[User] <image>OCR:

[Assistant]
minkä saatua yhtiön kohta pitäisi ryhtyä tarwe
aineiden hankkimiseen. Kaksi kuukautta pidet
tiin kylläksi kilwoitus-ajaksi. Uutta johtokun
taa ei woitu walita, koska ei tietty mitkä undet
etu-oikeudella warustetut osakkeiden osalliset tulisi
wat olemaan.
— Kaikki osalliset käsityöläisten apu- ja pen
sioni-kassaan kutsutaan yhteiseen wuosikokoukseen
raastupaan maanantaina helmikuun 1 p. k:lo 6 jpp.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hippakunnan sanomia.
Kuopiosta. K. Majesteetti on ar
mosta suonut kaksi erinäistä armowuotta
Rääkkylän kappalaisen E. Saurenin leski
rouwalle Hedwig Domanderille ja neljäl
len isättömälle lapselle. — Kuopion kau
pungin seurakunnassa 6 p. toukok. pide
tyssä kappalaisen waalissa lankesiwat huu
dot seuraawalla tawalla: kirkkoh, apulai
nen Maaningalla G. W. Melart sai 8;
kappalaisen sijainen Leppäwirroilla, nimi
kirkkoh. I. E. Beyrath 621⅔, ja rukous
huoneen saarnaaja Rutakolla E. Ekelund
4 huntoa. — Konsistoriumin istunnoissa
9 p. toukokuuta: Wirkawakuutuskirja
annettu: kappalaisen sijaiselle Piippolassa,
nimikirkkoh. R. Helanderille kappalaisen
wirkaan Wihandilla. — Nimitetty: kol
manneksi opettajattareksi Kuopion nais
wäen koulussa, w.häradshöfdingi Örn wai
najan leskirouwa L. Orn. — Wirka
wapaus suotu: Jun'an kappalaiselle nimi
kirkkoh. A. Krogeruselle 18:nnesta päiwäs
tä kesäkuuta 1:seen päiwään syysk. 1860
kiwuloisunden tähden; — niin-ikään kah
deksi kuukaudeksi Paltamon kappalaiselle,
nimikirkkoh. A. Forbus. — Määrätty:
pitäjäs-apulainen Junalla, nimitetty kirk
koh. N. G. Arppe, kappalaisen wirkaa toi
mittamaan seurakunnassa warsinaisen kap
palaisen wirka-wapauden aikana. — Haet
tawaksi ilmoitettu: Toinen kerta, toisen o
pettajan wirka Kuopion naiswäen koulus
sa ja seitsemäs kerta opettajan wirka suure
tieteessä Oulun ylä-alkeiskoulussa. — 1
päiwänä toukok. wastaanotti kappalainen
Ilomantsissa, nimikirkkoh. K. A. Wegelius,
ja myös kappalainen Kiteellä nimikirkkoh.
G. Swahn, wirkansa kumpiki.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Iisalmen reserwikomppaniaa tar
kasti tiistaina tämän kuun 12 päiwänä
Suomen sotawäen päällikkö, wapaaherra
Ramsay. Maaliin ammunnassa saatiin
seuraawat tulokset: Ammunnassa 200 as
keleen päästä 53 % ja ammunnasta 300
askeleen päästä 48 %. Rintama- ja woi
mistelu-harjoitukset suoritettiin myöskin oi
wallisesti. Samoin ikään osoitti miehistö
erityistä sukkeluutta rintama-asuun ja asen
toon joutumisessa hätä-soiton soitettua.
Kaikesta tästä ja miehistön harjoitus-ai
kana osoitetusta hywästä käytöksestä lau
suikin ylipäällikkö tarkastuksen loputtua
mielihywänsä ja kiitoksensa. Lausui myös
kin toiwonsa, että miehistö edelleenkin sa
maa hywää käytöstä ja ahkeruutta harjoi
tuksissaan osoittaisi ja että, jos wälttä
mättömyys heitä joskus sotarintaan maa-
wälttämätöntä, kunhan waan ensimmäinen tuska asettuu ja
hän käsittää että hänen isänsä on wiisaasti menetellyt. Mi
käpä onni hänellä olisi woinut olla uskottoman ja uskon
heittiön rinnalla? Mutta minä tahdon olla ensimmäinen, joka
häntä lohduttaa ja tahdon tästälähin puhutella häntä ystä
wällisesti. Missä hän on?
„Kemnatissa hän istuu armollisen rouwan kanssa".
Kreiwi ojensi woudille kättä. „Kiitos, rakas, uskolli
nen ystäwä!" sanoi hän lempeällä äänellä, ja sitten hän
lähti ulos huoneesta, jättäen woudin yksin surullisiin aja
tuksiin waipuneena.
Tultuansa kemnatiin, tarttui hän kädellään owenluk
koon, mutta hän wapisi niin, ett'ei hän tohtinut awaista
owea, sillä äänekäs walitus kuului naishuoneesta, ja selwään
hän kuuli tyttärensä sanoja: „Te wuoret, langetkaa ylitseni,
te kukkulat, peittäkäät minua! Mikä hyöty minulle nyt enää
elämästä on? Katso, armas äiti, tässä, jossa sydämeni on
ollut, on tyhjä, autio paikka: sydän on poissa, minä tunnen
weren hitaasti ja raskaasti liikkuwan suonissani, ja pääni,
kurja pääni — oi, minä pelkään tulewani hulluksi! Filip,
oliko se wiimeinen sanasi: Minä en woi! niin se on minun
kuoleman tuomioni — oi, ja sinunkin! Minä tunnen sen,
että sinunkin sydämesi on pakahtunut, että sinunkin
elämäsi hitaasti kuihtuu! Sinä et ole woinut toisin puhua,
sinä olet mies, sinä olet sankari, joka urhoollisesti uhraat
sydämesi ynnä sen rakkauden omalle tunnollesi. Suurena
sinä seisot edessäni, kuni pyhimys — oi, pyhimyksenä minä
aina tahdon sinua muistaa ja rukoilla Jumalaa, että hän
suo minulle woimaa tulla sinun kaltaiseksesi, sillä sywästi
tunnen etäisyyden minun ja sinun wälillä. Sinä olet niin
suuri ja minä olen niin pieni, sydämeni wäänteleikse kuin
mato, eikä woi milloinkaan toipua."
Kreiwinna wastasi jotakin, jota kreiwi ulkopuolella ei
woinut kuulla; sitten hän taas kuuli tyttärensä äänen: „Oi,
armas äitini, kuinka pehmeästi minä lepään sinun rakkau-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lokakuulla 685,478: 30. 710,210: —
Edellisiltä kuukau
silta 6,353,622: 77. 6,632,758: 45.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tätä kaikki asianomaiset alamaisuudessa
noudattakoot.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kronstadin satama on jo me
ren-liikkeelle awoinna.
— Iwan Turgenjew, nykyajan
etewin wenäläinen kirjailija, on antanut
ylioppilas Ahoniukselle oikeuden suomen
taa hänen teoksiansa. Lupakirjeessään,
joka on annettu Parisissa 20 p:nä wii
me kuuta, lausuu mainio kirjailija mie
lihywänsä siitä, että hänen teoksiansa
pidetään sen arwoisina, että niitä liite
tään Suomenkin kirjallisuuteen ja toi
wottaa onnea suomennos-yritykselle. Niin
kertoo H. S.
— Ruotsin ja Norjan kuninkaan
wiimeksi Kristianiassa olo ei ole saanut
sowitetuksi wanhaa riitaisuutta hänen ja
Norjan maapäiwien wälillä. Maapäi
wien enemmistö waatii ennen kaikkia
muita keskusteluja Selmerin ministerion
eroittamista. Miten suureksi tyytymät
tömyys hallitukseen on noussut, näkyy
siitäkin, että anomus, jossa pyydetään
istunto-ajan pitentämistä, päätettiin kir
joittaa waan „Kuninkaalle" eikä, kuten
tawallista, „Armollisimmalle Kunin
kaalle".
— Rynnäkkö sanomalehden toimitus
konttoria wastaan. Konstantinopolissa
ilmestywä sanomalehti Neologus oli jul
kaissut muutamia kirjoituksia. Tästä
patriarkan puolustajat niin julmistui
wat, että 4000 suuruisena joukkona ryn
täsiwät toinituspaikkaan. Toimittajat
puollustiwat itseänsä rewolwerilla siksi
kuin poliisi apuun ehti. Yksi toimitta
jista sai useita haawoja.
— Kääpiötyttöä, prinsessa Pauli
nea, näytellään nykyään Berlinissä. Hän
on 9 wuotta wanha ja 18 tuumaa pitkä
eikä paina täyttä 8 naulaa, joten hän
siis on pienin ihminen, mitä milloinkaan
on ollut olemassa.
Laki Amerikan Yhdyswalloissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tuomarikunt a. Waasan ho
wioikeus on t. k. 14 p:nä julistanut
kihlakunnantuomarin-wirat Saarijärwen
ja Wiitasaaren tuomiokunnissa awonai
sina haettawiksi 53 päiwän kuluessa sa
notusta päiwästä lukien.
— Piirilääkärit. Senaati on ni
mittänyt ja siirtänyt piirilääkäriksi Waa
san piiriin Jämsän piirin piirilääkärin,
lääketieteen ja kirurgian toht. I. N.
Toppeliuksen.
— Ammatin harjoittajia joilta
on waadittu ilmoitusta liikkeestään,
huomautamme, etteiwät laiminlöisi täm
möistä ilmoituksen antamista, sillä siitä
on 10- 40 markan sakko.
— Nokiwalkioita on täällä äs
kettäin ollut kaksi aiwan peräkkää. Ei
köhän olisi nuohojan paremmin pidettä
wä waari wirastaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maanantaina Syysk. 1 p:nä.
warten on nimismies Stolppe lahjoitta
nut tuhannen markkaa.
Wanhimmassa koulussa työskentelee
miesopettaja ja molemmissa nuorem
missa naisopettaja, mutta jokaiseen kou
luun otetaan oppilaiksi sekä poikia että
tyttöjä.
Wastaisuudessa on aikomus saada kou
lujen kustannukset korwatuiksi wiinawero
rahojen koroilla. Mainituita rahoja on
jo koulurahaston nimellä koossa yli kah
den kymmenen tuhannen markan.
- Perunarutto on Wähässäky
rössä jo lewinnyt niin, että kaikkialla
owat perunoin warret aiwan mustana.
— Kansakoulu. Korpilahden kunta
päätti pitämässään kuntakokouksessa jär
jestää kansakouluolot siten, että koko kunta
olisi yhtenä koulupiirinä ja kouluja pe
rustettaisiin tarpeen mukaan ja pidet
täisiin yhteisesti yllä sittenkuin paikka
kunta, joka koulua haluaa, on yksin ra
kentanut koulukartanon ja hankkinut sille
tarpeellisen maan tahi yksinään wastaa
hyyrystä, jos hyyrätyissä huoneissa ha
luaa koulua pitää. Tämä paikkakunnan
uhraus on sitä warten, että se todistaisi
koulun todellista tarwetta.
Kansakoulun-opettajaksi Loimaan Kol
jonkulmalle on walittu 22 hakijasta Is
rael Saastamoinen Kuopiosta.- (U.S.)
— Waltiopäiwämieswaalit.
Mäntsän tuomiokunnan edus
mieheksi walittiin w. k. 28 p:nä entinen
waltiopäiwämies Juho Brusila Alas
taron pitäjästä. Brusila sai 10 ääntä
seitsemästätoista. — Wiime Waltiopäi
willä edusti tuomiokuntaa maanwiljeliä
I. Alestalo.
— Kruunun wiljawarat. Heinä
kuun lopulla oli kruunun wiljawarastois
sa rukiita 142,613 hehtol. 59 litr., ohria
145,532 hehtol. 44 litr. ja kauroja
5,482 hehtol. 28 litr.
— Suomen rakunarykmenttiä
warten ostetaan noin satakunta rintama
hewosta. Hewosten tulee olla 4—6 ikä
wuoden wälillä ja 10— 10 ½ korttelin
korkuisia sekä aiwan wirheettömiä. Mie
luummin ostetaan ruuna- kuin tamma
hewoisia. Osto tapahtuu syyskuun 13
p. Kuopiossa, 17 p. Längelmäen kirkon
kylässä, 19 Toijalan asemalla, 20 p.
Hämeenlinnassa, 23 p. Mikkelissä, 25
p. Ilmajoen, 27 p. Lapuan ja 29 p.
Ylihärmän kirkonkylässä, sekä lokakuun
3 p. Saarijärwen kirkonkylässä, 6 p.
Jywäskylässä, 8 p. Keuruun ja 11 p.
Nummen kappelin kirkonkylässä; Lap
peinkokouksen on ostaja lokakuun 17 p:nä.
— Kuopion hippakunnan pap
peinkokouksen työjärjestys on seu
raawa:
Syysk. 10 p. kokoontuu saapuwille
tullut papisto k:ko ½9 aamulla kokous
huoneesen ja lähtee sieltä kirkkoon, jossa
jumalanpalwelus pidetään ja prowasti
I. Pöyhönen saarnaa. Sitten kokoon
tuu papisto jälleen kokoushuoneesen,
jossa hra piispa kirkkolain 443 §:n
määräyksestä alottas kokouksen terweh
dyspuheella ja esittää mitä mainitta
waa seurakunnissa ja seurakuntahoidossa
on tapahtunut sitten wiimeisen pappis
kokouksen sekä tärkeimmät ilmiöt kris
tillisen kirkon ja teoloogisen tieteen alalla
tällä aikaa. Sitten kokouksen jäsenet
määrääwät, mitkä ehdolle asetetuista
kysymyksistä owat keskustelun alaisiksi
otettawat, ja keskustelu alkaa niistä kysy
myksistä, jotka papisto tahtoo ensiksi
käsitellä. Jälkeen puolenpäiwän pitää
Tuomiok. assessori Em. Saurén kello
6 muistopuheen niistä hippakunnan pa
piston jäsenistä, jotka wiimeisen pappis
kokokouksen jälkeen owat kuolleet, jonka
jälkeen päiwän toimet lopettaa kappal.
I. G. Snellman ehtorukouk-sella.
Syysk. 11 p. pidetään k:lo 9 aamu
jumalanpalwelus kirkossa, jolloin kirk
koh. K. A. Schroderus saarnaa. Sit
ten keskustellaan kokoushuoneessa siitä
tieteellisestä teoksesta, jonka Paltamon
kirkkoherra F. Rechardt, siihen walit
tuna, on tätä pappiskokousta warten
ottanut kirjoittaaksensa ja hippakunnan
papistolle lähetetään, kun se kirjapai
nosta walmistuu. Jos on wielä ai
kaa, niin keskustellaan tämän jälkeen
muista ehdolle asetetuista kysymyksistä.
Jälkeen puolenpäiwän jatketaan keskus
telua, ja ehtoorukouksen pitää kirkkohra
Carpén.
Syysk. 12 p. saarnaa aamujumalan
palweluksessa kappal. P. Martikainen,
jonka jälkeen keskustelu-kysymyksiä edeltä
ja jälkeen puolenpäiwän käsitellään. Jäl
keen puolenpäiwän walitaan waliokunta,
joka aikanaan walmistaa ne kysymykset
jotka tulewan pappiskokouksen on käsit
teleminen. Ehtoorukouksen pitää kappal.
A. W. Ståhlhammar.
Syysk. 13 p. saarnaa aamujumalan
palweluksessa pit. apul. W. Malmberg,
jonka jälkeen keskustellaan kysymyksiä
edeltä ja jälkeen puolenpäiwän. Ehtoo
rukouksen pitää kirkkoherra Wald. Wal
lin ja kirkkolain 446 §:n mukaan päät
tää piispa kokouksen. Waan jos clerus
synodalis niin tahtoo, jatketaan ko
kousta tulewan wiikon maanantaina ja
tiistaina, jossa tapauksessa
Syysk. 15 p. keskustelu-kysymyksiä
käsitellään edeltä ja jälkeen puolenpäi
wän. Aamujumalanpalweluksessa saar
naa kontrahtiprowasti S. Porthan ja
ehtoorukouksen pitää kappal. I. A.
Björklund.
Syysk. 17 p. jatketaan keskustelua
edeltä ja jälkeen puolenpäiwän. Aamu
jumalanpalweluksessa saarnaa kirkkohra
E. I. Lindberg ja ehtoorukouksen pitää
kappal. A. E. Backman. Kokous pääte
tään.
— Ranskalaisen lehden Ma
tin'in kirjoitus Suomesta, josta
ote oli äskettäin tehdessämme, on
otettu puheeksi „Göteborgs Handels och
Sjöfartstidningissä." „Waikka täydel
leen myönnämmekin", lausuu ruotsalai
nen lehti, „Ranskan kansan olewan
lahjakasta ja muuten useilla erinomai
silla ominaisuuksilla warustettua kansaa,
emme woi kuitenkaan wapautua siitä
