[User] <image>OCR:

[Assistant]
malttanutkaan syödä päiwällistä, jota äitinsä
tarjoi hänelle, waan palasi takasin onkeansa
irti ottamaan. Eräs mies kohtasi häntä silloin
ylisellä sillalla, mutta sen jälkeen ei häntä
enää ole nähty. Arwattawasti on koski taas
uloswaatinut wuotisen weronsa.
— Jäkälä-wiinaa on walmistettu
Oulussakin. Herra apteekari E. I. Palm
qwist on nykyisin koettanut tätä keinoa, ja
sillä menestyksellä, että 6 leiwiskästä liiste
ri-jäkäliä, 2 leiwiskästä peuran-jäkäliä ja 2
leiwiskästä kuusen-luppoja eli naawoja sai 7½
kannua 9:asteista wiinaa, jota aiwan moni,
joka ei ole tunteinut tämän juotawan syntyä,
sekä hajusta että mausta on luullut tisle
ratuksi aarakiksi tahi muuksi moiseksi, waikka
wiina on aiwan raakaa ja puhdistamatonta.
Toimitus on ollut tilaisuudessa maistaa tätä
wiinaa ja tunnustaa täytyy sen olewan erin
omaista. — Tämä oli oli simäinen koe; mutta
herra Palmqwist on warmaan wakuutettu,
woiwansa samasta määrästä jäkäliä walmis
tau 20 kannua 6:asteista wiinaa. — Silmin
nähtäwästi on Luoja wiisaudessaan niin run
saasti warustanut pohjoiset seutumme näillä
kasweilla sitä warten että meillä niissä olisi
jonkunlainen leiwän-apu, kun muuta leipää ei
tule; ja waikka yhteinen kansa yleisesti ei wielä
nytkään tahdo tunnustaa niitten terweellisyytä
ja rawitsewaisuutta, *) niin ei liene se aika
aiwan kaukana, jolloin niitä kyllä leiwäksi käy
tettäisiin, kun waan kylliksi saataisiin. War
ma uskomme on, näet, se, että jakälämetsämme
sekä jäkäläin tilausten kautta ulkomaille että
maassamme perustettawain jäkäläwiina-teh
dasten wuoksi tulewat ajan oloon niin syöpy
mään, että mies joka tarpeensa saapi. Kuin
kas Lappalaisten poroinensa wiime lopussa
käypi. O. W. S.
— Eläinrutto. Akaassa on kauhia
eläinrutto ilmestynyt, joka sattuu yhtä kowin
hewoisiin kuin nautoihin. Kurweilan tilalla
yksistään on 9 eläintä kaatunut. Taudin saa
tuansa alkaa eläin kauhistua ja käy alakuloi
seksi; parin tiiman perästä on henki pois.
Surullisin kakkista on että se tarttuu ihmi
siinki, josta ylen surullinen tapaus on mai
nittawa. Talonpoika Aleksanderi Palkki, koko
*) Tässä johtuu mieleemme, mihin wakuutukseen
eräs kunnioitettu wirkamies nykyisin sanoi meille
tulleensa wirkamatkoillaan läänissä, että muka rah-.
waan wastahakoisuus jäkälä-leiwälle etupäässä tulee
siitä ettei jäkälä leiwässä olekaan tuota oikian leiwän
näköä eikä tuota rakastettua riihihajua, mikä kuitenki
olkileiwässä on. Lienee paikottain koettuki jäkäliä
riihessä sawuttawalla tehdä siitä meiluisammiksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Keiss. Majesteetin puheille
pääsi wiime keskiwiikkona muiden mu
assa howimestari Ordin.
— Suomen waltio kalenteri. Se
nati on muistuttanut yliopiston kon
sistoria walwomaan, että wastaisuu
dessa tarkempaa huolta ja tehokkaam
paa waarinpitoa pidettäköön Suo
menmaan waltiokalenterin toimitta
misesta sekä painattamisesta.
— Suomeumaan Wirallista Ti
lastoa on ilmestynyt:
„II. Katsaus Suomenmaan
Taloutelliseen tilaan. 5.
Wiisiwuotiskausi 1881 —
1884." 170 X 244 siw.
„XII Wankeinhoito, 7.
Wankeinhoitohallituksen
kertomus wuodelta 1889."
56 siw. ja 11 taulua,
— Kirjallisuutta. Kansanwalistus
seuran toimituksia on 70:s wihko il
maantunut nimeltä:
Kerto waisia runoelmia.
