolla owat wuodesta 1864 lakkau
tettawat.
— Tammikuun 16:pä on wara-amanuensi yli
opiston yleisessä kirjastossa maisteri E.O. Ed
lund nimitetty kolmanneksi warsinaiseksi amanuen
siksi samaan kirjastoon. (F. A. T.)


[User] <image>OCR:

[Assistant] Parisi 90 p. . . 109: 80 108: 90


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(F.351) Julkisella ryöstöhuutokaupalla, jota torstaina
kuudentena kolmatta (26) p:nä ensitulewata Marraskuuta
kello 11 e. pp. maankanselissa täällä toimitetaan, myydään
talollisen Anders Ananias Simolan 7/9 osaa Simolan
perintö tilaa Prunkkalan kappelissa, enimmän tarjoawalle
rusthollari Mattias Alitalon Anders Ananias Simolalta
säätäwän ja mainittuun tilaan kiinnitetyn tuomionwahwis
taman saamisen suorittamiseksi; josta halullisille ostajille
ja kiinnikkeen omistajille tämän kautta ilmoitetaan. Tu
rusta 20 p. heinäkuuta 1868.
Anna Katarina Antintytär Alitalo.
Mattias Alitalon waimo ja laillisesti mää
rätty holhoja.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Suomennos eräästä ruotsalaisesta lehdestä.)
Jos tahdot aina janota, niin rupea juo
mariksi: sillä jota useammin ja enemmin sinä
juot, sitä useammin ja enempi olet sinä ja
noowa.
Jos tahdot estää ystäwiäs sinua antta
masta, niin rupea juomariksi; sillä se on tyh
jäksi tekewä kaiken heidän ahkeroitsemisensa.
Jos tahdot woimallisesti wastustaa omaa
onneasi ja warallisuuttasi, niin rupea juoma
riksi: jo olet warmaan aikomuksesi täyttäwä.
Jos tahdot wihdoin, köyhtyä, niin joudu
juomariksi; ja wäleen olet ryysyissä ja köy
hyydessä olewa.
Jos tahdot saattaa waimosi ja lapsiesi
nälkään kuolemaan, niin rupea juomariksi:
ja olet pian menettäwä kaiken keinon heidän
elatukseksensa.
Jos weitikoilta tahdot tulla petetyksi, niin
rupea juomariksi: se huojentaa heidän wai
wansa.
Jos tahdot sinulta warasettawan, niin
ole juomari: se on auttawa warasta teke
mään työtänsä suuremmalla turwallisuudella.
Jos tahdot heikkopäiseksi hupsuksi tulla,
niin mene juomariksi: ja pian olet tyhmempi
kuin aasi.
Jos tahdot mielipuoliseksi joutua, niin ru
pea juomariksi: ja pian olet järkes kadottawa.
Jos tahdot kunniallisten ja järjellisten
ihmisten seurasta tulla pois-suljetuksi, niin
rupea juomariksi: se on tekewä sinun heidän
seuraansa mahdottomaksi.
Jos tahdot surmata itseäsi, niin rupea juo
mariksi, sillä se on luotettawin keino lyhen
tää päiwiänsä.
Jos itsekullenkin tahdot wikojas ja salai
suuttas ilmoittaa, niin rupea juomariksi: ja
ne tulewat ilmi sitä selwemmin, kuta enempi
sinä nautit päihdyttäwää juomaa.
Jos luulet itses liian wäkewäksi, niin ru-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„ Suomalaisen 79 n:ssa kirjoittaa „Saari
järweläinen muun muassa seuraawasti:
„ Yllämainitun tilaisuuden johdosta käwi
laulukunta laululla terwehtimässä erästä
tänne äskettäin muuttanutta herraswäkeä.
Suomen laulun laulettua suwaittiin kiittää
ruotsiksi" j. n. e. Pyydän lausua jon
kun sanan selwitykseksi.
Suomen lauluna olen aina pitä
nyt Paciuksen laulua „ Kuule kuinka soitto
kaikuu" j. n. e., waan sanotussa tilaisuu
dessa ei tuota laulua ensinkään laulettu.