ajatuksesta, että Ranska aikojen kuluessa
on ollut jokseenkin uskoton niille peri
aatteille, joitten kannattajaksi se tuli
suuren wallankumouksen kautta sata wuot
ta sitten."
Tueksi tälle lausunnolleen mainitsee
lehti Ranskan liittopolitikin wiime ai
koina ja erittäinkin sen kannan Bulga
rian asiassa. „Mutta pahempi on",
lausuu lehti, „että tuossa suuressa tasa
wallassa on alettu ryhtyä taisteluun
Suomea wastaan, ja pahin kai
kista, että sitä tarkoitusta warten saa
daan syitä aiwan wääristä otaksumi
sista."
— Wapaamielinen maalais
kunta. Antaessaan läänin kuwernöö
rin waatimaa lausuntoa siitä missä
osissa kunnallisasetus olisi muutettawa,
ehdottelee Käkisalmen maalaiskunta m.
m. ettei kunnankokouksissa kukaan saisi
äänestää omasta puolestaan kuin yh
dellä äänellä. Kunnan lausunnossa sa
notaan tästä „Wuoksen" mukaan seu
raawasti:
Kunnallishallituksen 23 §:n mukaan
saa yksi henkilö joko omasta tai toisten
puolesta äänestää korkeintaan kuuden
nen osan edestä siitä mitä kaikkien ko
kouksessa läsnä olewien yhteenlaskettu
ääniluku tekee. Näin wähäinen ääni
rajoitus waikuttaa wälinpitämättömyyttä
kunnallisen itsehallinnon alalla. Pieni
ääniset usein arwelewat läsnä-olonsa
kokouksissa aiwan tarpeettomiksi, koska
luulewat yhden ainoan suuri-äänisen ää
nestäwän heidät kumoon. Muuten luu
lemme, että tässä asiassa on jo yleiseen
warma wakaumus saawutettu, että kun
kerran rajoitusta ruwetaan alentamaan,
niin olisi alennus laskettawa yhteen.
13 § loppuosa olisi siis muutettawa
tähän suuntaan:
„Elköön kukaan omasta puolestaan
äänestäkö kuin yhdellä äänellä, sekä
toisten puolesta käyttäkö muuta kuin
yhtä waltakirjaa."
— Raittiusluentoja on yliopp.
M. Helenius kesän kuluessa pitänyt seu
raawissa paikoissa: Tuuloksen kansakou
lulla, sikäläisen raittiusseuran ensimmäi
sessä iltamassa. Wäkeä oli runsaasti.
Ohjelma sisälsi m. m. näytelmän „Wiina
tehtailija", jonka näyttelemistä kansa
koulusalissa eräällä taholla pidettiin sopi
mattomana (!). Jywäskylässä kansa
koulukokouksen ajalla laulujuhlapaikalla
pidetyssä raittiusiltamassa. Useita muita
hywiä raittiuspuheita pidettiin. Korpi
lahdella kunnanhuoneella. Wäkeä
keskinkertaisesti. Jämsässä Juoksulah
della Punaniemen talossa. Wäkeä
runsaasti. Asia oli outoa ja oli sitä
ennen wäärin ymmärretty. Kirkolla
seurahuoneella. Raittiusseura miltei
taantumaan päin, mutta olot muuten
paranewat. Kuorehwedellä Kol
hin talossa. Wäkeä hywin runsaasti.
Suosiota saawutti asia, mutta useam
min tarwittaisiin esitelmiä. Jalas
järwellä kirkonkylässä erään raama
tunselityksen ohella. Useita ehdottomasti
raittiita löytyy, mutta itse seura on
täällä, kuten monessa muussakin etelä-
Pohjanmaan pitäjässä päässyt kuole
maan. Ei luulisi, että seuran woimien
puutteessa täytyy olla nukuksissa, kun
waan intoa ja tahtoa kyllin löytyisi.
Ylistarossa, Seinäjoella,
Ilmajoella, Kurikassa ja
Jalasjärwellä Luopajärwen kansa-
Suomalainen.
koululla. Wäkeä keskinkertaisesti. Tark
kaawaisia kuulijoita. — Enemmän esi
telmiä ja esitelmänpitäjiä! (U.S.)
— Säweltäjä Ilmari Krohn,
joka ylioppilas Nybergin kanssa on kuusi
wiikkoa koonnut säweleitä Keski-Suo
mesta, on tiet. W. S., saanut hywän
saaliin, kokonaista 500 säweltä talteen
pannuksi.
— Rautatiellä wiimein tapah
tuneesta onnettomuudesta antaa
eräs „paikalla ollut" A:lehdessä seu
raawat tarkemmat tiedot:
Tawarajunan 421 kulkiessa Kuurilan
ja Toijalan asemien wäliä k:lo 9 ja 10
wälillä illalla 24 p. huomasiwat koneen
kuljettaja ja lämmittäjä lyhtyjen wa
lossa, että mies ilmestyi koneen eteen
radalle ja samalla jäi sen alle. Juna
seisotettiin heti ja nyt saatiin nähdä
surkea näkö: miehen molemmat kädet
ja oikea jalka poikki ruhjottuna, toinen
käsi ihan irrallaan radalla. Mies kor
jattiin junaan heti ja tuotiin Toijalaan,
jossa maisteri Dickström sitoi, mitä siinä
tilaisuudessa oli mahdollista ja miten
parhain taisi. Mies oli wielä täydessä
ymmärryksessä ja sanoi olewansa Jäm
sästä Esan Waapi. Kotona kuului olewan
waimo ja neljä lasta. Kuoleman kielissä
halusi hän Herran ehtoollista, jonka hänelle
antoi paikalle haettu Akaan kirkkoherra.
Hän nautti ehtoollisen täydellä ymmärryk
sellä sairaspaarien päällä. Helsingistä
saapuneen postijunan konduktöörin wau
nussa lähdettiin häntä wiemään Tampe
reen sairashuoneesen, waan hän kuoli juuri
Tampereelle päästessä. Mies oli ollut
työssä Wiialan höyrysahalla Akaassa.
Kiitosta ansaitsee maisteri Dickström,
joka sitomisen toimitti niin miehewästi,
ynnä kirkkoherra, joka niin pian pai
kalle saapui toimittamaan kuolewalle
wiimeisen awun.
— Ministeriwaltiosihteerin
apulainen, kenraali W. v. Daehn
on Nya Pressenin toimitukselle lähet
tänyt seuraawan kirjoituksen nimen
omaan pyytäen sen julkaisemista:
„Olen postin kautta, postileimalla
„Helsinki", saanut wastaanottaa jäljen
nöksen Runebergin runosta „Wiapori."
Kun ei lähettäjän nimeä eikä osoitetta
ole mainittu, ei minulla ole muuta kei
noa kuin sanomalehtien kautta kiittää
sitä uljasta isänmaan ystäwää, joka on
minua hywää tarkoittawalla lähetyksel
lään kunnioittanut.
W. v. Daehn."
— Suomen sotawäki. H. ylh.
kenraalikuwernööri on päiwäkäskyllä w.
elok. 13 p:ltä määrännyt, että reserwin
piiri-esikuntaupserien, joitten toimena on
johtaa ja lähimmin tarkastaa reserwi
komppania-päällikköjen toimia komppa
niain hoitoon ja asewelwollisten opetuk
seen nähden kokousten aikana, tulee, jotta
woisiwat menestyksellä näitä welwolli
suuksiaan täyttää, alituisesti seurata soti
laslaitoksen kehittymistä ja sitä warten
olla yhtämittaa wirantoimituksessa. Piiri
esikuntaupserit tulewat sentähden täst'-
edes kunnes toisin määrä
tään, komennettawiksi joka wuosi mar
raskuun 1 päiwästä siihen saakka kuin
sotajoukkojen talwitoimet päättywät, kuta
kin reserwipiiriä wastaawaan tarkk'am
pujapataljonaan.
Kun piiri-esikuntaupserit täten tulewat
olemaan koko wuaden sidottuna wirka
toimiinsa ja heidän täytyy asua patal
jonan asemapaikalla, niin on katsottu
olewan kohtuullista, että heidän nykyiset
palkkansa lisätään hyyryrahoilla, alkain
ensitulewan marrask. 1 p:stä, ja tulewat
nämät hyyryrahat laskettawaksi sen mu
kaan mitä woimassa olewassa Suomen
sotawäen hyyrytaksassa on nuoremmille
esikuntaupsereille määrätty.
— Kotimaisia wiiloja. Wiila
seppä Wikander on saanut toimekseen
walmistaa kaikki kauppaneuwos A. Ahl
strömin sahoissa tarwittawat wiilat.
Sahanasettajat kehuwat niitä ulkomaa
laisia wiiloja paremmiksi; hintansakin
suhteen owat ne ulkomailta tuotuja pal
jon helpompia.
(Lounas).
— Työlakko. W. k. 27 p:nä
teki kuudettakymmentä suutarinkisälliä
Tampereella työnlakon. Waatimuksena
kuuluu olewan palkankorotus, sanoo
„Maamme."
— Säästäwäisyyttä. Noin pari
wuotta sitten perusti Helsingissä Wei
lin & Göösin kirjansitomatehtaan työ
wäestö keskuudessaan säästäwäisyys
seuran, pääasiallisesti tehtaan silloisen
työnjohtajan G. Lindellin toimesta.
Seura on toiminut tarkoituksensa saa
wuttamiseksi siten, että kaksi sitä warten
walittua henkilöä on palkanmaksupäi
winä kerännyt säästäjiltä ne warat,
jotka he owat arwelleet woiwansa tois-
taiseksi tallelle panna ja kolmas, myös
kin wirkaansa walittu henkilö, on toi
mittanut rahat säästöpankkiin kunkin
säästäjän omalle nimelle talletettawaksi.
Säästäjiä, joita kaikkiaan on ollut 111,
on nyt alkupuolelle wiidettäkymmentä.
Ensimmäisenä wuonna säästiwät noin
70 henkilöä yhteensä 2,135 m., toisena
wuonna noin 60 henkilöä 1,145 m.
Näitä säästöjänsä owat useat käyttäneet
hankkiaksensa itsellensä kesälomaa ja usea
on niillä waroilla hiukan matkustellut
kin, mutta owatpa säästetyt wärät mo
nelle olleet muutoinkin hywään tarpee
sen, työttöminä aikoina. (U.S.)
— Erään raamatun waiheet.
P:laiselle kirjoitetaan: Isonkyrön pitäjän
Wentälän kylässä löytyy eräässä tor
passa wanha raamattu, painettu w.
1685, jonka kanteen on kirjoitettu muis
tiin panoja tämän kirjan elämästä.
Sen mukaan olisi se isonwihan aikana
1714 kätketty erään kiwen koloon mui
den tawarain muassa, mutta wenäläiset
oliwat kätkön löytäneet, wieneet tawarat,
mutta heittäneet raamatun lumihangelle,
josta se sitten löydettiin. Sen jälkeen
oli se wiety pitäjän wanhaan kirkkoon,
jossa oli säilössä niinkauan kuin rauha
taas tuli maahan. Wiimeisen Suomen
sodan aikana oli sama raamattu, kerro
taan siinä, wiety wihollista pakoon
eräässä arkussa Tulisalon metsään, missä
se wietti monta wuottansa. — Jos
tuossa on perää, on mainittu raamattu
warsin arwokas wanhus ja ansaitsee
parempaakin kohtelua kuin mustua tor
pan nokisilla lautasilla. Sen wuoksi on
kin sen eräs asiaa harrastawa henkilö
ostanut säilytettäwäksi.
— Tulewaisuuden rata. Tällä
nimellä on näinä päiwinä Lappeenran
nan Uutisten kirjapainosta ilmestynyt
erityispainoksena L. Uutisten tämän
wuoden 37 —39 numeroista sikäläisen
tullipäällikkö O. S(ewon)'in kirjoitta
mana ja kustantamana 15 siwua käsit
täwä kirjanen, joka esittelee ja käsittelee
uuden rautatie-pää-radan rakentamista
maamme pohjoisinta liikennettä warten
Joensuusta Nurmeksen, Luhmoniemen,
Suomussalmen, Kuusamon, Kemijärwen,
Sodankylän, Kittilän, Muonioniskan ja
Enontekiäisten kuntain kautta Lyngen
sjordiin tai Tromssan Jäämeren ran
nalle. Herra O. S. pitää sangen tär
keänä saada Suomen yhdistetyksi Jää
meren kanssa juuri tämän suunnan
kautta. Tällaisen pacific-radan kautta
tulisiwat nimittäin maamme pohjoisim
mat metsät, wuoret, lukemattomat kos
ket ja wesistöt, ja päälliseksi wielä itse
jäämeren aarteet edukkaimmin ja moni
puolisimmin yhdistetyiksi ja käytetyiksi
maamme teollisuudelle ja liikenteelle, se
on pohjoistenkin wesien, wuorien ja met
säin aarteet sekä koskien woimat saat
tawat käytettäwäksi, sekä sikäläiset seu
dut asutuiksi ja kansoitetuiksi. — Lo
puksi toiwoo herra O. S. että Wiipu
rin, Sawonlinnan, Sortawalan, Kuo
pion ja Joensuun kaupunkien edusmies
ten pitäisi ensi waltiopäiwillämme teke
män säädyille anomus-ehdotus asiassa.
Työhuoneen wuosikertomus
w. 1889—1890.
Jywäskylän lasten työhuoneen yhdek
säs wuosi on mennyt ja tulee siis johto
kunnan taas entiseen tapaan yleisölle
lyhyesti tehdä tili mainitun laitoksen
waikutuksesta tämän tiliwuoden kuluessa,
mikä luetaan Kesäkuun 1:stä päiwästä
1889 samaan aikaan w. 1890.
Leskirouwa Stooren kuoleman jälkeen
otettiin neiti Edla Roos wastaiseksi las
ten työhuoneen johtajattareksi ja työtä
jatkettiin siellä entiseen tapaan. Kun
laitos, oltuansa kesäkuukaudet suljettuna.
Syyskuun 1 p. awattiin, tulwasi sinne
heti lapsia, jotta pöytäin ääret tuliwat
täyteen eloisaa, ruoanhaluista nuorisoa.
Johtokunta, joka aina joka kuukauden
alussa kokoontuu, päätti että ensin 25
lasta (kaupungin seurakuntalaiset etu
oikeutettuina) sisäänkirjoitettaisiin warsi
naisiksi päiwälliswieraiksi ja sitte talwen
kuluessa niiden lukumäärä lisättäisiin 30,
ja niin on tehtykin. Kerjääwät lapset
ulkoseurakunnista myös aina työhuoneella
ruokitaan, mutta he eiwät wiitsi siellä
hetkistä istua helpon työn ääressä, tä
pettä noukkien eli niiniä letittäen, waan
juoksentelewat ennemmin pitkin kaupun
gin katuja rahapenniä pyytäen ja keit
tiöissä kerjäten, joissa usein lyhytnäköi
sen hywäntekewäisyyden kautta heillä on
hywä menestys. Kopat täytetään lei
wan palasilla, luilla ja muilla ruoan
jäännöksillä, joita lapset kantawat kotei
hin ja elättäwät siten kaupunkilaisten
kustannuksella myös omaisiansa. Tämä
on syynä siihen että kerjääwät lapset
№ 70. -1890.
usein wastaawat kysymykseen: miksi ei
wät mene työhuoneelle, walehtelemalla:
„ei siellä saa mitään."
Kewät-talwella työhuoneella oleskele
wain kerjääwäin lasten lukumäärä ta
wallisesti lisääntyy, mutta kumminkin
on työhuone hyödyttänyt enin kaupun
gin lapsia, enimmiten koululaisia, miten
seuraawat numerot todistawat: Syys
kuun 1 päiwästä 1889 Toukokuun en
simmäiseen päiwään tänä wuonna on
laitoksessa jaettu päiwällis-aterioita: si
säänkirjoitetuille lapsille 5,276 ja 841
ylimääräisille lapsille.
Sitä paitse owat aina, laitoksessa sa
tunnaisesti olleet kerjääwät lapset, saa
neet sekä wälipalaa että päiwällis-ate
rioita.
Niistä suosiollisista awun-annoista,
joita työhuone on saanut sekä kunnalta,
että yksityisiltä on johtokunta kiitollinen
ja tahtoo tässä tilaisuudessa wielä erit
täin kiittää opettajakokelas Tarkkasta ja
hospitantti Leppästä siitä ystäwällisyy
destä, että he sunnuntai- ja juhlapäi
winä owat pitäneet laitoksessa lasten
kanssa hartaushetkiä, siten kohottaen
nuorten mieliä ylös ainoaan tar
peelliseen.
Jumalan siunaus lewätköön yhä edes
päin Jywäskylän köyhäin lasten
työhuoneen yli!
Johtokunta.
Kekseliäs kaupustelija.
Joku aika sitten nähtiin erään kau
pungin kadulla Ameriikassa wilkkaam
man liikkeen aikaan mies, joka kantoi
laukkua. Yht'äkkiä asettaa hän kannet