Alkuperäisiä 112 siwua. Paitse usei
ta Kantelettaren runoja Pispa Hen
rikistä ja Lallista. Klaus Kurjesta
ja Elinasta y. m. on tässä kirjassa
runoelmia 16:lta suomalaiselta kirjai
lijalta.
— Äänien rajoitusta kunnallisten
asiain ratkaisussa on puuhattu Lep
päwirralla, waikka onnistumatta. Wii
meisessä kuntakokouksessa luettiin ni
mittäin keiss. senatin antama päätös
kunnallis-ohjesääntöihin tehdystä muu
tosehdoituksesta kysymyksessä olewas
ta rajoituksesta. Ehdotus oli, ettei ku
kaan saisi äänestää 25 ääntä enem
mällä. Kuwernöri wahwisti ehdotuk
sen, mutta senati sen kumosi Niin
kertoo S.-K.
— Suomen waltiokalenteri. Kir
kollistoimitus kunnan päällikkö on tiet.
Hbl. senaatille tehnyt ilmoituksen siitä
huolimattomuudesta, millä tämän
wuotinen waltiokalenteri on toimitettu.
— Hyljätty säätyjen esitys. Sää
tyjen wiime waltiopäiwillä hywäksy
mää esitystä, että yleisistä waroista
palkittaisiin todistajat rikos-asioissa,
ei ole senaatti puoltanut. Sen sijaan
pitäisi senaatissa walmistettaman ar
mollinen esitys asiassa.
— Komitea Siihen komiteaan,
jonka tulee antaa lausuntoa ehdotus
ta maanwiljelyshallituksesta on pu
heenjohtajaksi määrätty öwersti K.
Antell sekä jäseniksi maanwiljelysneu
wos N. Grotenfelt, waltioagronomi
K. J. Forsberg, tirehtori A. E Lång
ja ent. waltiopäiwämies Ojanen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
W. Aurichilla, Pietarissa.
Myydään kaikissa apteekeissa Suomessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Kaunis nimi. Minusta tuntuu
kuin olisin minä kuullut sen ennen."
„Minä olenkin ollut täällä kerta
ennenkin."
Hänen otsallensa nousi warjo
nen.
„Wai niin? Sitä en minä muis
ta. Täällä on ollut — niin monta."
Hän huokasi.
Tyttö kohotti päätänsä ja katsoi
häneen sysimustilla silmillänsä.
„Siitä on kauan — wiisi wuotta
sitte. Siihen aikaan olin minä pieni
tyttö, joka kaupittelin wihriäisiä sep
peleitä."
Nuorukainen kawahti äkkiä ylös.
„Ah, nyt minä muistan sen. Te
lauloitte minulle ja saitte kaksi kulta
rahaa, joista te tulitte niin iloiseksi.
Minä olin itse onnellinen teidän
wiattoman ilonne wuoksi."
Hän kourasi rintaansa ja weti ras
kaasti henkeänsä.
„Kuinka se sentään tuntuukin wir
woittawalta tulla sellaisella hetkellä,
kuin tämä on, muistetuksi siitä wä
hästä hywästä, jonka elämässäni
olen tehnyt. Onpa kyllältä pahoja
muistoja, jotka tunkewat päälleni."
Hän hymyili onnellisena kuin
lapsi.
Tyttö seisoi murheellisena pää
nyökällänsä.
„Ja sitte tarjosin minä teille la
sillisen wiiniä — eikö niin? Minä
muistan sen warsin hywin. Kas tässä
on sherryä. Woimmehan tehdä nyt
kuin silloinkin."
Hän otti karahwin wapisewaan kä
teensä ja kaatoi wiiniä kristallila
siin.
Se säkenöi kuin sulattu kulta.
„Kas tässä. Juokaa!"
„Kiitoksia, en."
„Miksi ette?"
Hänen mustista silmistänsä lei
mahti salama.
„Teidän sherryssänne oli myrk
kyä."
„Myrkkyäkö?"
„Niin. Koko minun elämäni tuli
myrkytetyksi siitä hetkestä kuin join
teidän wiiniänne. Se wirtasi tulena
minun suonissani, teidän suutelonne
poltti minun huuliani - ensimäinen
suuteloni — kun laskitte kultarahat
minun käteeni. Silloin tuntui kaikki
tämä minusta hurmaawan suloiselta
ja sitten" —
„Sitten?"
„Sitten olen minä juonut monta
lasillista wiiniä ja saanut monta
kultarahaa."