Arwoisa kirjoittaja on siis suuresti erehty
nyt ensiksikin laulujen suhteen. Toiseksi on
hän tawattomassa suomikiihkoisuudessaan
mennyt niin pitkälle ettei ymmärrä selwää
suomea, sillä kiitos tapahtui kau
niilla suomen kielellä. Jos ar
woisa herraswäki sanoikin laulujen wälillä
jonkun sanan ruotsiksi, niin oli se täysin
oikeutettua, sillä mainitun lauluseuran jäse
net owat useimmat ruotsalaisia kieleltään.
En todellakaan ymmärrä että se olisi enem
min wäärin, että henkilöt, jotka lapsuudesta
saakka owat puhuneet ruotsia, joskus wielä
kin käyttäwät sitä kieltä, kuin se että
umpi-suomalaiset, jotka eiwät edes muuta
kieltä osaakkaan, wääntelewät kauniin kie
lemme niin ruotsin woittoiseksi kuin mah
dollista.
Lisäksi kirjoitatte: „ ihastuksemme muuttui
hämmästykseksi", waan hämmästyksissänne
unhotitte warmaan kuinka wäärin siinä
teitte, että koetitte etsiä walheellisiä teko
syitä, loukataksenne äskettäin tänne muutta
nutta herraswäkeä, joka wäsymättömällä
innolla on työskennellyt kunnassamme.
Toiwosin että „Saarijärweläinen" wast'-
edes seuraisi neuwoa: Ajattele ensin ja
puhu sitten!
Lauluseuran jäsen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ilmeen omaisuus kuuluwa Hiito
lan pitäjään lahjoitus-maihin on myöty we
näläiselle hra Bibikowalle 50,000:sta rup
lasta. Sama omaisuus oli pari wuotta sitte
tullut nykyisen myöjän käteen 23,000 rup
lasta. (Str).
— Kolera rutto, joka Oulun Wiikko-
Sanomissa sanottiin rasittawan ihmisiä Pa
rolan leirissä ei siellä ole ilmaantunut ollen
kaan. Terweys on siinä ylipäänsä ollut
hywä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ruumiinarkkuja,
eri kokoisia, werhottuja, stoftattuja ja takeerat
tnja ruumiin waatetuksineen ja ilman, aina
warastossa, huokeaan hintaan
A. W. Suudqwistilla.
Wähä Hämeenkatu N:o 10.
Huomaa! Sisäänkäytäwä pihan puolelta.
Telefoni.
Ikkunanlasia,
Peililasia,
Lasimestarin timanttia,
Todellista ja walelehti
kultaa,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wirkawapautta kahdeksi kuukau
deksi keisarikuntaan on tämän kuun 19
p:nä myönnetty Näpsiön aseman hoitajalle
kolleginassessori Grönlundille, ja
4:nen luokan telegrafisti samalla asemalla
A. Laurén määrätty sillä aikaa hoita
maan sanottua asemaa.
Hautausapua, 160 markkaa, on
tämän kuun 1 p:nä annettu 4:nen luokan
telegrafistin Helsingin asemalla D Kau
soff-wainajan äidille.
— Kuollut. T. k. 16 p:nä waipui
Strömsön tilalla Snappertunassa kuole
maan entinen kauppias Swante Ek
man 45 wuoden ikäisenä.
— Wakuutusosakeyhtiö Suomen joh
tokunnan warajäseniksi on walittu wara
tuomari Akseli Lilius ja maisteri wapaah.
Ewert Palmén. (U.S.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maanantaina kesäkuun 30 p:nä k:lo 12 päi
wällä myydään wapaaehtoisella huutokaupalla
Peltoklemelän ⅓ manttaalin perintötalo,
Kerttulan kylässä Raisiossa. Talo on erittäin
kauniilla paikalla, maantien warrella, 7 wirs
taa Turun kaupungista. Ostaja saa talon hal
tuunsa heti kaswawine laihoineen, jotka owat
sangen hywät ja paljon lupaawat. Kauppa
hinnasta waaditaan 1,000 markkaa kohta ja
loppu saa olla welkana kolme kuukautta päte
wiä takauksia wastaan, josta täten halullisille
huutajille ilmoitetaan. Raisio, kesäkuun 10 p:nä
1890. (A.2Xl4) Oskar Saarinen.