towansa keskelle katua ja syöksyy kumoon,
ikäänkuin olisi saanut halwauksen.
Alussa pysähtyi siihen muutamia ohi
kulkewia, mutta luullen häntä humalai
seksi, jatkoiwat jälleen matkaansa eteen
päin. Wähitellen kerääntyi siihen kum
minkin pieni joukko, joka uteliaana kat
seli nukkuwaa. Joukko suureni suurene
mistaan ja wihdoin sulki se kadun, niin
että waunujen täytyi pysähtyä ja kii
rehtiwien jalkamiestenkin seisahtua. Ai
noastaan muutamat tiesiwät, mistä oli
kysymys. Toiset luuliwat, että oli ajettu
jonkun lapsen yli, toiset taas, että maan
alainen sähkölanka taaskin oli tuottanut
jonkun onnettomuuden.
Tämä jälkimäinen mielipide pääsi
wihdoin wallalle, ja lewisi nuolen no
peudella ihmisjoukkoon. Seuraus oli,
ettei kukaan uskaltanut lähestyä kaatu
nutta miestä. Eräs apteekkari wakuutti
ettei mies ollut humalassa waan toin
nuksissa, tahi kuollut, ja lähetti paikalle
saapuneen poliisin hakemaan lääkäriä
ja kantotuolia.
Tuskin oli poliisi kääntänyt selkänsä,
ennenkuin kuollut hyppäsi laukkunsa
päälle seisomaan ja, heiluttaen kahta
pulloa päänsä päällä, piti joukolle jyri
sewällä äänellä seuraawan puheen:
„Arwoisat naiset ja herrat! Kun
nyt wihdoinkin kaikki olette ympärilleni
kokoontuneet, ryhdyn asiaani. En kui
tenkaan ennen kuin olen saanut lausua
teille sulimmat kiitokseni siitä ystäwälli
sestä wastaan-otosta, joka on ijäisesti
piirretty muistojeni tauluun. Arwoisat
kuulijat! Tämä hetki on onnellisempia
waiherikkaassa elämässäni. Minä olen
professori Meyer, maailman mainion
liikawarwaswoiteen keksijä, ja tarjoan
sitä teille nyt tawattoman halwasta hin
nasta, 50 pennistä putelin.˝
Ympärillä seisowat nauroiwat ja —
ostiwat, sillä mies seisoi tuossa niin
wakuuttawan ja warman näköisenä. Yks'
kaks' oli laukku myyty tyhjäksi ja kun
poliisi wihdoin saapui kantoneuwoineen,
ei näkynyt kuollutta eikä uteliasta ih
misjoukkoa. Oliko wirkaa toimittawa
poliisi uneksinut? Kadulla oli tawalli
nen ulkonäkönsä, ihmisiä riensi sinne
tänne kiirein askelin — ikäänkuin ei
mitään olisi tapahtunut. — Mutta mo
nessa muussa kadunkulmassa uudistet
tiin sama temppu yhtä onnellisella me
nestyksellä. — S.-K.
Ulkomaan uutisia.
—Ranskalais- wenäläinen liitto
on erään hiljattain Parisissa peruste
tun waltiollisen sanomalehden nimi, jonka
mukainen on myöskin lehden ohjelma.
Siinä huomautetaan, kuinka muka Saksa,
Englanti, Itäwältä, Italia ja Ruotsi
owat liittyneet Wenäjää ja Ranskaa
wastaan, joiden siis tulee ryhtyä puo
lustuskeinoihin. Lehti on ottanut tehtä
wäksensä kääntää kummankin uhatun
maan yleisön huomion tätä waaraa koh
den ja sen toimittajina on joukko „isän
maan-ystäwiä" kummastakin maasta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
auki k:lo 11—2 ja 4—6.
Kuukaudelta . — „ 55 „ ä — „ 75 — „ — „ — „ — „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
pannut toimeen usein puhutun ja kiitetyn ko
keen, säästämisen halun istuttamiseksi lapsiin,
wastaanottaa heiltä pieniä säästöjä, jotka muu
toin menisiwät joutawiin ostoihin. Kun näi
tä säästöjä on keräynyt tarpeellinen määrä,
niin silloin panee hän ne säästöpankkiin, josta
kukin lapsi saapi eri wastakirjansa. Esimerkki
ansaitsee huomiota ja noudattamista.
— Kirjoituswihkoja kansakouluille, toi
mittanut A. Berner, on ilmestynyt 1 wihko
L 15 penniä Liewendalin kiwipainosta täällä.
Hippakunnansanomia:
(Kuopion.) Lokakuun 22 p. Määrättiin: Ilo
mantsin kirkkoherra, prowasti G. Monell, armowuo
densaarnaaja Hankasalmella A. Nordlund, kirkkoher
ranapulainen Slowankassa K. A. Hofström ja kirkko
herranwiran toimittaja Kemijärwellä K. Rechardt toi
mittamaan : Monell kontrahtiprowastinwirkaa Alakar
jalan prowastikunnassa, Nordlund kirkkoherranwirkaa
Tohmajärwellä, Hofström kappalaisenwirkaa Hankasal
mella ja Rechardt kappalaisenwirkoja Turtolassa ja Ko
larissa.
- JywäskyläStä kirj. K. S. t. k. 24 p.:
Wiime torstaina piti prowasti Molander Jy
wäskylän maaseurakuntalaisten kanssa kirkon
kokouksen, jossa heidän oli lausuttawa Jywäs
kylän kaupunkilaisten hankkeista perustaa maa
seurakunnasta eroitetun kirkkokunnan, samoin
myös annettawa lausunto wapaherra H. Å
kerhielmin hakemuksesta tiloineen ja tehtaineen
siirtyä kaupunginseurakuntaan. Edelliseen ky
symykseen annettiin yksimielisesti myöntäwä
wastaus; mutta wapaherra Åkerhielmin hake
musta wastustettiin woimien takaa.
Samana päiwänä ja edellisen kokouksen pää
tyttyä kuulusteltiin kaupunkilaisia edellämaini
tusta eroamisesta, papistonsa palkasta ja hra
Åkerhielmin hakemuksesta.
Kaupunkilaiset lausuiwat aikeensa olewan
maineen päiwineen päästä erilleen Jywäsky
län maaseurakunnasta sekä ruweta omaksi kirk
koherrakunnaksi, jonka papillista tointa tulisi
hoitamaan yksi pappi. Kirkkoherran palkka
ehdot ehdoteltiin 3000 markaksi, jonka lisäksi
olisi maksettawa 500 mrk. huoneenhyyryksi;
ja maksot erityisistä papillisista toimituksista
suoritettaisiin lain mukaan; semmoisista toi
mituksista arwattiin tulojen tekewän keskimää
rin 500 markkaa. Wiimein pyysi kokous, et
tä saataisiin kirkkoherranwaaliin kaikki oikeu
tetut hakijat.
Sitä paitsi katsottiin sopiwaksi saada mää
rätyksi, että kaupungin wäkilu'un noustua 2000
henkeen jälleen otettaisiin keskusteltawaksi kirk
koherranpalkan korottaminen. Wakinaisen kir
koherran asettaminen olisi toimeen pantawa
sittenkun nykyjään olemassa olewat esteet ta
walla tahi toisella owat tulleet poistetuiksi.
Mitä wiimein paroni Åkerhielmin hakemuk
seen tuli, ei kaupunkilaisilla ollut mitään sitä
wastaan sanomista.
— Joensuusta kirj. Karj:r 23 p. t. k.:
Palowiinaa on täällä I. Kononoffin poltti
molla wiime talwipolton aikana walmistettu
18.000 kannua, F. Neppenströmin polttimol
la 38,639 kannua. Syyspolton oikana wal
mistelaan F. Neppenströmin polttimolla 20,000
kannua. Siis poltetaan sitä täällä tänä wuon -
da heidän seurassansa tulla katselemaan tätä kum
mallista kaupunkia. Hänen pyyntöönsä suostut
tiin.
Auda rouwa, Fileas Fogg ja Fiks meniwät
astumaan katuja pitkin. Pian tuliwat he Mont
gomery-Street'ille, jossa ihmisiä tulwaili ääret
tömästi. Kadulla, siwukäytäwillä wilisi ihmisiä,
huolimatta waunuista ja muista ajokaluista, joi
ta lakkaamatta kulki edes takaisin. Miehiä kuu
lutusten kanssa kulki mäen tungossa, lippuja lie
hui joka haaralla. Kowia huutoja kuului kaik
kialta:
— "Eläköön Kamerfield!"
— "Eläköön Mandiboy!"
Tässä oli nähtäwästi kokous, niin ainakin
Fiks arweli ja lisäsi:
— "Parasta lienee, ettemme mene wäentun
koon, ei sieltä muuta saa kuin potkuja ja korwa
puusteja".
— "Niin kyllä", sanoi Fileas Fogg, "ja
korwapuusti, waikka olisikin n. s. waltiollinen,
on korwapuusti kumminkin".
Fiks katsoi welwollisuudekseen nauraa näin su
kela'le pilapuheelle. Woidaksensa paremmin näh
dä ja olla suojassa tungolta, asettuiwat Auda
rouwa, Fileas Fogg ja Fiks erään rakennuksen
portaitten oikealle pengerrykselle. Toisella puolen
katua hiilenkauppiaan waraston ja petroleuminkaup
piaan puodin wälille oli rakennettu suuri puhe
lawa, jota kohti wäki näkyi liikkuwan.
Mutta mikähän kokous tämä oli? Oliko täs
sä walittawa korkea siwili- tai sotawirkamies,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(466) Koska asianomaiset kuolinpesänosakkaat owat
Raastuwanoikeudessa täällä pyytäneet saada, luowunta- ja
pesänjättö-etua nauttimalla, j ä tt ää rawintolanpit ä j ä Au
gust Åberg-wainajan welkojien tyydyttämiseksi kaiken hä
nen jälelle jääneen omaisuuden, on Raastuwanoikeus, jul
kisella manuulla kutsunut maanantaiksi helmikuun 15 p:ksi
tulewana wuonna 1869 ennen kello kahtatoista päiwällä
mainitun wainajan kaikki, niin tunnetut kuin tuntematto
mat, welkojat sanotusta pyynnöstä kuulusteltawiksi ja saa
misiansa kaiken oikeuden ja wastaisen puhewallan menet
tämisen uhalla todistamaan ja walalla wahwistamaan,
sekä sittemmin keskenänsä wäittelemään paremmasta oi
keudesta maksonsaantiin saatawillensa luowutetusta omai
suudesta, kaikki sillä tawalla kuin 1798 wuoden Kunink.
konkurssi asetus siitä lähemmin säätää: joka 2:sen kerran
kuulutetaan. Helsingin raastupa, heinäkuun 27 p:nä 1868.
Wiran puolesta:
August Akerberg.
(467) Raastuwanoikeus tässä Helsingin kaupungissa
on julkisella manuulla, asianomaisten kuolinpesänosakasten
Raastuwanoikeudessa siitä tekemän hakemuksen johdosta,
kutsunut seppämestari Gustaw Wilhelm Boström-waina
jan kaikki, niin tunnetut tuin tuntemattomat, welkojat
maanantaina elokuun 16 päiwänä tulewana wuonna 1869
kello yksitoista ja wiimeistään ennen kahtatoista päiwällä
ilmoittamaan Raastuwanoikeudessa saamisensa mainitun
wainajan jälelle jääneestä pesästä, kaiken oikeuden ja was
taisen puhewallan menettämisen uhalla, siinä suhteessa kuin
5 mom. 19 § Kunink. asetusta, koskewa luowunta- ja
etu- sekä pesänjättö- ja pesänero-asioita, annettu kesäkuun
28 p:nä 1798, säätää; joka 2:sen kerran kuulutetaan. Hel
singin raastupa, elokuun 1 p:nä 1868.
Wiran puolesta:
August Åkerberg.
(176) Kauppias Josef Berg'in täällä tekemästä ano
muksesta saada welkojainsa tyydyttämiseksi kerrassaan luo
wuttaa kaiken tawaransa, tullaksensa sen perästä wapau
tetuksi enemmistä waatimuksista ja edeswastauksesta we
lan suhteen, sekä saada erilleen ottaa muutamia tawaroi
ta, on Raastuwanoikeus tänäpänä antamalla julkisella
haastolla kutsunut kauppias Berg'in sekä tietyt että tunte
mattomat welkojat maanantaina 28 p:nä ensitulewata
Syyskuuta kello 11 e. pp. ja wiimeistään ennen kello 12
päiwällä tulemaan tänne Raastuwanoikeuden eteen mai
uitusta anomuksesta kuulusteltawiksi, saamisensa kauppias
Berg'iltä, kaiken oikeuden ja enemmän puhewallan menet
tämisen uhalla, ilmoittamaan, walalla wahwistamaan ja
toteen näyttämään sekä keskenänsä kiistämään paremmas
ta oikeudesta luowutettuun omaisuuteen, kaikki sillä tawoin
ja siinä järjestyksessä kuin Kunink. konkurssisääntö kesä
kuun 28 p:ltä 1798 säätää; joka tämän kautta 3:mas ker
ta kuulutetaan. Tampereen Raastupa 9 p. Maaliskuuta
1868.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jaetaan: joka arkipäiwä Helsingissä
Waseniuksen ja kumpp. kirja
kaupassa k:lo 1 jpp.
saadaan tilata täksi wuodeksi Helsin
gissä hra Waseniuksen kirjakaupassa
Aleksanderin kadun warrella, jossa se
maksaa 12 markkaa koko wuosikerta,
6 markkaa puoliwuosi ja 3 markkaa
joka neljännes-wuosi. Lehti jaetaan
tilauspaikassa joka arkipäiwä kello 1
iltapuolella. Kaikissa maamme posti
konttoreissa maksetaan wuosikerrasta
16 markkaa postirahoineen koko wuosi
kerrasta ja 8 markkaa puolesta wuo
desta.
Suomettaren tilaajat Pieta
rissa saawat lehden täkäläisen Posti
hallituksen kautta tahi jos siitä kään
näiksewät suorastaan Suomettaren toi
mitukseen, pannen mukaan ylempänä
ilmoitetun tilaus-hinnan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hippakuntain sanomia.
Turun hippak. Senaati on tehdystä anomuksesta
wapauttanut Kemiön kirkkoherran, lääninprowasti F. G.
Hedberg olemasta suomalaisen wirsikirjan korjaus-komitean
jäsenenä. — Tuomiokapitulin esityksestä on Keis. M:ti ke
säkuun 2l p. määrännyt Turun lukion kaksi ali-luokkaa
oppilaisten lisääntymisen tähden jaettawaksi kumpikin kah
teen osaan ja otettawaksi neljä apuopettajaa 2,000 mar-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ja nimituomari Andersson ja Eilfwen
grén.
— Eräs omituinen kirja. Suom.
Kirj. Seuran kirjastoon on äsken (kirk
koherra dederbergin kautta) tullut eräs
wanha heprealainen raamattu, painettu
1677. Mutta omituisinta tämän kir
jan suhteen on, mitenkä se on Suo
meen saapunut. Sen on nimittäin w.
1721, silloin kuin wenäläiset sotajoukot
ison wihan jälkeen Suomesta lähtiwät,
suomalaiselle ystäwällensä hra sihteri
Gabriel Henrikinpojalle (Peldanille, jo
ka sitten tuli Ilmajoen prowastiksi)
lahjotttanut wenäläisen sotawäen yli
pappi Jeromonachus Stephanus, niin
kuin hänen oma latinainen kirjoituk
sensa kannessa todistaa. Sama wenä
läinen sotapappi lahjoitti samaan ai
kaan toisen raamatun Turun tuomio
kirkolle ja warusti tämän pitkänlaisella
latinaisella delikationilla, joka myöskin
on tähän kirjaan kopioituna. Siinä
hän m. m. lausuu: „Tämän kirjan
annan lahjaksi Turun Tuomiokirkolle,
osoitteeksi että uskon samaan ainoaan
wapahtajaan Jesukseen Kristukseen ja
tulewani pelastetuksi ainoastaan sen
uskoni kautta, ja että jokaiselle olisi
tietty, että Jumalalla on näkymätön
kirkko." Nämät lahjat owat merkillise
nä todistuksena mainitun sotapapin su
waitsewaisesti mielestä ja siitä mielty
myksestä, joka hänessä näkyy syntyneen
meidän maatamme kohtaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Elinkeinosuostuntaa on 1891
wuoden kuluessa täällä suorittanut 35
ulkomaalaista kauppamatkustajaa, 1 po
setiiwinsoittaja, 1 karusellin omistaja
ja 2 panoraaman näyttäjää.