Nuorukainen peitti kaswot käfiin-
sä.
„Siis olen minä johtanut teitä
harhateille! Ja minä luulin kuiten
kin tehneeni yhden hywän työn.
Waan se olikin kentiesi kaikkein pa
hin."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ähmanin murha Porwoossa.
Karwari Åhmanin murha-asiata tut
kittaessa maistraatin wiime keskiwiik
kosessa istunnossa kuulustettiin 17
wierasta miestä, saamatta tarkempaa
selwää asiasta, joka sen wuoksi lykät
tiin toukokuun päiwäksi.
(U. S.)
— Seurattawaa. „Sawo" kertoo;
Hirwilahden kyläläiset owat päättä
neet yhteisesti maksaa määrätyn ra
hapalkinnon jokaiselle, joka kanteen
alaiseksi saattaa ja laillisesti todeksi
näyttää wäkijuomain myöjän ja sala
kapakoitsijan jossakin heidän kylänsä
alueella ja Peltoniemen laiwalaitu
rilla tahi höyryweneissä niiden siinä
seistessä. On myös lausuttu yleiseksi
mielipiteeksi, että kapakoitsemisena pi
detään lapsisauna- ja huomentuoppi
juonnit.
— Wanki keksijä. Eräs 20 wuo
deksi wankeuteen tuomittu mies, ni
meltä Gianzini, joka Firenzessä kär
sii rangaistustaan, on wankihuonees
sa keksinyt uuden takaa-ladattawan
kanuunan, jonka kaawa asetetaan
näytteille Firenzen näyttelyyn.
— Rotat Parisissa owat lisään
tyneet kauhistawalla tawalla. Erääs
sä laitoksessa, jossa käytettiin raaka
aineena hewosten raatoja, tapettiin
yhdellä wiikolla 82,000 rottaa, eikä
noiden kutsumattomain wierasten luku
siitä ollenkaan wähentynyt. Rotat
Willetton kaupunkin osassa, jossa on
suurimmat teurastus huoneet, näyt
täwät toisinaan kyllästywän tuoreesen
lihaan ja marssiwat pataljonittain
yöllä koko kaupungin läwitse Boulog
nen metsään, missä ankara tappelu
syntyy sikäläisiä rottia wastaan.
Woittaja syö säännöllisesti kaatuneet
ja haawoitetut suuhunsa.
— H. K. K. Suuriruhtinas Kons
tantin Konstantinowitschin häistä,
jotka tapahtuwat 27 p. huhtikuuta,
kerrotaan, että wihkimisen toimittaa
talwihowin kirkossa keisarillisen huo
neen rippi-isä, jonka jälkeen wihki
misen ewankelisen kirkon menojen
mukaan tulee toimittamaan joku lu
terilainen pappi, niinkuin luullaan,
pastori Findeisen.
— Suakimista huhtik. 12 p. Pa
taljona egyptiläisiä sotajoukkoja ja
seitsemän englandilaista upseria on
saapunut tänne warustus wäeksi.
Näitten lisäksi tulee wielä 500 mies
tä englantilaista meriwäkeä, jonka
jälkeen kaikki muut englantilaiset so
tajoukot luopuwat Suakimista.
— Lontoosta, huhtik. 12 p. Bir
kenheadissa wangittiin eräs Daly
niminen mies, jonka hallussa oli kol
me pommia ja useita pulloja nitrog
lyseriniä. Myös wangittiin Da
lyn kortteerin isäntä, jonka luona
niinikään löydettiin räjähdysaineita.
Kerrotaan että Dalyn luona löyde
tyt helwetinkoneet owat samanlaisia
kuin ne, joita löydettiin räjähdys
paikoilta Lontoon rautatien-asemilla,
josta polisi päättää, että Daly on
ollut osallisena noissa räjähdyksissä.
— Pariisista, huhtik. 14 p. Son
taista ilmoitetaan huhtik. 11 p. että
kenraali Negrier pommitti keskiwiik
kona erästä Hong-Hoan edustalla o
lewaa kylää. Wihollinen sytytti kau
pungin ja alkoi paeta sieltä. Ken
raali Briére de l'Islen prikaati me
ni sillä wälin Mustan wirran yli
kiertääksensä wuorien kautta Hong-
Hoaa ja menee kaupunkiin huomen
na. Kiinalaiset pakenewat Phu-
Langiin päin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Yliopisto. Dosentiksi estetiikissä ja
taidehistoriassa on tiedekunta ehdoitel
lut tohtori I. I. Tikkasen.