Hywän kauppapai
kan myynti.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wenäjän hallitus on päättänyt lainata omas
ta maasta 100 miljonaa ruplaa, käytettäwiksi
rautatienrakennusten lopettamiseen. Tämä lai
na on niinkutsuttu palkinto-laina; sillä kahdesti
wuodessa, maalis- ja syyskuussa toimitetaan ar
pakauppa, jossa hywä-onninen saattaa woittaa
wähintäin 500 ja korkeintain 200,000 ruplaa
palkintoa. Welkakirjat kuuluwat sadalle ruplalle
ja niistä juoksee 5 prosenttia korkoa wuodessa.
Moskowaan aikoo siellä olewa luonnonys
täwäin seura tulewana wuonna toimittaa kan
sallistieteellistä uäyttelyä, johon kuwia, waattei
ta, kaluja y. m. kaikista Wenäjän waltakunnas
sa asuwista kansakunnista hankitaan.
Tukholmasta maaliskuun 7 p. klo 4 t. 55 m. j. pp.
Pariisi- "Avenir National"- lehti ilmoittaa
uusia sotawäenkapinoita ilmestyneen Espan
jassa
Couza-ruhtinas on tullut Milanoon Ita
liassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
myöpi
Sander Kammonen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lancashiressä on asema joka alalla
epäedullinen. Hiili- ja rautateollisuutta
harjoitetaan ainoastaan wähän ja help
poon hintaan. Pumpuliteollisuus on
lamassa ja muut teollisuudet melkein
seisahduksissa."


[User] <image>OCR:

[Assistant] Londoo 90 p. . . 27: 80 27: 60 pun:sta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(466) Koska asianomaiset kuolinpesänosakkaat owat
Raastuwanoikeudessa täällä pyytäneet saada, luowunta- ja
pesänjättö-etua nauttimalla, j ä tt ää rawintolanpit ä j ä Au
gust Åberg-wainajan welkojien tyydyttämiseksi kaiken hä
nen jälelle jääneen omaisuuden, on Raastuwanoikeus, jul
kisella manuulla kutsunut maanantaiksi helmikuun 15 p:ksi
tulewana wuonna 1869 ennen kello kahtatoista päiwällä
mainitun wainajan kaikki, niin tunnetut kuin tuntematto
mat, welkojat sanotusta pyynnöstä kuulusteltawiksi ja saa
misiansa kaiken oikeuden ja wastaisen puhewallan menet
tämisen uhalla todistamaan ja walalla wahwistamaan,
sekä sittemmin keskenänsä wäittelemään paremmasta oi
keudesta maksonsaantiin saatawillensa luowutetusta omai
suudesta, kaikki sillä tawalla kuin 1798 wuoden Kunink.
konkurssi asetus siitä lähemmin säätää: joka 2:sen kerran
kuulutetaan. Helsingin raastupa, heinäkuun 27 p:nä 1868.
Wiran puolesta:
August Akerberg.
(467) Raastuwanoikeus tässä Helsingin kaupungissa
on julkisella manuulla, asianomaisten kuolinpesänosakasten
Raastuwanoikeudessa siitä tekemän hakemuksen johdosta,
kutsunut seppämestari Gustaw Wilhelm Boström-waina
jan kaikki, niin tunnetut tuin tuntemattomat, welkojat
maanantaina elokuun 16 päiwänä tulewana wuonna 1869
kello yksitoista ja wiimeistään ennen kahtatoista päiwällä
ilmoittamaan Raastuwanoikeudessa saamisensa mainitun
wainajan jälelle jääneestä pesästä, kaiken oikeuden ja was
taisen puhewallan menettämisen uhalla, siinä suhteessa kuin
5 mom. 19 § Kunink. asetusta, koskewa luowunta- ja
etu- sekä pesänjättö- ja pesänero-asioita, annettu kesäkuun
28 p:nä 1798, säätää; joka 2:sen kerran kuulutetaan. Hel
singin raastupa, elokuun 1 p:nä 1868.
Wiran puolesta:
August Åkerberg.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
usta ynnä summittaisen kustannusilmoi
tuksen. Näistä ehdoituksista pyydettiin lau
suntoa Yleisten rakennusten ylihallitukselta,
rakennustaidon opettajilta Polyteknisessä
opistossa ja Taideyhdistyksen ja Taidete
ollisuusyhdistyksen johtokunnan jäseniltä,
jota paitse muutamat etewät taiteilijat,
herrat A. von Becker, C. Sjöstrand ja S.