[User] <image>OCR:

[Assistant] lähtee Heinäkuun 22 p:stä alkaen


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Kesätyössä t. k. 15 p:nä näh
tiin pari miestä ja hewoista, Bennä
sin aseman lähellä toukohommissa pel
toa äestäwän. Todellakin harwinais
ta entiseen werraten.
— Hirwiä nähtiin 5 kappaletta,
nim. 2 emää ja 3 wasikkaa, wiime
pääsiäispäiwänä Iitissä Löyttilän ky
län maalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
*) Eikö ole mahdollista saada aikaan raut
tiutta harrastawain kesken lujaa liittoa, joka
ottaisi taistellakseen raittiuden puolesta?
Toim:n muist.
Oulun läänin kunnista.
Niin sopii sanoa tällä kertaa, sillä il
mat owat todellakin oikein olleet kauniit,
melkeenpä olisi luullut ottawan jo Kesä
kuussa. Pyhäjoki laski jäitänsä 19 ja 20
p. w. k. peräti wähällä wedellä, ja siis
hywin rauhallisesti, waan jäitten menon
jälkeen nousi wesi joksikin korkealle, jonka
lienee sateet ja ylimaan isot lumet wai
kuttaneet, sillä ei suinkaan siitä lumesta,
mikä näissä paikoin oli, paljon wesi li
säynyt. Tulwa oli kuitenkin warsin ly
hytaikainen, sillä wesi on jo laskeutunut
joksikin alas. Saa nähdä kuinka sahapöl
kyt uiwat Hourun sahalle, jos wesi näin
kiireesti rupeaa kuiwimaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant] 11 Galitsinasta „ 8,23’


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Hirwiä nähtiin 5 kappaletta,
nim. 2 emää ja 3 wasikkaa, wiime
pääsiäispäiwänä Iitissä Löyttilän ky
län maalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
˶Hanna, Hanna!" Hän otti minut käsiwarsilleen
ihan kuin pienen lapsen, ja astui edestakaisin huoneessa
pienokaisten wetäessä häntä takin helmasta.
˶No, jopa nyt olen saanut oman pienoiseni kotia
takaisin, terweenä ja raittiina, isän entisenä Hannana!"
Hän suuteli minua, katseli minua ja sanoi naurahtaen:
„niin, tiesinhän hänen pelastuwan pyörteestä."
˶Oi isä, olin kumminkin siihen jäämäisilläni!"
˶Nyt tässä wasta työ alkaa, kun isäntä on kotona.
Isääsi on wallannut kowa työn halu, tyttäreni!"
˶Olet terween näköinen, isä, niin punaposkinen ja
woimakkaan näköinen!"
˶Mitä on tapahtunut, mitä se on? - Onko
Hanna? Minä kuulin Hannan äänen; eikö hän tule mi
nun luokseni?" kuului äidin ääni makuuhuoneesta.
„Ah, isä kulta, laske minut laattialle; minä wien
äidille kahwia!"
˶Kuulin ainakin oikein, ja hän tuo minulle itse
aamukahwin. Pane pois tarjotin, nyt en woi kahwia
juoda en, niin tunteetoin en kumminkaan ole! Pane tar
jotin pöydälle ja tule äitiä suutelemaan! Niin, tässä sän
gyn laidalla sinun pitää iskua! Ah, minulla on ollut
niin sanomattomasti iläwä - - ! No annappas nyt


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Uusi painolaki kuuluu ole
wan tekeillä. (P:lehti.)
— Suomi kutsuttu ottamaan
osaa Ruotsin I7:een yleiseen
maanwiljelyskokoukseen. Tä
män kokouksen toimikunnalta, joka ko
kous ensi wuonna pidetään Götepo
rissa, on tiet. U. S., Suomen talo
usseura saanut wastaanottaa kirjeen
jossa ilmoitetaan että ensi wuoden ko
kouksessa tulee koneiden sekä meijeri
kalujen ja meijerituotteiden osastois
sa toimeenpantawaksi yleinen pohjois
mainen alaosasto. Siihen osastoon
owat oikeutetut näytteille panemaan
ilman ilmoitusta ruotsalaisen asiamie
hen kautta Suomessa, Norjassa ja
Tanskassa asuwat henkilöt.
— Uusi aatelissuku. H. M.
Keisari on t. k. 13 p. suwainnut ko
rottaa Suomen sotawäen ylilääkärin
lääketieteen ja kirurgian tohtorin, to-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Suomen, pankki 20 p. Syyskuuta 1876.
Pietarin 365. — 360: —


[User] <image>OCR:

[Assistant] 3 Lewaschowasta „ 5,16’


[User] <image>OCR:

[Assistant] Erään wanhan miehen nuoruuden muistelma .


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Juhlainen aika on nyt ol
lut kreikkalaiswenäläisillä. Tänään on
heillä nim. 10:s pyhäpäiwä peräkkäin,
mutta siihen ne nyt taas wähäksi ai
kaa loppuwat.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kaupungin kappalaisen kanslia awoinna k:lo
9—10 e. w.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Yliwieskasta. Kiitoslause. Tä
män Kaikuu siwulla saan kertoa Oulun
rautatien wihkimisestä, kun Oulun rau
tatien herrat nöyryyttiwät itseään niin
paljon työmiehiä kohden jotta kutsuiwat
6 päiwänä Marraskuuta ottamaan osaa
rautatien wihkimisiin, joita pidettiin Yli
wieskassa 7 päiwänä Marraskuuta. Sil
loin wietiin Oulaisten kunnasta kaikki
työmiehet rii-kyytillä häihin ja kahwi
annettiin nisun kanssa ja hywä ruoka
atria, siihen pottu olutta. Häät tosin
oliwat hywät minun mielestä, joita saan
muistella Sawon tiellä, jotta Oulun
tiellä pidettiin hywät häät, waan tuskin
täällä pidetäänkään semmoisia häitä.
Kaiken näiden edestä kiitän nöyrimmästi.
Oskar Smolander.
Oulun läänin kunnista.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Yhdyspankissa 15,400: —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Uhkaawa kohtaus. Täkäläisen konepajan wa
laus-osastossa tapahtui eilen onnettomuus, joka ih
misiä toki ei tappanut, mutta kahdelta työmieheltä
paloi waatteet ja ruumiinsakin haawoitettiin niin,
että he heti oliwat lasarettiin wietäwät. Pait
muita wahingoita meni myös huoneen ikkunoista
noin 200 ruutua säpäleiksi.
Sukkela kauppa. Menneellä wiikolla kulki kaksi
ruotsalaista waimoihmistä pääwaatteusta waihetel
len. Tämä lienee ollut hywääkin kauppaa, koska
nuoret piiat saatuaan kattuuni-liinan kaulalleen, oli
wat walmiit palmikkonsa riisumaan. Eräs rou
wasihminen waihtoi myös kauniit kiharansa hywään
kolmimarkkaiseen; waan eikö liene kolmimarkkainen
kyllin päätä kaunistanut, kosko sittemmin turhaan
koitteli etsiä kiharainsa ostajaa ja lupasi wielä
palkinnon sille, joka sen löytäisi. Mutta kun mi
kään ei enää auttanut, niin pantiin pienen piika
sen hiukset emännän pään koristeeksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tschusoff & Sapetoff’in
Wiina- ja Likööri-tehtaan teoksia,
myydään I. Sapetoff’ in talossa Uuden portin kadulla
ja Kainsson'in talossa Wiipurin esikaupungissa.
Wiipurin Tulitikkuja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Erinomainen tapaus. Joku wiik
ko sitten nielasi erään säätyhenkilön,
Huittisista, kolmewuotias poika, perman
nolla leikkiessään, 3 tuuman pituisen
nuppi-neulan. Isäntä, joka sattui tä
män näkemään, tästä suuresti säikäh
tyi. Poika ei tuntenut mitään wai
waa ensimmäisenä ja toisena päiwänä
tämän jälkeen, mutta sitte sai kowan
yskän — ja mitä tapahtui! Kuudennen
päiwän aamuna, tapauksen kuluttua,
koska poika yski niin suuresti, että
muuttui warsin mustan siniseksi, tuli
neula yskiessä ylös, samaa tietä kun
oli mennytkin. Jokainen saattaa ym
märtää wanhempien ilon tästä! Poika
on nyt warsin terwe ja neulan säilyt
täwät lapsen wanhemmat muistona
tuosta erinomaisesta tapauksesta.
(S. T.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
paratitorin wierellä ja Budanowan Talossa
Pietarporin esikaupungissa.
Putellit owat warustetut sinetillä, etike
teillä ja hinnan merkillä
W. Rothen wäkiwiinatehtaassa.
Useampia laatuja tisleerattua wiinaa
kuin myös


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kemalla wirkaa molemmin puolin, saapi kulungit
tekemään 9,572 markkaa 40 penniä. Nykyisen sil
lan kansi on 86 kyynärää pitkä ja sen esitetyn ly
hyemmän sillan kansi tulisi olemaan ainoastaan 22
kyynärää pitkä. Kun siis 2,460:llä markalla 90
pennillä Wiipurilaiset ikupäiwikseen pääsisiwät 64
kyynärää pitkän silta-osan rakentamisesta, niin olisi
ihan selwä hurjuus käydä uudestaan rakentamaan
sitä wanhaa 86 kyynärää pitkää kantta. Mutta
kun lupa sillan lyhentämiseen ja wirran sulkemiseen
on asianomaisten kautta haettawa, ja insinöörien
syynit ja riitingit eiwät ole huokeita, niin lyhenne
tyn sillan rakentaminen nousee ehkä 10,000:teen
markkaan, joka jo on jommoinenki summa. Sen
tähden olisi ehkä parasta hylätä koko Sorwalin
silta ja koitella wieläki saada sotawäen rakenta
maa uutta tietä waltatieksi, Koiwistolaisten apua
tarwitsematta. Luullaksemme se on jotenki helposti
saatu, jos Wiipurin pitäjä lupaa nyt aluksi yksi
nään kunnossa pitää tämä uusi tie kokonaisuu
dessaan, Neitsytniemen rannasta alkaen aina rau
tatien porttiin saakka. Kun uusi tie kerran on siten
waltatieksi saatu, niin on sittemmin aikaa odottaa,
kunnes asianomaiset wirastot owat ehtineet päät
tää kullenki pitäjälle ja kunnalle omat osansa tästä
niin kutsutusta „sotawäen uudesta tiestä." Kun
tämä mainittu uusi tie, syynimiesten arwion mu
kaan, on noin 2,000:lla markalla saatawa walta
maantien tapaiseksi, niin Wiipurin pitäjän maksut
wäheneisiwät jo tänä wuonna 8,000:lla markalla,
waikka pitäjä, niinkuin sanottu, nyt aluksi ottoisiki
ihan yksinään korjatakseen koko uuden tien. Tule
waisuudessa enentyisi pitäjälle yhä waan woittoa.
Wanha maantien osa, ollen 2,950 kyynärää pitkä,
on hyllywää sawea, jota suuren liikkeen tähden ei
milloinkaan woi saada kelwolliseen kuntoon, etenki
kun rapa on aina Sorwalin saaresta asti sinne
wedettäwä. Uusi tie sitä wastoin, ollen 2,480
kyynärää pitkä, on kowaa kangasmaata ja wähem
män liikkeen alainen sekä rapakin ihan läsnä. Jos
siis Koiwistolaiset riitansa woittaisiwat, mikä luul
laksemme on mahdotonta, ja heidän tie-osansa siten
tulisi Wiipurin pitäjän korjattawaksi, niin uudessa
tiessä Wiipurilaisille tulisi paljon lyhyempi ja hy
win paljon helpommasti kunnossa pidettäwä tie
osa. Jos taas Koiwistolaiset menettäwät riitansa,
mikä on luultawa, niin tulisi Wiipurin pitäjän
osaksi waan se uudella tiellä olewa 3 syltä pitkä
silta Sorwalin 29 syltä pitkän sillan sijaan. Kun
wielä lisäksi tulee, että rautatien junat, kulkien wan
han tien wieressä, useasti säikyttäwät matkusta
wien hewoisia, kaataen siten miehet ja kuormat ra
wiin, niin emme woi muuta kuin kehoittaa Wiipu
rin pitäjäläisiä kaikin woimin koittamaan mitä pi
kemmin saada Sorwalin silta hylätyksi ja se uusi
sotawäen rakentama tie walta-maantieksi.
Uhkaawa kohtaus. Täkäläisen konepajan wa
laus-osastossa tapahtui eilen onnettomuus, joka ih
misiä toki ei tappanut, mutta kahdelta työmieheltä
paloi waatteet ja ruumiinsakin haawoitettiin niin,
että he heti oliwat lasarettiin wietäwät. Pait
muita wahingoita meni myös huoneen ikkunoista
noin 200 ruutua säpäleiksi.
Sukkela kauppa. Menneellä wiikolla kulki kaksi
ruotsalaista waimoihmistä pääwaatteusta waihetel
len. Tämä lienee ollut hywääkin kauppaa, koska
nuoret piiat saatuaan kattuuni-liinan kaulalleen, oli
wat walmiit palmikkonsa riisumaan. Eräs rou
wasihminen waihtoi myös kauniit kiharansa hywään
kolmimarkkaiseen; waan eikö liene kolmimarkkainen
kyllin päätä kaunistanut, kosko sittemmin turhaan
koitteli etsiä kiharainsa ostajaa ja lupasi wielä
palkinnon sille, joka sen löytäisi. Mutta kun mi
kään ei enää auttanut, niin pantiin pienen piika
sen hiukset emännän pään koristeeksi.
Tulipalo. Wiime sunnuntai-iltana kaupungin
nuoret herrat oliwat toimittaneet huwi-ajot Yks
pään Howiin. Siellä, kun huwitukset oliwat pa
raillaan, syttyi kaksi yhdistettyä riihtä kello 5 tu
leen. Riihissä, joissa kuiwattiin konsuli Roseniuk
sen lankkuja, oli 100 puutaa heiniä ja lattian alla
80 tynnyriä potaattia. Ne meniwät kaikki tuhaksi.
Rakennus sekä sisällys oli wakuutettu maalaisten
yhteisessä palowakuutus-yhtiössä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hywästi itäwiä Ryytimaan siemeniä.
„ „ Heinän siemeniä.
„ „ Riigan Pellawais siemeniä.
Clonberg'in ja Kumpp.’in kirjakaupassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Николоаю Маркочу Серriю Роснилину. Ива,
нову при озерь-Куряскамъ-Киноскамъ. Подпо
ручикъ Пешкoвъ. N. I. Johnson Esqr. Унтеръ
оФицеру К. Кузьмину. АннѢ АннѢ ЕФимовнѢ Антоно
вой Ewa Lukkoinen. Plåtslagaren F. W. Arling.
Kapten Niklas Wikam. Adele Raiman. Fredrika Mo
lander. Anna Katarina Puhio. Timmerman Johan
Mattsson. Rautatientyömies Thomas Nickinen. Jo
hannes Tuomaanpoika Sawenius. Chr. Wang C Kar
hunen Францъ Абрамовичу Johan Adolsinpoika.
Hietanan kartanoon Fru Oliwia Kretz Rautatien työ
mies Johan Blow. Alexander Forelius, Hotakka gäst
gifweri. Elias Niemi. Musiker Künt, Fröken A An
dersin, Fröken Emelie Sylwin. Leski Helena Sawo
lainen. Timmerman Anders Portin. Sofia Soljanillen.
Antti Hiltunen. Ykspään howiin. W. Husgafwel, Yks
pää Suutarin fiselli Isak Laaninen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ottawat wastaan sairaita kaupungin lääkäri
tohtori M. Nykopp k:lo 9—ll e. pp. sekä piiri
lääkäri toht. E. Jahusson k:lo 9—1l e. pp. ja
5—6 j. pp.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Rahaa kassassa 313: 68. 813: 68.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Useampia laatuja tisleerattua wiinaa
kuin myös