Kuopion hippakuunan pappein wal
tiopäiwämiehiksi on walittu Suomen
joen kirkkohera, H. Schroderus 72
äänellä, professori I. Forsman 59
llä. tortori J. W. Calamnius 57:llä,
Piippolan kirkkoherra I. Österb
ladh 46:llä, tuomiok. assessori W.
Lindstedt 30:llä ja Kontiolahden
kirkkoherra, prowasti K. Järnefelt
30:llä äänellä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hywäksyttäwää takuuta wastaan tarjotaan
rahatoimikamarin kautta lainaksi 6½ ko
rosta 8,000 Su men markkaa polttimon kaup
pahinnan rahastosta; josta täten tiedoksi il
moitetaan Oulussa, Joulukuun 20 p. 1882.
Rahatoim kamari.
U T. 3.sti.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Åhmanin murhajuttu on ollut taas
tutkittawana Porwoon raastuwan-oi
keudessa. Kuulusteltiin niitä henki
löitä, jotka, kuten sanomalehdissä en
nen on mainittu, oliwat kuulleet kes
kustelua rouwa Åhmanin ja hänen poi
kansa wälillä Porwoon wankilassa. He
kertoiwat mitä oliwat kuulleet, mutta
ei asia siitä juuri selwemmäksi käynyt.
Suomalainen pipliapoiuos. G. W.
Wilén ja K:nin kirjapainosta Turus
sa on on näinä päiwinä Englannin ja
ulkomaalaisen pipliaseuran Lontoossa
kustannuksella ilmaantunut uusi pai
nos, 10,000 kappaletta: „Biblia,
se on Pyhä Raamattu, Wan
ha ja Uusi testanmetti". Tä
mä painos, joka, samoin kuin maini
tun seuran edellisetkin pipliapainokset,
ei sisällä apokryfakirjoja, on 1,116 si
wu suurta 8:oa. Sidotun kappaleen
hinta on 30 markkaa.
Suomalainen woi on nykyjään hy
wässä hinnassa Englannissa; samois
sa hinnoissa kuin tanskalainen ja ruot
salainen. Hywää woita kysytään pal
jon. Erinomaisen hywä meijeri woi
maksaa 155 m. 75 p:niä ja hywä woi
149 m. 45 penniä 100 suomen nau
lalta.
Merkillinen löytö. Erästä kiwiai
taa purjettaissa Katajanokalla löydet
tiin hywin tehtyjä muotteja markan
ja 50 pennin rahain walamista war
ten. Muodit owat luultawasti jo pi
temmän aikaa olleet kätkössään, koska
kiwiaita oli jo ehtinyt sammaloittua.
Löytö on jätetty poliisikamariin ker
too Hbl.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ruotsimielinen ja kiihkoinen, ja sen täy
tyy tunnustaa, että sekalaista täällä
seurakunta on siinäkin suhteessa. Mut
ta hywässä toiwossa olemme, että tä
mäkin Suomalaisuudella pain
hapatetaan, ehkä kokonansakkin. Sillä
yksi wirkahuone (Postitoimisto) on
täällä tullut suomalaiseksi, ja oikein sitä
puhdasta Sawon suomea puhutaan
yleensä. Ja entäs nuo herraswäen lap
setkin, kaduillakin puhuwat koulussa kul
keissansa aiwan ihan Suomea wain.
Siis suomalaisuus kaswaa täällä. —
Ja wielä iso harppaus otetaan edespäin
pian suomalaisuudessa, kuin saadaan
suomimielinen ja niminenkin pormes
tari, jolle nöyrästi toiwotan sywäs
sä alhaisuudessa, terwetuloa ja onnea
täällä!
Alku-talwi tuli jo, illalla satoi lu
miräpäskää, ja tänä aamuna oli maa
walkiana lumesta, ja kylmä pohjatuuli
winkuu ilmassa. Ihmiset pöyristele
wät wiluissa oudoksesta.
Jakobstad tulilaiwasta tuotuja tawa
roita kauppiaat kuiwailewat, ja wakuu
tettuja, ainakin tupakkia myytiin huu
tokaupalla. Wahinko se oli.