Falkman, kutsuttiin tarkastamaan ja anta
maan lausuntoa ehdoituksista mitä erittäin
koski maalaus, ja kuwanweistotyöhuoneiksi
aiottuja huoneuksia sekä taidekokoelma-salia.
Täten saadun selwityksen mukaan katsoi
Senaatti arkkitehti Höijerin tekemää eh
doitusta ansiokkaammaksi kuin toista, sekä
määräsi että herra Höijerin tulisi tehdä
täydelliset piirrustukset ja kustannusehdoi
tuksen, pääasiallisesti mainittuja luonnoksia
seuraten, Senaatin lopullisesti tutkittawaksi
annettawiksi.
Sittemmin asetti Keisarillinen Senaatti,
kuten erinäisissä muissa isommissa ylei
sissä rakennustöissä on tapahtunut, toi
mikunnan, sen mukaan kuin piirustukset ja
kustannusehdoitukset walmistuwat, tarkas
tamaan niitä, etenkin konstruktiiwisessa suh
teessa, ja siitä antamaan lausuntoa Se
naattiin. Tähän toimikuntaan, jonka aset
tamisesta myöskin on ilmoitettu, kuuluwat
todellinen waltioneuwos Strömberg, insi
nöörikapteeni Sanmark, ensimmäinen ark
kitehti Decker ja Taideteollisuus-yhdistyk
sen koulun johtaja Nordström.
Heinäkuun lopulla annettiin piirrustukset
ja kustannusehdoitukset sekä äsken nimite
tyn toimikunnan lausunto. Tämä lausun
to, kiittäen muutoin herra Höijerin ehdoi
tusta niin hywin kaunotieteellisessä kuin
käytännöllisessä katsannossa, osoittaa sel
wästi ett´ei kartanoa woitane rakentaa sa
nottawasti alemmasta summasta kuin hä
nen laskunsa, joka melkoisessa määrässä
on suurempi sitä likimääräistä arwiolas
kua, joka itse rakennusta ynnä lämpöjoh
toa warten nousi 608,000 markkaan, kun
taas lopullinen lasku näyttää tämän kus
tannussummaksi 852,000 markkaa, lukuun
ottamatta perustukseen, paalutukseen ja we
sijohtoon y. m. menewää 230,000, — ta
hi kaikkiansa l,082,000 markkaa ennen ar
wattujen 800,000 ä 850,000 markan si
jasta.
Katsoen siihen että kustannukset owat
kohonneet suuremmiksi, kuin oli odotettu, ei
Waltiowarain-toimituskunta wielä ole an
tanut tehtyjä piirrustuksia Senaatin tut
kittawaksi. Lähimpänä toimenpiteenä on
ollut kutsua Taideyhdistyksen ja Taidete-
Martti Luther ja kreiwi Erbach.
(Jatkoa 191:teen n:oon.)
yhä ääneti. Kauan aikaa oliwat hänen silmänsä luodut tuo
hon ikäänkuin kuolleena makaawaan muotoon, sitten hän kään
tyi owelle päin, wielä kerta huokaessansa: „Woi minua,
minkä onnettomuuden sanansaattaja minun täytyy olla! Te
olisitte woinut olla onnellinen, mutta ette ole tahtonut!"
Kreiwi Filip ei enää kuullut mitään, sillä hän oli men
nyt tainnuksiin.
Kun hän jälleen heräsi tainnuksista ja tointui, kuului
kawionkapse hänen korwiinsa. Se oli Fürstenau'n woudin
hewosen kapse, jonka takana nostosilta juuri nyt nostettiin.
Filip tempasi ikkunan auki ja huusi hänen jälkeensä,
mutta se oli liian myöhäistä.
Silloin hän nosti silmänsä taiwasta kohti ja kääntyi
hänen puoleensa, joka ottaa osaa kaikkeen ihmishätään ja
jonka neuwo ja apu silloin wasta oikein alkaa, jolloin ih
misten neuwo ei enää woi auttaa. Kauwan aikaa hän sei
soi awonaisen ikkunan wieressä ja rukoili, ja kuta korkeam
malle hänen sielunsa kohosi maan yli, sitä enemmän liewen
tyi hänen tuskansa, ja katso, hiljaa ja ääneti kohosi hänen
tuskansa yölliselle taiwaalle toiwon tuikkiwa tähti.