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Juoksin weistä hakemaan; en woinut jättää niitä.
„No, nyt on lapsemme taas kotona, sen woi hel
posti huomata!" Isä nauroi minulle.
Mitä isoäiti tuolla nurmella toimii? Hän katseli
pitkää liinakangasta, joka oli walkeamassa.
Kyyneleet nousiwat silmiini nähdessäni, mikä waate
siellä oli walkeamassa. Hienot, omat kehräämänsä lan
gat, jotka wuosikausia oliwat riippuneet ylisellä odotta
massa arpajaiswoittoa, oliwat wihdoinkin kudottuina¡
Selwästi eroitin ahwenkaawan. Isoäidin unelma oli
toteutunut!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuntakokouksesta wiime lauwantaina ei ole mi
tään hywää sanottawa. Ilmarinen kuollessaan ei
siis siitä kerro muuta, kuin sanoohan waan, että
asiat tulewat lopullisesti esille wasta uudessa ko
kouksessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Pyhäjoelta, 5/590.
Kewät kaunis keskellemme
Olennon on ottanut,
Talwi tuimin tuulinensa
Poies ompi paennut.
Toukokuun 8 p. 1890.
(Sisältö: Kansan opiston loppujuhlalli
suus. Kuntamme warjopuolia. Kewät).
Kunnassamme olewassa kansan opis
tossa pidettiin ensimmäisen kurssin loput
tua, joka on kestänyt kolme kuukautta, lop
pujuhlallisuus ja teosten näyttelö t. k. 7
p. Teoksia oli melkoinen joukko, jotka oli
wat pantu näyttelön tapaisesti ympäri
seiniä 5:teen eri wiheriäisillä köynnöksillä
koristettuun huoneesen nähtäwäksi. Oli
oikein kummallista, miten paljon kaunista,
hyödyllistä ja kestäwää työtä oli niin wä
hässä ajassa, yhteydessä henkisten pyrin
töjen kanssa, saatu toimeen. Juhlallisuu
den wiralliseen puoleen kuului kertomus
laitoksen oppilasluwusta, käsiteosien laa
dusta, opiston tuloista ja menoista y. m.
Muuten sitten saatiin kuulla innostunu,
isänmaallinen ja pontewa puhe opiston
johtajattarelta. Lopuksi puhui rowasti
A. O. Törnudd yleiseen kansan opiston
tarkoituksesta ja siitä hengestä, jonka pitää
sitä ohjaaman oikeata suuntaa, — piti
sitten oppilaille puheen ja kiitti johtaja
tarta neiti M. Sundgrenia siitä isänmaal
lisesta innosta ja wäsymättömästä uhraa
waisuudesta, jolla hän oli tämän opiston
toimeen saanut. Puheitten edellä ja wä
lissä saatiin kuulla oppilaiden kaksi- ja
kolmiäänistä laulua, jota johti opettajatar
A. Wilkas. Yksinkertainen, mutta wiehät
täwä juhlallisuus päättyi rukouksella. Mai
nittuun tilaisuuteen oli kokoutunut paikka
kunnan säätyläiset, opistolaisten wanhem
pia, sisaria y. m. kansaa melkoinen joukko.
Tyytywäisenä lähti kukin kotiansa wakuu
tettuna siitä, että sellaiset laitokset owat
aikakautensa wälttämättömiä kansan siwis
tyksen edistäjiä.
Jokainen siwistyksen ja walistuksen ys
täwä, joka tuntee tämän kunnan siwistys
pyrintöjä wiimmeisinä parina kymmenenä
wuotena, on warmaankin ilolla nähnyt,
miten reippaasti on astuttu eteenpäin.
On perustettu 5 kansakoulua, raiwattu
melkoiset alat korpea ja suota pelloksi ja
niityksi, ryhdytty pontewasti wiime wuo
sina parantamaan karjan hoitoa ja perus
tettu 7 meijeriä y. m. hyödyllistä tointa
saatu toimeen. Kaikki tuo näyttää hywältä
ja hyödylliseltä, mutta tämän kiitettäwän
toimen siwulla kukoistaa kunnassamme
juoppouden pahe, jota edustaa kaksi olut-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
25 wuotta oli Marraskuun 15 p:nä
kulunut siitä kun Helsingfors Dagbladin
ensimmäinen näyttönumero jaettiin ylei
sölle.
Sakari Topelius on lähettänyt Tam
pereen opettajille ja oppilaille mitä hert
taisimman kirjeen, jossa lausuu kiitoksen
sa siitä, että sai nähdä asemahuoneella
siellä wiime lokakuun 31 p. kaupungin
koululapset, jotka owat hänelle niin rak
kaat. Runoilija pyytää, että oppilaille
sanottaisiin, että, „lähinnä Jumalaa, kiit
täkööt ja rakastakoot isänmaatansa, tätä
köyhää Suomea, joka on tehnyt kaikki
antaakseen heille kouluissa paraan pe
rinnön, minkä kukaan woi antaa lapsil
leen, kaswatuksen jumalanpelwossa, totuu
dessa ja kaikessa, mikä tuottaa elämän
onnen".


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Meri-päiwäkirjan
kaawoja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
mien kartuttamiseen. Missä työwäen paraasta päästä
täytyy elää suolatuilla kaloilla ja perunoilla sekä
muilla kaswi-aineilla, siinä wiihtyy myöskin halu
wäkewiin juomiin ja hengelliseen sekä ruumiilliseen
elämään tarttuu heikkouden, köyhyyden peloittawa
kulkutauti. Mutta wanhuudesta kesytetyt eläimet
eiwät ainoastaan ole huonontuneet, muutamat niistä
näyttäwät peräti katoowan. Niin on wuohi hä
wiämäisillään useista Europan tienoista ja lama
eläin Amerikasta.
Kesyttämistoimet owat niin likeisessä yhteydessä
siwistyksen yleisen suunnan ja muutosten kanssa,
että tuskin woi toiwoakaan mitään parannusta syn
tywän yllytyksistä ja osoituksista, waikka jokainen
selwä ja miettiwä mies myöntääkin kesyttämiswal
lan tärkeyttä.
Toisen kysymyksen owat muutamat uudemman
ajan miehet esittäneet: eiköhän ihmisten pitäisi laa
jentaa kesyttämiswaltansa muihinkin eläinten lajei
hin, kuin mitä nyt koti-eläiminä pidetään? — Tä
hän kysymykseen wastaamme tietysti myöntäwästi,
waikka waikeita wastuksia luultawasti kyllä ilmaan
tuisi, kun semmoista tuumaa koetettaisiin tehdä to
deksi. Se wiepi siis pitkältä aikaa ja koska ko
kemusta on wähän siinä seikassa, niin emme tahdo
takeltua pelkkiin arweluihin. Tahdomme waan wii
tata niihin toiweisin, jotka muutamat owat lausu
neet outojen eläinten muuttamisesta muilta maan
kulmilta meidän maanosaan ja. Afrikan lukuisain
nelijalkaisten kesyttämisestä.
Useat owat wäittäneet, ettei ihmisillä enää ole
sama walta elämän ja eläinten yli, kuin wanhim
pina aikoina. Semmoista olisi ikäwä ajatella, waan
myöntää täytyy, että syitä löytyy monellaisia sel
laiseen päätökseen. Omanwoitonpyyntö ja ylpeys
owat wirheitä, jotka paljon owat masentaneet wal
taamme. I. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Makuutuksia, ulottuwat 1000-10,000 :teen
Thaleriin, toimittawat


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tahwo. Hywää iltaa naapuri! Terweisiä mat
koiltani!


[User] <image>OCR:

[Assistant] Rahaa kassassa 1,501: — 117,607 19.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
—- Kirjakauppoja maalaiskuntiin.
Maakauppias A. A. Husgafwel on saa-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
pungin sekä Wiipurin maatienotki tarwitsewan täl
laisia tietoja, on Ilmarinen, Suomen Lehteen wer
rattuna, sangen huokeasta hinnasta tarjonnut kaik
kea tätä, sillä Ilmarinen, jossa on puoli palstaa
enemmän lukemista, maksaa ainoastaan 4 markk. 83
penniä, jota wastaan Suomen Lehti, antaeu enem
män paperia, mutta wähemmän lukemista, maksaa
7 markkaa 70 penniä. Työskennellen 5 wuotta,
jolloin Ilmarisen toimittajat ensin alussa saiwat
ihan ilmaiseksi uhrata työnsä ja maksaa kukkaros
taan rahojaki lehden pysyttämiseksi, on Ilmariselle
wähitellen tilaajoita lisääntynyt, niin eitä sillä jo
mennä wuonna oli enemmän kuin 600 tilaajaa.
Kukapa nyt luuli sen enää kuolewan! Kaupun
gissa on noin 6,000 suomalaista, Wiipurin pitä
jässä noin 10,000; luulisi noiden jo yksinänsä jak
saman knnnattaa yhden ainoan „paikkakunnallis
lehden”, mutta ei wielä. Kaupungissa oli Ilma
risella jo yli 300 tilaajaa ja tänä wuonna niitä
on waan 137. Olemme kuulleet, että nämät hä
winneet 163 tilaajaa miettiwät: „Ilmarista tar
witsemme kuulutuksien tautta, jos ei muuten, mutta
pitää odottaa kuka heistä todella kuolee”. Sentäh
den ei Suomen Lehdelläkään ole kaupungissa enem
män kuin 80 tilaajaa. Mutta, hywät kaupunki
laiset, juuri sillä odottamisellanne Te Ilmarisen ta
poitte! Te maalaiset taas, teistä on warmaan lysti
matkustaa useat reissut samasta asiasta turhaan
nimismiehen luo ja kulkea wiisi, kuusi kertaa myös
ihan turhaan lautakunnan esimiehen tykönä, kun
ette määrä-päiwää tunne, — tuo on teistä hupai
sempaa, kuin maksaa Ilmarisesta 4 markkaa, sillä
enemmän se ei ole teillenkään wuodessa maksanut.
Mutta tapahtukoon teidän tahtonne; se on asia,
jossa ei woi "apleerata". Suomen Lehdellä on tä
hän asti kumminki ollut ihan eri tarkoitus, kuin
Ilmarisella. Se on hengellinen lehti tarkoitettu koko
Suomen luettawaksi. Emme siis ensinkään ihmeeksi
ota, että se nyt ensimäisenä wuotena on postissa
saanut 500 tilaajaa. Waan että Ilmarisen tilaa
jat postissa 300:sta wähentyiwät 99:sään, se myös
näyttää Ilmarista ei tällä kertaa tarwittawan.
Kumminki oli Ilmarinen kristillinen lehti, waikka
se kantoi wanhan pakanan nimeä, niinkuin moni
muuki todella „rehellinen suomalainen". Ilmari
sella ei siis ole nyt enempää, kuin 236 tilaajaa,
jotka owat maksaneet toimitukselle 894 markkaa
50 penniä, sillä postissa tilatuista ei tule toimi
tukselle muuta, kuin 3 m. 50 p. wuosikerrasta.
Kun Ilmarisen ainoastaan paino ja paperi wuosi
kerrasta maksaa 2,050 markkaa, niin on mahdo
tonta sitä enää jatkaa. Ilmarinen siis kuolee, kiittäen
kunnioitettawia lähettäjiä sekä niitä lukijoita, jotka
tänäkin Ilmarisen suru-wuotena eiwät ole Ilma
rista jättäneet. Älkää pahaksi panko, hywät lähet
täjät, etteiwät lähetyksenne tähän yhteen numeroon
kaikki sopineet. Kunnioitettawat lukijat, te taas
saatte rahanne jotenki takaisin niistä postikontto
reista, joissa olette Ilmarista tilanneet. Ainoas
taan 25 penniä ottaa rahoistanne toimitus siitä
että se on antanut teidän lapsillenneki "Myrtin
oksaset" luettawaksi sekä sekanaista muutaki. Mutta
odottakate toki joku wiikko, kunnes postihallitus
ehtii rahanne kuhunki postikonttoriin takaisin lähet
tää. Wiipurilaiset saawat samalla ehdolla rahansa
takaisin. Olisiwat odottajatki saaneet rahansa takai
sin Ilmarisen kuollessa, sillä Ilmarinen on ollut
ja kuolee rehellisenä. A. G. C.
Kuntakokouksesta wiime lauwantaina ei ole mi
tään hywää sanottawa. Ilmarinen kuollessaan ei
siis siitä kerro muuta, kuin sanoohan waan, että
asiat tulewat lopullisesti esille wasta uudessa ko
kouksessa.
Maantien muuttamisesta. Kysymyksessä on
ollut hylätä se nykyjään kaupungista rautatien wie
lessä Sorwalin siltaan kulkewa maantie ja anoa
Neitsytniemestä Sorwalin saareen kulkewaa, sota
wäen rakentamaa uutta tietä waltatieksi. Mainittu
wanha tie on Koiwistolaisten kunnossa pidettäwä,
jontähden heitä tästä muutoksesta kysyttiin. Mutta
he, kun paraillaan riitelewät itseänsä wapaiksi kai
kenlaisesta tienteosta Wiipurin pitäjässä, eiwät puut
tuneet mihinkään muutokseen. Nyt on asiasta taas
toisella tawalla otettu kiinni. Sorwalin kallis silta
on Wiipurin pitäjän woimassa pidettäwä ja pa
raillaan korjattawa. Kun syynimiehet sillan syy
näsiwät, tekiwät he kaksi kulunki-arwioa. Toinen
näistä arwaa sillan korjaamisen nykyisessä tilas
saan nousewan 7,111:teen markkaan 50 penniin,
ja toinen taas, tarkoittaen sillan lyhentämistä sul-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Yhä waan lisäweroja!
Paikkakunnan sanomalehdissä on ollut