Paawolan ja Rewolahden rajalle,
Ruukin kosken sahalle, on wiety jo pal
jo rautatietyömiehiä, arwaten kosken
partaisiin perustusta sillalle pannaan
sulan aikana. Onnea toimelle, että pi
an saisi kewiästi huilata waikkapa mail
man ympäri. Paha wain että tämä Raa
he jää siitä, yhteisen mailman juoksus
ta, siwulle wielä. Mutta toiwotaan si
wurataa tännekkin. Ja sitten, niin kas
sitten meidänkin ollaan niin onnelliset.
— Mutta sanoo wanhat, en minä sitä
näe. No täytyy mennä tuonelaan sitä
näkemättä. I. W.
Alawieskasta, 12 p. lokak. 1884.
O. L:den 82 n:ssa ottaa kuntakirju
rimme Hahtola kertoaksensa asioista,
jotka oliwat käsiteltäwinä kuntakokouk
sessa wiimme syyskuun 29 päiwänä.
Lautakunnan esimiehen ja kirjurin
waali ei näytä menneen oikein hä
nelle mieleisesti, kuin, näet, hän tekee
kirjoituksessaan hyökkäyksen ei ainoas
taan minua, mutta myöskin kuntam
me ääntöwaltaisia walitsijoita kohtaan;
siinä esimerkiksi, kuin hän sanoo eh
dotelleensa walittawaksi sellaisen lau
takunnan esimiehen, johon on täysi
luottamus ja taito senlaiseen „lipilaa
risuuteen", joka woi kaikkein mielen
jälkeen asiat toimittaa ja todistuksia
kirjottaa. Sellaisen esityksen takia tar
kottaa H—la minun tulleen yksimie
lisesti walituksi Lautakunnan esimie
heksi ja kirjuriksi, ja senlaisena tietys
ti H —la tarkottaa minun olleen kan
sakoulun-johtokunnan puheenjohtajana
ja lainakirjaston-hoitajana, koska hän
niitä mainitsee. Eiköhän tämä ole
törkeä loukkaus kaikkia kuntamme ään
töwaltaisia kohtaan? Itse puolestani
katson niin olewan; mutta jätän asian
Oulun Lehden lukijakunnan tutkitta
waksi ja tuomittawaksi, sillä tämä ei
ole ensimmäinen kerta kuin H—la on
minun esitellyt yleisölle.
Toistamiseen koettaa H —la minua
tupata palkanahnaaksi, että olisin
sentähden pyrkinyt kassamieheksi; wain
kummeksin ettei H—la, kun luettelee
minun entisiä toimiani, mainitse palk
kaetuja; esimerkiksi kansakoulunjoh-
oikean arwon mukaisesti. Ja jos polttawa tuli, jos muser
tawat kiwet, piiskat, piinapenkit ja rowio uhkaakin; niin
toiwo me saada nähdä kuninkaan kaikessa kauneudessaan
ja olemme walmiit menemään hänen luoksensa kaukaisella
maalla.
Näin pitkä puhe Klemensiltä liikutti kaikkia hänen
kuulioitaan, sillä hänen puheensa oliwat tawallisesti lyhywiä.
Ja kumminkin tietämättömiä kuin oliwat asian to
dellisesta laidasta, luuliwat he, että hänen syytöksensä itse
änsä wastaan oli perusteellinen. Luuliwat melkeen että hän
kowin liiaksi oli rakastanut wiikuna- ja wiinipuitansa. Ku
kaan ei aawistanutkaan sitä „polttawaa tulta" joka oli kär
wentänyt hänen sydämmensä kumonnut kaikki hänen suloi
simmat toiweensa. Kaikki näkiwät ja rakastiwat hänen lem
peää nöyrää luonnettausa; waan kukaan ei tiennyt mihin
määrään tämä salainen tuli oli taiwuttanut hänen mielen
sä ja kurittanut hänen tahtonsa.
Se onneton päiwä joka asetuksesta oli määrätty, wal
keni; kukin kirstitty koko waltakunnassa sai käskyn wannoa
Keisarin haltiahengen nimeen ja kantamaan suitsutusta alt
tarille taikka kärsimään kiristyksen kauhistuksia ja kuoleman.
Päiwä oli hiljaisesti wierinnyt pienen perheen keskuu
dessa. Oli isoäidin hantauspäiwä.
Rakkaan isoäidin kalliit pyhitetyt maalliset jäännökset,
oli suurimmalla helleydelle laskettu katakambiin aiwan nii
den marttyyrien wiereen, joita hän niin suuresti oli ra
kastanut.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
mestyi pari sutta newalle, ne hätyyttiwät
pienintä karitsaa, aiwan pienintä, joka ei
osannut pakoonkaan juosta, määkihän waan
surkeasti. Sudet olisiwat sen syöneet,
waan silloin ilmestyi äiti, nosti sen sy
liinsä ja ajoi nuo ilkeät pedot pakoon.