„Minkä sanoman tuotte, rakas Fäustlin?" kysyi kreiwi


[User] <image>OCR:

[Assistant]
usein wastaawat kysymykseen: miksi ei
wät mene työhuoneelle, walehtelemalla:
„ei siellä saa mitään."
Kewät-talwella työhuoneella oleskele
wain kerjääwäin lasten lukumäärä ta
wallisesti lisääntyy, mutta kumminkin
on työhuone hyödyttänyt enin kaupun
gin lapsia, enimmiten koululaisia, miten
seuraawat numerot todistawat: Syys
kuun 1 päiwästä 1889 Toukokuun en
simmäiseen päiwään tänä wuonna on
laitoksessa jaettu päiwällis-aterioita: si
säänkirjoitetuille lapsille 5,276 ja 841
ylimääräisille lapsille.
Sitä paitse owat aina, laitoksessa sa
tunnaisesti olleet kerjääwät lapset, saa
neet sekä wälipalaa että päiwällis-ate
rioita.
Niistä suosiollisista awun-annoista,
joita työhuone on saanut sekä kunnalta,
että yksityisiltä on johtokunta kiitollinen
ja tahtoo tässä tilaisuudessa wielä erit
täin kiittää opettajakokelas Tarkkasta ja
hospitantti Leppästä siitä ystäwällisyy
destä, että he sunnuntai- ja juhlapäi
winä owat pitäneet laitoksessa lasten
kanssa hartaushetkiä, siten kohottaen
nuorten mieliä ylös ainoaan tar
peelliseen.
Jumalan siunaus lewätköön yhä edes
päin Jywäskylän köyhäin lasten
työhuoneen yli!
Johtokunta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
muutamia waatekappaleita, jotka herra luutnantti on tah
tonut pitää, on Kihlakunnanoikeus Sipoon ja Tuusulan
pitäjäin käräjäkunnassa tänäpänä antamalla julkisella haas
tolla kutsunut herra luutnantti von Bell'in kaikki, sekä tie
tyt että tuntemattomat, welkojat toisena käräjäpäiwänä nii
tä laillis-aikaisia käräjiä, jotka kuusi kuukautta tämän pe
rästä mainitussa käräjäkunnassa ensiksi tapahtuwat, wii
meistään kello 7 jälkeen puolenpäiwän tulemaan kihla
kunnanoikeuden eteen, silloin tapahtuwassa huudossa saa
misensa herra luutnantti von Bell'iltä hakemaan ulos, wa
lalla wahwistamaan ja todistamaan sekä keskenänsä kiis
tämään paremmasta oikeudesta maksonsaantiin luowute
tusta pesästä, kaikki siinä järjestyksessä ja sillä seuraannol
la kuin kunink. konkurssisääntö kesäkuun 28 p:ltä 1798
määrää: joka tämän kautta 3:nen kerran kuulutetaan. Kä
räjäpaikka Saksan tilalla Tuusulan pitäjän kirkonkylässä
maaliskuun 3 p:nä 1868.
Tuomarinwiran puolesta:
Alfred af Björksten.
M:tty.
(466) Koska asianomaiset kuolinpesänosakkaat owat
Raastuwanoikeudessa täällä pyytäneet saada, luowunta- ja
pesänjättö-etua nauttimalla, j ä tt ää rawintolanpit ä j ä Au
gust Åberg-wainajan welkojien tyydyttämiseksi kaiken hä
nen jälelle jääneen omaisuuden, on Raastuwanoikeus, jul
kisella manuulla kutsunut maanantaiksi helmikuun 15 p:ksi
tulewana wuonna 1869 ennen kello kahtatoista päiwällä
mainitun wainajan kaikki, niin tunnetut kuin tuntematto
mat, welkojat sanotusta pyynnöstä kuulusteltawiksi ja saa
misiansa kaiken oikeuden ja wastaisen puhewallan menet
tämisen uhalla todistamaan ja walalla wahwistamaan,
sekä sittemmin keskenänsä wäittelemään paremmasta oi
keudesta maksonsaantiin saatawillensa luowutetusta omai
suudesta, kaikki sillä tawalla kuin 1798 wuoden Kunink.
konkurssi asetus siitä lähemmin säätää: joka 2:sen kerran
kuulutetaan. Helsingin raastupa, heinäkuun 27 p:nä 1868.
Wiran puolesta:
August Akerberg.