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Räjähdykset Lontoossa. Niin
kuin sähkösanomat kertoiwat, tapah
tui Lontoossa toukok. 30 p:nä use
ampia kowia dynamitiräjäyksiä. Kaik
ki räjäykset tapahtuiwat melkein yh
teen aikaan kello 9 illalla. Ensim
mäinen räjäys tapahtui eräässä
wartijapolisin rakennuksessa, wasta
päätä polisipäällikön toimistoa,
Scotland Yardissa. Osa lähellä
olewista huoneuksista wahingoittui
ja eräs polisimies haawoittui. Toi
nen ja kolmas räjäys tapahtui St.
James puistossa. Kowin oli sir
Watkin Wynnin talossa, joka on
saanut pahoja wammoja ja jossa
kaksi palwelijaa pahasti haawoittui.
Läheisissä taloissa särkyiwät alaker
roksen ikkunat. — Melkein samaan
aikaan tapahtui kowa räjäys Pall
Mall'issa lähellä Carlton Clubia.
Kaikki clubin samoinkuin muittenkin
lähellä olewain huonetten ikkunat
owat särkyneet ja katujen kiwetys
turmeltunut. Samalla kun nämät
räjäykset tapahtuiwat löydettiin lä
heltä Nelson-patsasta Trafalgar
puistossa 18 pakettia dynamitiä.
Sytytyslanka oli kiinnitetty yhteen
paketeista. Wiimeisten tietojen mu
kaan on kolmetoista henkeä haa
woittunut, joista muutamat konsta
pelit hywinkin pahasti; neljä henkeä
on wiety Charing-Cross'in sairas
huoneesen hywin arweluttawassa
tilassa. Wähää ennen räjäyksiä
St. Jamese'in puistossa oli eräs
henkilö nähty sytyttämässä sikarian
sa sir Watkin Wynnin huoneen
edustalla. Heitettyänsä tulensa si
sälle taloon, oli hän lähtenyt juok
semaan Regent Street'iin päin;
juuri samaan aikaan tapahtuiwat
räjäykset. Muutamat henkilöt oli
wat lähteneet ajamaan takaa kar
kulaista, mutta tämä oli päässyt
pakenemaan. Tähän saakka ei ole
saatu mitään tietoa pahantekijöistä
eikä ketään ole pantu kiinni. Sa
notaan hallituksen aikowan määrätä
kymmenen tuhannen punnan pal
kinnon sille, joka saa kiinni räjä
ysten toimeenpanijat. Kabinetin
sanotaan myöskin lähettäwän kir
joituksen Yhdyswaltain hallitukselle,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Konkurssiin pantu on welko
jain waatimuksesta Alajärwen kauppiaan
Albin Kerwisen pesä. Waroja lienee noin
10,000, weltoja noin 15,000. Welko
jain kuulustelu on t. k. 31 p:nä. Itse
kuuluu asianomainen olewan matkalla Ame
rikaan, wiime torstaina kun Liwerpoolista
lähti Newyorkiin. Hänen arweliaan wa
rustaneen itsensä hywällä matkakukkarolla.
(W.S.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kirjeitä Maaseuduilta.
— Heinolasta Helmikuun alulla
1884. Markkinoita wietettiin täällä 31
p. mennyttä kuuta. Ilma oli suotuisa,
waan wäkeä ei ollut niin paljo, kuin
tawallisesti ennen markkinoilla. Tawa
raa oli kosolta, etenkin waatteita, kan
kaita, silakoita, Wiipurin rinkeliä y. m.
Hewoskauppa ei ollut niin raakamaista,
kuin edesmenneillä markkinoilla, jonka
waikutti se, ett'ei saanut ajaa rajusti
eikä ratsastaa. Joka ratsasti, sai 20
m. sakkoa ja menetti myötä olleen tawa
ransa. Samoin käwi niitten, jotka juo
puneina pitiwät pahaa meteliä kadulla.
Waan kaikki eiwat tahtoneet muistaa
mainittua sakkoa, jota uutterat polisimie
het usein heille muistuttiwat. Eikä ih
mekään, koska wiinaa, jota kaupungis
samme ahkerasti walmistetaan, oli u
seissa kohdin kyllin saatawissa. Paljon
juodaan, paljon walmistetaan tuota tu
lijuomaa meidänkin seurakunnassamme.
Paljon tuhlaantun Herran kallista lah
jaa turmelusta tuottawaan juomaan.
Moni panee wiimeisen penninsä wiinaan,
jotta ennen on syömättäkin. Onnelli
nen on se perheen-isäntä, jokas aapi wii
naa himoamattomia palwelioita. Mut
ta niitä on wähän, ei edes kymmentä
sadasta woi sanoa raittiiksi. Ei woi
panna renkiänsä millekään toimille kau
punkiin. Jos sen tekee, niin tietää war
maan, että hän ei woi wäkijuoma teh
taiden lientä wälttää. Usein wiipyy
toiseen päiwään yhden penikulman mat
kalla kaupungissa eikä tiedä mihin owat
tawaransa joutuneet. Ja jos wiimein
kin kotiin tulee, niin on julman eläi
men kaltainen, puukko kädessä j. n. e.
Rengille, joka ei wiinaa ryyppää woipi
waksaa ⅓:n enemmän palkkaa, kuin juo
marille, joka tuhlaa omansa ja wielä
muittenkin tawarat.
Kansakoulumme mies-opettajaksi wa
litsi johtokunta 27 p. Tammikuuta en
tisen opettajan H. Ronkaisen, joka muut
ti Joulun aikana pois, mutta palasi taas
takaisin entiseen paikkaansa. — Lempi
liittoja on tehty tänäkin alkaneena
wuonna. Häitä pidetään ja wieraita
kutsutaan häihin. Häihin ei ole hywä
muutoin mennä, jos ei ole ewästä ja
rahaa mukana, se on tapana.
Terweys on täällä tyydyttäwäinen,
mutta useita pikaisia kuoleman tapauk
sia on ollut, jotka muistuttawat, että ei
tiedä päiwää eikä hetkeä milloin kuole
ma kohtaa. Ensikertalainen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Itäwallan ja Serbian kireä
wäli paranemaan päin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kirjeitä Maaseuduilta.
— Heinolasta Helmikuun alulla
1884. Markkinoita wietettiin täällä 31
p. mennyttä kuuta. Ilma oli suotuisa,
waan wäkeä ei ollut niin paljo, kuin
tawallisesti ennen markkinoilla. Tawa
raa oli kosolta, etenkin waatteita, kan
kaita, silakoita, Wiipurin rinkeliä y. m.
Hewoskauppa ei ollut niin raakamaista,
kuin edesmenneillä markkinoilla, jonka
waikutti se, ett'ei saanut ajaa rajusti
eikä ratsastaa. Joka ratsasti, sai 20
m. sakkoa ja menetti myötä olleen tawa
ransa. Samoin käwi niitten, jotka juo
puneina pitiwät pahaa meteliä kadulla.
Waan kaikki eiwat tahtoneet muistaa
mainittua sakkoa, jota uutterat polisimie
het usein heille muistuttiwat. Eikä ih
mekään, koska wiinaa, jota kaupungis
samme ahkerasti walmistetaan, oli u
seissa kohdin kyllin saatawissa. Paljon
juodaan, paljon walmistetaan tuota tu
lijuomaa meidänkin seurakunnassamme.
Paljon tuhlaantun Herran kallista lah
jaa turmelusta tuottawaan juomaan.
Moni panee wiimeisen penninsä wiinaan,
jotta ennen on syömättäkin. Onnelli
nen on se perheen-isäntä, jokas aapi wii
naa himoamattomia palwelioita. Mut
ta niitä on wähän, ei edes kymmentä
sadasta woi sanoa raittiiksi. Ei woi
panna renkiänsä millekään toimille kau
punkiin. Jos sen tekee, niin tietää war
maan, että hän ei woi wäkijuoma teh
taiden lientä wälttää. Usein wiipyy
toiseen päiwään yhden penikulman mat
kalla kaupungissa eikä tiedä mihin owat
tawaransa joutuneet. Ja jos wiimein
kin kotiin tulee, niin on julman eläi
men kaltainen, puukko kädessä j. n. e.
Rengille, joka ei wiinaa ryyppää woipi
waksaa ⅓:n enemmän palkkaa, kuin juo
marille, joka tuhlaa omansa ja wielä
muittenkin tawarat.
Kansakoulumme mies-opettajaksi wa
litsi johtokunta 27 p. Tammikuuta en
tisen opettajan H. Ronkaisen, joka muut
ti Joulun aikana pois, mutta palasi taas
takaisin entiseen paikkaansa. — Lempi
liittoja on tehty tänäkin alkaneena
wuonna. Häitä pidetään ja wieraita
kutsutaan häihin. Häihin ei ole hywä
muutoin mennä, jos ei ole ewästä ja
rahaa mukana, se on tapana.
Terweys on täällä tyydyttäwäinen,
mutta useita pikaisia kuoleman tapauk
sia on ollut, jotka muistuttawat, että ei
tiedä päiwää eikä hetkeä milloin kuole
ma kohtaa. Ensikertalainen.
Muutamien wiikkojen kuluttua siitä kun Bertan
ja apulaisen ensikerran yhdessä näin käwelewän,
sain huhuna kuulla että he oliwat julkisesti kih
lautuneet ja se runteli kowin, sanomattoman
kowin, särjettyä sydäntäni. Allapäin, pahoilla
mielin, palasin syksyn tullessa kouluun, pyrkiäk
seni opin tiellä eteenpäin ja kadottaakseni kiu
sallisesti wiehättäwän tytön kuwan mielestäni.
Mutta turhaan! — Turhaan taistelin sydäm
meni tunteiden kanssa. Lemmen liekki on siksi
liian woimakas ja sitä sammuttamaan ei kykene
ruumiilliset woimat. Uljas sankari woi sodan
tuiman ryunäkön woittaa, mutta lemmen tais
telussa hän useinkin uupuu ja hänen sydäm
mensä sortuu ennen aikaa haudan lepoon. Kaikki
näkyi nyt menewän minulta „päin mäntyä".
Lukemisesta ei tahtonut mitään tulla. Minulla
ei ollut iloa kenenkään seurassa, towerini sekä
opettajat kummasteliwat selittämätöntä alakuloi
suuttani. Se oli kuitenkin, onnekseni ett'eiwät
tienneet syytä siihen, sillä olisiwatpa waan hu
liwilit nauraneet koko asialle ja siten ärsyttä
neet kurjan tilani entistä pahemmaksi.
(Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomen sotatwäki. Suomen
maan kenralikuwernöri on lokakuun 6
(18) p. Suomen sotawäelle lähettänyt
näin kuuluwan päiwäkäskyn:
Hänen Keisarillinen Majestetinsa on
elokuun 6 p. tänä wuonna määrännyt
että kenralimajurit, esikunta- ja yliup
serit kaartissa ja armeijassa sekä ne, joilla
on wirkoja sotilaslaitoksissa, owat oikeu
tetut nuhteettoman palweluksen perästä
ja asianomaisen päällystön esityksestä,
tulemaan korotetuiksi seuraawaan arwo
asteesen ja saamaan eron wirastaan, jos
owat olleet wiimeisessä arwossaan 5
wuotta, sekä kaikkiaan wakinaisessa pal
weluksessa: kenralimajurit 35 w., öwers
tit ja öwerstiluutnantit 30 w., kaptenit
(ratsumestarit), jotka owat olleet komp
panianpäällikköinä tai taloudenhoitajina
5 wuotta, 25 w., ja muut kaptenit ja
alemmissa arwoissa olewat upserit 30
wuotta. — Täten owat päiwäkäskyissä
6 ja 9 p:ltä toukok. 1884 annetut mää
räykset muutetut.
Suomen sotawäen päällikkö on päi
wäkäskyllä wiime lokak. 30 p:ltä komen
tanut luutnantin kaartin pataljonassa
F. G. Björnbergin wirantoimituksesta
Päällikköhallituksessa mainittuun patal
joonaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
1) Irtaimiston myymisestä;
2) Konkurssinalaisen ylöspidosta;
3) Uskottujen miesten palkkiosta
sekä mahdollisesti muista konkurssipesää kos
kewista asioista; ja muistutetaan konkurs
sisäännön määräystä, että poissa olewat
welkojat saawat tyytyä läsnä olewien pää
töksiin. Turussa 24 p. toukokuuta 1886.
E. E. Trapp. G. E. Bröcker.
Uskotut miehet. (T. L. 3X25)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
että Tullinylijohtokuntaa pyydettäi
siin puolustamaan sitä että weroitus ja
ylöskanto tuulaagi- liikenne-, ja mit
tausmaksoista Helsingissä jätettäisiin
kaupungin tullikamarin toimeksi wel
wollisuudella kerta kuukaudessa raha
toimikamariin maksamaan kaupungin
osan niistä lähinnä edelliseltä kuukau
delta ja neljänneksittäin tekemään tilin
ylöskannosta; kaupungin tulisi taas
sopimuksen mukaan waltiolaitoksen ja
kaupunginhallitusmiesten kesken korwata
waltiolaitoksen tästä nousewat menot;
että niiltä kaupungin wesijohtoa hywäk
seen käyttäwiltä, jotka eiwät kuulutetun
ajan eikä kahdeksan päiwän kuluessasen
jälkeen kaupungin rahastoon maksojaan
siitä suorita, kootaan nämä maksot wii
den prosentin korotuksella elleiwät sit
tenkään uudelleen kehoitettuna, tätä wel
wollisuuttaan täytä, wesijohto heiltä
suljetaan;
että waltuutetaan rahatoimikamarin
sopimaan, helpoilla ehdoilla, seudulla
olewan pankkilaitoksen kanssa siitä, että
werolliset saawat myöskin pankissa suo
rittaa kunnalliset weronsa.
Sitäwastoin hyljättiin ehdotus ka
maria warten woimassa olewan ohje
säännön 13 § niin muuttamiseksi että
kunnalliset maksot, jotka nousewat 20
markan yli, ja joita ei kahdeksan päi
wän kuluessa ylöskantokokouksesta suo
riteta, koottaisin maksuwelwolliselta 5
prosent. koroituksella.
— Rautatiekokouksessa Ulwilassa
t. k. 5 p. päätettiin että, jos kaikki
muut tähän rautatie-piirin kuuluwat
kunnat ottawat osaa rautatielainan ta
kaukseen, niin Ulwilan kuntakin on ha
lukas siihen osaa ottamaan. Niin kertoo
Satak.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Esitelmä ohranwiljelyksestä, jonka pitää
waltion agronomi K. I. Forsberg, ja
Keskustelua margarinikysymyksestä, alus
taa wapaah. R. Gripenberg.
— Yksityisen suomalaisen tyttö
koulun Perustamishanke. Tänä il
tana t:lo 7 Suomalaisen tyttökoulun huo
neuksessa pidettäwässä kokouksessa pääte
tään, pidetäänkö kertynyt takaussumma
siksi riittäwänä, että koulu jo ensi syys
kuun alussa woitaisiin awata.
Tarkoitus on, että kaikki ne, jotka tah
towat koululle antaa rahallista kannatusta,
saapuisiwat miehissä kokoukseen.
— Henkikirjoitus on tänään keski
wiikkona seuraawilla kortteleilla: k:lo 11
—2 n:o 105 Makrilli, 106 Silli, 107
Silakka ja 108 Simppu; k:lo 5-8 n:o
109 Mullo, 110 Muikku, 129 Salakka,
130 Lokki. 133 Haikara, 135 Made,
136 Läkkikala, 183 Harri, 197 Kirurgil
linen sairashuone sekä Obserwatorio ja
Lepo.
Huomenna torstaina: k:lo 11—2 kah-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kahdestoistawihko: J.W. Snell
manin elämäkerta (noin 30 painoarkkia),
kirj. Th. Rein.
Toimituskomitean kanssa tehdyn sopi
muksen johdosta on Otawa ottanut
toimekseen tämän kansallisteoksen le
wittämisen ja tarjoa sen yleisön tilatta
waksi.
Kokoelma tulee, sikäli kuin sen laa
juutta tätä nykyä woi laskea, käsittä
mään korkeintaan 450 painoarkkia 8:o;
hywin luultawaa on kuitenkin että sekä
arkkiinko että nidosten lukumäärä tulee
pienemmäksi kuin on laskettu.
Teos julkaistaan kokonaisissa nidok
sissa, waikk'ei siinä järjestyksessä kuin
ohjelma ilmoittaa. Julkaiseminen on
aiottu tapahtumaan keskeymättä noin
kuuden wuoden kuluessa, kahdella nidok
sella wuodessa. Painatus on jo alka
nut ja saattaa yksi nidos ilmestyä ensi
syksynä.
Tilaushinta lasketaan 20 penniksi pai
noarkilta tai 7 markaksi 560 siwun suu
ruisesta nidoksista. Tilaus wewoittaa
ostamaan koko teoksen. Irtonaisia ni
doksia ei myödä. Sittenkuin teos on
täydellisesti ilmestynyt, tulee sen hinta
korotettawaksi.
Teoksen woi tilata kaikilta maamme
kirjakauppiailta ja Otawan asiamiehiltä.
Yksityisille tilaajille maaseudulla, jotka
kääntywät suorastaan Otawan puoleen,
lähetetään teos ilman postimaksua.


[User] <image>OCR:

[Assistant] SAVO-KARJALAISEN OSAKUNNAN


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tuloksena yhtiön toiminnasta kuluneena
wuonna oli, että yhtiökokouksen käytettä
wänä oli woittowaroja 193,264 m. 16 p.,
ja kokous päätti johtokunnan ehdotuksen mu
kaan, että tästä woitosta 101,250 m.
käytetään waltiolainan kuolettamiseen,
86,904 m. 17 p., joka wustaa 4%.
jaetaan osinkona osakkaille ja loput siirre
tään käyttämättömiin woittowaroihin.
Sen jälkeen tapahtuneessa waalissa wa
littiin entinen johtokunta uudelleen, ni
mittäin toimitusjohtajaksi konsuli L. Kro
gius. sekä jäseniksi kenrali I. af Lindfors
ja konsuli E. Wolff. Warajäseniksi joh
tokuntaan walittiin insinöri D. Fraser ja
kauppias R. Wolff, sekä tilintarkastajiksi
maisteri A. E. Alfthan ja kauppias E.
Tollender.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Helsingissä,
Unionink. 32, Telefoni 35.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tifliksestä, heinäk. 5 p. Wii
me kesäkuun 20 ja 21 p:nä haawoittiwat
turkkilaiset Ertserumissa kuolettawasti 300
armenialaista. Kaikki konsulinwirastot owat
sotawäen suojassa. Armenialaisia on wan
gittu.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
joka nyt on tulossa, yhä woimakkaammin,
yhä selwemmin kaikuisi yli koko kristikun
nan taiwaallisten toiwomus:
Kunnia olkoon Jumalalle kor
keudessa, rauha maassa ja ihmi
sille hywä tahto!
Nuorison huwitusta tarkoittawista an
saitsee ensin mainita Frans Hofman'in ker
tomus: "Pimeydestä waloon". En
nen on jo suomennettu monta tämän te
kijän kertomusta, jotta jo hänen nimensä
on takauksena että kertomus on hywä ja
sopiwa panna nuorien poikiemme ja tyttö
jemme käsiin. Kansakirjastoista ei se sen
tähden myöskään saa puuttua; sen hinta ei
olekkaan kuin 85 penniä. — Nuoriso ra
kastaa seikkailuja ja unelmissaan tuo rei
pas poikamme näkee, kuinka hän karhut
maahan lyö, woittaa ryöwärit ja tekee jos
mitkäkin urotyöt. Tämä halu tekee, että
hän myös rakastaa huwikirjoja, joissa on
paljo tapahtumia, paljo waaroja, jotka hä
nen rohkea towerinsa kirjassa kaikki kestää
ja kaikki onnellisesti woittaa. Moni epäi
lee, onko terweellistä tyydyttää tätä halua
hankkimalla nuorelle pojalle sopiwia kirjoja
wai pitäisikö se kokonaan tukahuttaa. Koska
kuitenkin tämä halu ilmoittaa terwettä
luontoa, joka kaipaa sopiwaa toimintaa,
olisi mielestämme yhtä waarallistä sitä ko
konaan tukahuttaa kuin sitä yltäkylläisyy
teen asti tyydyttää, sillä kummassakin ta
pauksessa woi syntyä welttoutta sen sijaan
kuin pojan rohkea, reipas luonto olisi ja
lostutettawa hywillä esimerkeillä. Emme
sentähden epäile nuorison luettawaksi esi
tellä kirjoja semmoisia, kuin Peter Sim
ple eli Merikadetin eläwän
waiheet, jonka kapteeni Marryat'in suu
remmasta teoksesta on nuorisolle sowitta
nut O. Hoffman. Se joka poikana on
lukenut näitä raittiita kuwauksia merimies
elämästä, muistaa niitä hauskuudella wielä
wanhempanakin. Samanlaatuinen on:
Wakooja kirj. I. F. Cooper. Tässä
on hupaisia seikkailuja Pohjois-Amerikan
wapauden sodasta. Saman tekijän kirjoja
on jo tätä ennen suomennettu "Kuwauksia
metsäelämästä", josta muistutamme, koska
luulemme että se on saanut paljon luki
joita nuorisossa. Wielä on nyt ilmesty
nyt suomalaisessa asussa saman tekijän
"Wiimeinen Mohikaani". Kun emme tiedä
mikä näistä on parempi, kehoitamme luki
joitamme ne kaikki ostamaan ja itse asias
ta päättämään.
Sadut ja tarinat owat aina olleet suo
sittua lukemista Pienenä lisäyksenä "Suo
men kansan satuihin ja tarinoihin" on täl
lä alalla entistään tunnettu kirjailija "Wäi
nö" nyt julkaissut pienen wihkon nimellä:
Suomalaisia satuja ja tarinoi
ta. Wihkossa on numero I, joka osoittaa
että useampia tulee seuraamaan tätä. Sa
dut owat kotoisin Kajaanin tienoilta, use
ammat Hyrynsalmelta, jossa tekijä on ne
kirjoittanut ihan samaan muotoon kuin
kertojat owat käyttäneet. Ne, jotka tunte
wat tekijän ennen julkaisemat norjalaiset
ja wirolaiset sadut, tietäwät hänen hywin
ymmärtäwän satujansa walita. Näissä
onkin hywää lukemista illan kuluksi eikä
wihko maksa enempi kuin 25 penniä.
Arwokkaana lisäyksenä wuoden harwoi
hin alkuperäisiin kirjallisiin teoksiin on P.
Päiwärinta julkaissut kolmannen wihkon
"Elämänsä hawainnoita." Kuten ennen
kin, osoittaa tekijä tässäkin, että hän har
winaisella tarkkuudella on hawainnut kan
san elämää, jonka eri puolia ja etenkin
surullisia hän eläwästi taitaa kertomuksis
saan kuwailla. Ensin tässä on walitetta
wasti kylläkin tosi tarina juopumuksen su
rullisesta waikutuksesta, nimitetty "Tahdon
woima", koska tämän pahan himon uhri
wiimein Jumalan awulla ja tahtonsa woi
malla pääsee kurjuudestaan. Hänen omat
taistelunsa syntiänsä wastaan, hänen wai
monsa, äitinsä ja ennen kaikkia hänen wan
han, kowasta työstään eläwän isänsä suu
ret huolet ja haikea suru hänen tähtensä
tietää kertoja niin eläwästi asettaa lukijan
eteen, että tämä ei woi olla tuntematta
samoja huolia ja suruja. Ja kuitenkin on
tekijä käyttänyt waikeinta esittämistapaa:
hän kertoo itse, mitä hänen kertomuksensa
eri henkilöt tuntewat ja tekewät, ja antaa
waan harwoin heidän esiintyä suorastaan
lukijan silmäin eteen, mikä kuitenkin pal
jon lisäisi kertomuksen waikutusta ja elä
wyyttä. Toisen kertomuksen nimi on


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Muutamien wiikkojen kuluttua siitä kun Bertan
ja apulaisen ensikerran yhdessä näin käwelewän,
sain huhuna kuulla että he oliwat julkisesti kih
lautuneet ja se runteli kowin, sanomattoman
kowin, särjettyä sydäntäni. Allapäin, pahoilla
mielin, palasin syksyn tullessa kouluun, pyrkiäk
seni opin tiellä eteenpäin ja kadottaakseni kiu
sallisesti wiehättäwän tytön kuwan mielestäni.
Mutta turhaan! — Turhaan taistelin sydäm
meni tunteiden kanssa. Lemmen liekki on siksi
liian woimakas ja sitä sammuttamaan ei kykene
ruumiilliset woimat. Uljas sankari woi sodan
tuiman ryunäkön woittaa, mutta lemmen tais
telussa hän useinkin uupuu ja hänen sydäm
mensä sortuu ennen aikaa haudan lepoon. Kaikki
näkyi nyt menewän minulta „päin mäntyä".
Lukemisesta ei tahtonut mitään tulla. Minulla
ei ollut iloa kenenkään seurassa, towerini sekä
opettajat kummasteliwat selittämätöntä alakuloi
suuttani. Se oli kuitenkin, onnekseni ett'eiwät
tienneet syytä siihen, sillä olisiwatpa waan hu
liwilit nauraneet koko asialle ja siten ärsyttä
neet kurjan tilani entistä pahemmaksi.
(Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Palosyynit pidetään kaupungissa
23 ja 24, Alakaupungissa 25, Hietaky
kässä ja Pitäjänsaarella 27 ja Sawi
niemessä 28 p:nä tätä kuuta.
— Kilpa-ampumiseu toimeenpanee
Haminan Metsästysyhdistys Haminassa
t. k. 29 p:nä.
— Konsertin antaa herra Hjalmar
Frey Haminassa ensi torstaina.
— Wiime wuoden kunnalliswero
on maksettawa tänäpäiwänä ja huomen
na raastuwassa.
— Tullilaitoksen ylitirehtööri, wal
tioneuwos B. Winter saapui eilen Kot
kasta höyryalus Estherillä tarkasta
maan Haminan tullikamaria.
K ä welin erästä maantietä, jota usein
kin käwelin. Olin tullut erään kauppa
puodin lähelle, kun äkkiä näkyy jyrkän
mäen rinteen takaa hewosen pää, rinta
ja aisan nenät, hewosen jalat, kawiot ja
hewosen alatse reen etupuoli. Aika wauh
tia kiitäwät he mäen alle, ja seisahtu
wat puodin kohdalle.
Olin seisahtunut ilman waan, niinkuin
jotain odottaakseni, tahdoinhan waan tar
kastaa heitä, niin kuin en ennen olisi
ajajia nähnyt.
Mies oli pannut hewosensa kiini ja
juossut puotiin; kello owessa waan enään
hurisi, ilmoittaen rauhaansa häirityn.
Reessä istuja oli nainen, kalpea kas
woiltaan ja jotakin synkän surun merk
kiä mielestäni silmissään. Tutuilta
näyttäwät nuo kaswon piirteet, waan
millään tuwalla en woinut muis
taa ketään noin toiwottoman näköistä
herrasnaista. Siirryin siwulle ja aina
takapuolelle asti.
Nyt huomasin wasta hänen wieres
sään istuwan lapsen. Äiti taitaa säilyt
tää sylissäänkin jotain aarretta, ajatte
lun, kun hän näytti helmassaan olewan
kääryä niin hellästi liikuttelewan.
Äkkiä kuului heleä lapsen ääni: „mam
ma, milloin tullaan matkan perille ja
sedän luokse?" „Kohta, kohta rakas Wil
ho," sanoi äiti.
Kyytimies tuli puodista, pieni kääry


[User] <image>OCR:

[Assistant]
á 15 penniä ensi siwulla ja 10 penniä muilla
siwuilla pieneltä riwiltä wastaanotetaan lehden
painopaikassa ja tohtori A. W. Jahnsson'in kirja
kaupassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Salkussa
Jouluk. wiim. p:nä
w. l87l.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
rahaston nimellä on Suomalaisen Kir
jallisuuden Seuran tallennettawana ja
joka on perustettu taiteellisilla kuwilla
warustetun Kalewala-painoksen toimitta
mista warten; ja pyydetään yleisöä suo
siollisesti näitä arpajaisia woitoilla
muistamaan. Woittoja wastaanotta
wat Seminarin johtajatar Charlotte
Lydecken ja Seminarin opettajatar Char
lotte Forsberg. (K.-S. 1679)
Tämän kuun 23 päiwänä oliwat Hel
singin kaupungin lutherilaisen suomalais
ruotsalaisen seurakunnan jäsenet kutsutut
kirkonkokoukseen, lausumaan ajatuksensa
keis. senatilta tulleen kysymyksen johdos
ta, ottaisiko seurakunta yksinänsä ja il
man waltion-apua pitääkseen kirkkonsa
kunnossa ja palkatakseen papistoansa.
Asian laita on nimittäin semmoinen,
että mainittu seurakunta wuosittain on
saanut kruunulta apua papistonsa palk
kaamiseksi 394 tynnyriä jywiä, eli 8,500
markkaa, ja lisäksi Nikolainkirkon kun
nossa pitämiseksi 400 tynnyriä, eli 8,600
markkaa. Wiime waltiopäiwillä säädyt
syystä arweliwat, että maamme suurin
ja rikkain seurakunta kyllä woisi tulla
toimeen ilman senlaista apua, ja että
sillä pitäisi olla waroja omalla kustan
nuksellaan ylläpitää kirkkonsa ja papis
tonsa, niinkuin useimmat muut seura
kunnat maassamme. Tästä nyt ei oi
keastaan ole mitään sanomista. Tosin
woitaisiin Helsinkiläisten puolustukseksi
sanoa, että myöskin Turun ja Porwoon
kirkot saawat apua kruunun-tihunnista;
että useat kirkkoherrat sekä kaupungeissa
että maalla saawat melkoisia palkanlisiä
kruunulta, wastikkeen muodossa, ja että
se apu, jota waltio antaa Helsingin kau
pungin seurakunnalle, siis ei ole ainoa
laatuansa. Sopisipa myöskin mainita,
että kuningatar Kristina wuonna 1652
lahjoitti „ikuisiksi ajoiksi" kaupungille,
sen kirkkoherran palkkauksen lisäämiseksi,
Helsingin pitäjän aneksiksi, ja että wal
tion-apua siis nyt tawallansa woitaisiin
pitää korwauksena tästä menetetystä lah
jasta. Näillä muistutuksilla olkoon se
arwo, mikä niillä on. Luultawa kui
tenkin on, että ainakin suurempi ja ajat
telewa osa seurakunnan jäsenistä ei tule
waatimaan sen waltion-awun säilyttä
mistä, jota waltiosäädyt owat kohtuut
tomaksi katsoneet, ja että siis asia, sit
ten kun sitä warten kirkonkokouksessa ase
tettu komitea on sitä tarkemmin tutki
nut, päättyy siten, että puheena-olewa
apu lakkautetaan.
Mutta tämä asia meistä antaa ai
hetta tutkia, onko muitakin samanlaisia
waltion-apuja, jotka yhtä hywällä syyllä
woitaisiin lakkauttaa. Kun nimittäin
kohtuuttomaksi huomataan, että joku yh
dyskunta nauttii waltion-apua, on tämä
muistutus, jos seikat muutoin owat yh
täläiset, sowitettawa muihinkin yhdys
kuntiin, jotka samaa etua nauttiwat:
muuten tulee oikeus olemaan waan puo
linainen ja ne poikkeus-awut, joita jää,
pistäwät sitä jyrkemmin silmiin. Tä
hän muistutukseen antaa meille syytä se
seikka, että muutkin kirkollisseurakunnat
Helsingissä saawat waltion-apua papis
tonsa palkkaamiseksi. Niinpä saa ewan
kelis-lutherilaisen saksalaisen seurakun
nan kirkkoherra palkkansa lisäksi wuosit
tain yleisistä waltiowaroista 2,000 mark
kaa, ja kaupungin kreikkalais-wenäläiselle
papistolle annetaan armollisen asetuksen
mukaan maaliskuun 5 p:ltä 1883 wuo
sittain 10,000 markkaa. Siitä tosin sa
notaan äsken mainitussa asetuksessa, että
papisto ja kirkonpalwelijat kreikkalais
wenäläisissä kirkoissa Suomenmaan kau
pungeissa nauttiwat palkkaa Suomen
yleisistä waroista „toistaiseksi ja niin
kauan kuin seurakunnan-jäsenet harwa
lukuisuutensa tähden eiwät saata itse sitä
suorittaa". Tämä waltion-apu on siis
määrätty waan toistaiseksi, ja sopinee
han otaksua, että niin myöskin on sak
salaisen seurakunnan waltion-awun laita.
Mutta meistä näyttää, kuin olot tosiaan


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Julkisella huutokaupalla, joka perian
taina ensi marraskuun 3 p:nä k:lo
6 j. pp. pidetään Rahatoimikammaris
sa, tarjotaan enimmän maksawalle oi
keus ensi wuoden ajalla kantamaan
maksut kaupungin wiertoteiltä; tarkem
mat sitä warten määrätyt ehdot ilmoi
tetaan huutokauppatilaisuudessa.
Helsingin Rahatoimikammarissa lokak.
20 p:nä 1882.
Rahatoimikammarin puolesta:
Julkisella huutokaupalla, joka pidetään kes
kiwiikkona marrask. 1 p:nä k:lo 10 e. pp.
kauppias Wasenius'en makasiini-rakennuksessa
kaiwotien warrella Helsingin kaupungissa,
myydään enimmäntarjoawalle: 15 säkkiä
kahwia, 13 säkkiä kauraryyniä, 6 säkkiä hel
mi- ja riisiryyniä, 3 säkkiä perunajauhoja,
laatikko tärkkelystä, astia ostronia, 1 säkki
weskunoita, 5 laatikkoa nauloja, 40 kappl.
raakoja wuotia, 1 pakka nahkaa, 1 astia ti
nattuja rautaläkkiteoksia, 1 laatikko lyhyitä ta
waroita, 1 laatikko taidollisia kukkia, 2 laa
tikkoa painetuita kirjoja, sekä kaikellaisia kas
weja, jotka tawarat on korjattu haaksirikkoi
sen höyrylaiwan Porthan'in Lybekistä tuo
masta lastista, waan on huomattu meren
wahingoittamiksi, josta halukkaille ostajille
täten ilmoitetaan. Helsingin tullikammarissa
lokak. 27 p:nä 1882.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Societas pro Fauna et Flo
ra fennica kokoontuu ensi lauantaina
k:lo 6 j. pp.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
3:ksi keskusteltiin haudankaiwajan pal
kasta ja päätettiin että haudankaiwaja
saisi yksityisistä haudoista kaiwamis
palkkiokseen kolme markkaa, jota was
toin riwihaudoista ainoastaan yhden
markan;
4:ksi päätettiin leikkaushuone muuttaa
wanhalta hautausmaalta uudelle, johon
kin sopiwaan paikkaan ja
5:ksi keskusteltiin mitä olisi tehtäwä
myrskyn kaatamien puiden kanssa kirkko
herran puustellin mailla, josta tultiin
yksimieliseen päätökseen, että ne owat
myytäwät. Myymään niitä walitsi seu
rakunta kirkkowäärtin Jaakko Puhakan
ja talollisen Anton Punttilan.
— Myöhästyneitä maanwiljeli
jöitä. Wielä lokakuun lopulla oli muu
tamassa Laatokan rantakylässä kauraa
leikkaamatta, hernettä nyhtämättä sekä
potaateja ylösottamatta paitse muita
huolimattomuuden merkkejä. Samalla
ja edistyksen merkkinä kuitenkin mainit
takoon, että samaan pitäjääsen on wiime
wuosina yhteisillä waroilla ostettu ja
kuntalaisille welaksi jaettu kymmeniä au
roja sekä muitakin maanwiljelys kaluja
ynnä sadoin leiwisköin heinänsiemeniä.
Sopisi ottaa esimerkkiä muuallakin näin
edistämään warsinkin karjanhoitoa.
noastaan 175 kappaletta sekä huomasin
ilmoituksia olewan ainoastaan palstan
tahi parin werran. Luulin näitä woiwani,
kykyni mukaan, kartuttaa ja ryhdyin—
— Sanomalehdet. „Jyränkö", Hei
nolassa ilmestywä sanomalehti, tulee tu
lewana wuonna ilmestymään kahdesti
wiikossa saman kokoisena kun tänäkin
wuonna. Lehteä tulee kustantamaan osa
keyhtiö, kertoo lehti itse.
— Äänirajoitus Heinolassa. Maa
nantaiksi t. k. 17 päiwäksi on Heinolan
kaupungin maistraati kuuluttanut raas
tuwankokouksen, jossa tulee keskusteltawak
si ja päätetttäwäksi waltiopäiwämieswaa
leissa käytettäwän äänimäärän rajoitta
tamisesta 10:ksi ääneksi. (Jyr.)
- Konnantyö rautatiellä. Kun
Kouwolaan menewä iltajuna 31 p:nä
w. k. k:lo ½8 lähestyi Inkeroisten ase
maa ajoi weturi radalle asetettujen 26
suuren kiwen päälle niin woimakkaasti,
että weturin akseli koukistui, suojakaaret
särkyiwät pieniksi kappaleiksi ja rata tur
meltui. Epäiltynä pahantekijänä otettiin
1 p:nä t. k. kiinni maalari I. J. Åker
berg, jonka luullaan kostonhimosta ka
sanneen läjään kiwet, koska hänelle ei
annettu matkustajalippua Inkeroisissa
syystä, että hän siellä oli ennen esiin
tynyt rajulla tawalla m. m. lyönyt rikki
useita akkunoita sekä sitte nähty käwele
wän pitkin rataa Tawastilaan päin.
Åkerberg, joka wietiin Kotkaan kuulus
teltawaksi, wäittää olewansa syytön.
Sieltä lähetettiin hän päiwäjunassa In
keroisiin sikäläisen nimismiehen kuulus
teltawaksi. (S. S. T.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tiprikun, pistäytyy ehkä joskus kyökkiin
kääntämään paistia pannussa (josta
kyökkipiika ei ole hänelle kiitollinen) ja
hoitelee pukuasioitaan, hän on säälimät
tä heitettynä joutawan ja sisällyksettö
män elämän seurauksille alttiiksi: ki
wulloisuudelle ruumiin ja mielen puo
lesta. Hän tuntee aina riippuwansa
toisten armosta. Hän ei tiedä mitään


[User] <image>OCR:

[Assistant] Paradisin Pakolainen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— H. ylh. kenralikuwernörin
apulainen, tykkiwäen kenrali, wapaa
herra E. af Forselles wietti eilen 50:ttä
wuosipäiwää siitä kun hän istui wal
tion wirkaan. Kenralikuwernörin kans
lian wirkamiehet käwiwät k:lo 10 e. pp.
miehissä toiwottamassa onnea h. ylhäi
syydellensä. Myöhemmin käwi siellä keis.
senatin jäseniä, sota- ja siwiliwirkamie
hiä y. m., y. m.
— Ulkomaan ritari. Alamaisuu
dessa ilmoitettaessa siitä, että H. M. Tans
kan kuningas on Tanskan sijaiskonsu
lille Haminassa, kauppaneuwos K. Ahl
qwistille suonut Dannebrog ritarikun
nan 3:nen luokan merkin, on H. M. Kei
sari armossa suwainnut antaa kauppa
neuwos Ahlqwistille luwan wastaanot
taa mainittu ritarikunnan merkki ja kan
taa sitä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Sairaudensuhteet Helsingissä.
Wiikon ajalla tammik. 27— Helm. 2 pp.
on seuraawat uudet taudinkohtaukset il
moitettu: tuhkarokkoa 22, isorokkoa 1,
wesirokkoa 1, suolikuumetta 1, wilutau
tia 1, reumatismia 4, turwotustautia
22, kulkkumätää 2, kulkkutautia 35,
keuhkokatarria 51, keuhkojen tulehdusta
6, suolikatarria 30, watsakalwon tuleh
dusta 2; yhteensä 178. (H. D.)
— Waaliin lukkarin ja urkurin
wirkaan Heinolan pitäjässä on pantu:
E W. Rothman Jämsästä, D. Hän
ninen Heinolasta ja A. Kumlin Jaa
lasta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jaetaan Wiipurissa joka arki-perjantaina kello 3 j. p.p.: kaupungissa N.A. Zilliacus'en kirjapainossa, Neitsyniemellä Dibowan kauppapuodissa ja Pietarin
esikaupungissa Stigzelius'en perillisten aptekissa Punasella lähteellä, ja saadaan tilata sekä kirjapainossa että myös herrain Clouberg'in ja kumpp. kirjakaupassa. Hinta:
Wiipurissa 4 markkaa koko: ja 2 markkaa puoliwuosikerta; kaikissa postikonttoreissa 4 m. 82 p. koko- ja 2 m. 70 p. puoliwuosikerta. — Ilmoituksia otetaan
wastaan joka päiwä kirjapainossa ja pannaan lehteen 8 penniin riwiltä, waan mitään ilmoitusta ei oteta kokonaisuudessaan alle 25 pennin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Soitto- ja laulujuhlan toimi
kuntaan walittiin Jywäskylässä, kuten
K.-S. kertoo, toissa torstaina pidetyssä
kokouksessa rouwat M. Schildt, T. Hed
berg, S. Hagfors, M. Parwiainen,
ja A. Girsén sekä neidet H. Söder
ström, A. Lilius, ja herrat C. W. Hed
berg, Juuso Hedberg, K. I. Högman,
I. Castén, N. Järwinen, W. Wess
man.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
päätteeksi eiwät arwiolta määrätyt kus
tannukset riittäneet kulunkeihin.
Ilo olikin sitä suurempi, kun mar
raskuussa 1869 kanawa awattiin juh
lallisesti liikkeelle. Juhla-tilaisuudessa
oli läsnä 30 tuhatta osanottajaa, nii
den joukossa Franskan ja Itäwallan
keisarit ynnä monta muuta ylhäistä
henkilöä. Jopa Englantilaistenkin was
tahokoinen mieli näkyi taipuwan ylei
sen ihastuksen mukaan; maan ulkoasiain
ministeri lordi Clarendon onnitteli de
Lesseps'iä hallituksensa puolesta työn
onnellisen loppuun saamisen johdosta.
Uusimmat uutiset kotimaalta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Punatauti riehuu suuressa mää
rässä Jämsän kunnassa; suuri joukko nau
toja on joutunut sen uhriksi. Lääkkeinä
niille suurimmaksi osaksi käytetään mitä
sattuu kotona olemaan, n. e. punamultaa,
tärpättiä, sawea y. m. Eräs puoskariwai
mo pitää erittäin auttawana keinona, jos
saa naudan sisään eläwän sammakon, mutta
se pitää olla ihka ruwetön! Eiköhän tuol
laisesta lääkityksestä ole enempi wahinkoa
kuin hyötyä? kysyy kirjeenwaihtajamme.
— Pahanlaatuinen tulirokko
on jo jonkun aikaa raiwonnut Pargalan
kylässä Suomen rautatien warrella. Kuu
metta on useammissa tapauksissa seurannut
kurkkumätä (diphteritis). Useat pietarilai
set perheet owat jo kulkutaudin tähden
muuttaneet pois huwiloistaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Nälkälawantauti Galitsiassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Serbia ja Kreikka Bulgariaa
wastaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Keskiviikkona 30 p:nä.
Tuloksena yhtiön toiminnasta kuluneena
wuonna oli, että yhtiökokouksen käytettä
wänä oli woittowaroja 193,264 m. 16 p.,
ja kokous päätti johtokunnan ehdotuksen mu
kaan, että tästä woitosta 101,250 m.
käytetään waltiolainan kuolettamiseen,
86,904 m. 17 p., joka wustaa 4%.
jaetaan osinkona osakkaille ja loput siirre
tään käyttämättömiin woittowaroihin.
Sen jälkeen tapahtuneessa waalissa wa
littiin entinen johtokunta uudelleen, ni
mittäin toimitusjohtajaksi konsuli L. Kro
gius. sekä jäseniksi kenrali I. af Lindfors
ja konsuli E. Wolff. Warajäseniksi joh
tokuntaan walittiin insinöri D. Fraser ja
kauppias R. Wolff, sekä tilintarkastajiksi
maisteri A. E. Alfthan ja kauppias E.
Tollender.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Yliopisto. Ehdoitus professorin
wiran asettamiseksi matematikissa tehtiin
toispäiwänä siten, että ensisijaan
pantiin tohtori G. Mittag - Leffler
(12 äänellä), toiseen tohtori E. Bons
dorff ja kolmanteen tohtori M. Falck.
Ensisijaan sai tohtori Bonsdorff 10 ääntä.
— Säätyjen pankki-edusmiehet
owat asettaneet erityisen juryn, jonka tu
lee tutkia ne 9 eri piirustusta, joita on
tehty pankin uutta rakennusta warten,
sekä määrätä mitkä niistä owat sowe
liaimmat ja sellaisina palkittawat. Pal
kintotuomareiksi on walittu pankki-edus
mies prowasti F. W. G. Hjelt, puheen
johtaja Suomen pankissa wapaah. G.
v. Troil, puheenjohtaja waltiokonttorissa
R. Frenckell, yliarkitehti L. I. Lindqwist
sekä arkitehtit F. A. Sjöström ja Dahl
(Ruotsista). Ensimmäinen palkinto on
5,000 m. ja toinen 2,500 m. (Mbl.)
— Kirjallinen Kuukauslehti n:o
9 on ilmautunut ja sisältää: Suomen
sotalaitoksen järjestämisestä, III; — Ko
timaan kirjallisuutta: „Tietoja Wermlan
nin Suomalaisista, kirjoittanut Torsten
G. Aminoff", arw. B. F. G.; „Kirkko
historia koulua ja kotoa warten, jonka
Nissen’in ja Kurtz’in mukaan toimitti I.
Sohlman" ja „Silmäyksiä 17 ja 18
wuosisatain rientojen historiahan, kirjoitti
A. W. Ingman, arw. Y. K.; „Suomen
Suuriruhtinakunta, tilastollisia tietoja,
kirjoittanut K. E. F. Ignatius", arw.
A. K.; „Rawintola tien syrjässä, kirjoit
tanut I. Turgeniew", arw. K. G. S.;
— Muutamia sanoja inen-päätteisistä
nomineista suomen-kielessä, kirj. P. S.;
— A. N. Wallace’n tutkimukset eläinten
maantieteellisestä lewiämisestä; — Kir
jallisia tietoja; — Uusien kirjain luettelo.
— Nais-akatemiassa tulee tällä lu
kukaudella pidettäwäksi luentoja ainoas
taan historiassa. Muita aineita warten
ei ole tarpeeksi paljon kuulijoita ilmoit
tainnut.
— Käkisalmen alialkeiskoulu. Ö.
F. kertoo: Käkisalmen kaupunkilaiset owat
keis. senatilta anoneet että siellä olewa
alialkeiskoulu muutettaisiin kaksiluokkaiseksi
suomalaiseksi realikouluksi, mutta sittenkun
kouluylihallitus waaditussa lausunnossa
oli ilmoittanut ettei muutos nyt woinut
tapahtua, koska kansakoulu, josta reali
koulu saa oppilaansa, wasta tänä luku
wuonna on alkanut waikutustaan, niin
(Jatkoa 1-22, 24-43, 46-87. 89-121
n:roon).


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Painoasiain ylihallitus on t. k:n
5 p:nä antanut kauppakirjuri A. Lin
dellille luwan tässä kaupungissa pai
nosta julkaista aikakautista kirjaa ni
mellä „Finlands kommunikationer".
— Kirjapainoa Kokkolaan aikoo
„Wasa Tidningin" kirjapainon faktori
I. Kloström perustaa, kertoo N. Pr.
— Kaupunginwaltuusmiesten pu
heenjohjaksi Sawonlinnassa on reh
tori K. E. Roschier ja warapuheenjoh
tajaksi kruununwouti B. Broms walittu.
— Kaupungin waltuusmiesten ko
kouksessa tiistaina käsiteltiin seuraawia
asioita:
Walmistuswaliokunnan ehdoituksen
mukaan päätettiin palkata Raastuwan
kielenkääntäjä suomenkieltä varten myös
kin maistratia auttamaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Edusmiehiksensä waltiopäiwille, jotka alkawat
Helsingissä ensi Tammikuun 22 päiwänä, Wiipu
rin porwaristo walitsi wiime kuun 23 p:nä kon
sulit Woldemar Hackman ja Karle Rosenius.
Waltiopäiwämieheksi talonpojan säädyn puo
lesta Rannan tuomiokunnassa walittiin tämän kuun
10:nä p:nä talollinen Johanneksen eli Kakin pitä
jästä Sakari Koli. Päiwäpalkaksi määrättiin
12 markkaa ja tämän lisäksi kahden hewoisen kyyti
edestakaisin. Waalitoimitusta alotettaessa on ilmoi
tettu muutamia waatimuksia waali-protokollaan otet
tawaksi, joista yksi on rautatien tarpeellisuudesta
Helsinki-Hämeenlinnan rautatien ja Pietarin wä
lillä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Uusi maantie. Wiipurin läänin
kuwernööri on päätöksellä tämän kuun 8
p. welwoittanut Kymin ja Pyhtään pi
täjäin tientekowelwolliset talon- ja tilan
omistajat wiipymättä kymmenen kyynä
rän lewyiseksi ojien wäliltä yhteisesti
rakentamaan tien, joka johtaa yleiseltä
maantieltä talokas Simon Jaanun talon
läheisyydestä Ylänummen kylässä ja Ky
min pitäjässä saman talon ohi Tawas
tilan asemalle Kouwolan—Kotkan rau
tatien warrella, sekä sanottua tietä tule
waisuudessa kunnossa pitämään. (K.S.)
Päiwälehden toimitukselle on annettu
seuraawa
Arw. kirjoittajat! Lyhimmittäin tah
don tässä kokemuksestani kertoa, minkä täh
den ˶Kotkan Sanomat" owat pysyneet
˶nollana" ja wiettäneet „kituwaista e
lämää" ainakin allekirjoittaneen 4 wuo
tisena toimituskautena.
Tullessani helmikuun alusta 1886
sanotun lehden toimittajaksi, masensi miel
täni jo se tieto, että sitä painettiin ai-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Helsingistä, heinät. 5 p:nä.
Esittelijäsihteeri Berndt Ahnger kuoli
eilen illalla äkkiä sydämeu halwaukseen
50 wuoden wanhana.