Oli siinä wielä muutakin, waan . . .


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Historiallinen löytö Pohjois-Ame
rikassa. Muutamat tiedemiehet owat
tutkineet erästä kunnasta Gasterhillen
luona. Jonkun matkan päässä maan
pinnasta tawattiin jonkinlainen holwi,
jonka alla oli 7 jalkaa pitkän jättiläi
sen luuranko; sen karkea sysimusta tuk
ka ulottui lanteille saakka ja päässä oli
waskikruunu. Luuranko oli hywin säi
lynyt. Haudassa oli myöskin useita
lasten luurankoja ja luisia helmiä.
Luurangot lepäsiwät nahoilla ja oliwat
kiedotut olkipunoksiin. Muutamissa
holwin kiwissä oli kirjoituksia, joista
luullaan saatawan tietoja jättiläisro
dusta, mikä epäilemättä muinoin on
Amerikassa elänyt.
Tätä numeroa
seuraa lisälehtenä 4:li
siwunen jatko Oulun
Lehden 83 n:ron no
wellille.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Teaatterinäytännössä wii
me sunnuntai-iltana Maneesissa täällä
esiteltiin 3 yksinäytöksistä teaatterikappa
letta, joista ensimmäinen ja wiimeksi
esitetty oli warsin hullunkurisia kohtauk
sia täynnä. Keskimmäinen kappale,
„Sista hwarfwet" on jonkunmoinen
„tendensi"-aines, waan ollen yksi-näy
töksinen, muodostuu kappaleesen puettu
ajatelma ikäwänlaiseksi. Hywästi se kyllä
esitettiin, warsinkin tohtorin rooli, waan,
kuten sanottu, näin supistetussa muodossa
aatelmain esittäminen käy waikeaksi, jopa
ikäwäksi. Warsin nauruhermoja kut
kuttawa oli ˶Drillens operett" ja nimi
osassa esiintyi hra Lundström wallan
mainiosti. Hra Lundström näyttää
olewan kerrassaan kuin kotonaan hullun
kurisissa tehtäwissä.
Yhteensä sai teaatteriseurueen esityk
sestä sen käsityksen, että se on tehtä
wäänsä pystywä. Wäkeä oli wähän
laisesti ja siihen tietysti waikutti paik
kakunnallamme tapahtunut kuolon ta
paus, jonka takia monta sijaa oli jää
nyt tyhjäksi. Tuorstaina näytetään
wiimeisen kerran. Seurueen jäsenet
kuuluwat Collinin ruotsalaiseen teaatte
rijoukkoon, joka aikoo syksyn tultua koko
joukolla antaa näytäntöjä Suomen kau
pungeissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Postilaitos. W. k. 29 p:nä
päättyneen hakemusajan kuluessa owat
postinhoitajan wirkaa Waasassa hakeneet
Tammisaaren postinhoitaja C. J. Un
gern, Wiaporin postinhoitaja I. G. F.
Ohberg, Pietarsaaren postinhoitaja A.
R. Streng sekä Wiipurin postikonttorin
ensimmäinen expeditööri, postimestari
O. W. Ladau.
— Myönnetty waltioapu. Teh
dyn anomuksen johdosta on Keisarilli
nen Senaati myöntänyt Kajaaniin pe
rustettawalle nais-käsityökoululle 1,200
markan suuruisen waltioawun kolmen
wuoden ajaksi, lukien 1:stä päiwästä
Tammikuuta 1891, ehdolla, että koulu
erittäinkin edistää kutomataitoa sanotussa
kihlakunnassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kirjailija estetty toimes
saan. Lqw. kertoo Turun läänin ku
wernöörin tuominneen rekiwiisujen sepus
telijan Lindqwistin ojennuslaitokseen, juuri
kun tämä paraillaan oli kyhäämässä ru
noa Matti Haapojasta.
— Tilan kauppoja. Lautamies
Iisakki Pirilä Kempeleestä on ostanut
tulokkaan Tuomas Ohukaisen tilan mai
nitussa kunnassa 16,500 markalla.
Äsköisin myytiin huutokaupalla n. s.
Mustosen tila Limingan kirkonkylässä
ja joutui se 9,000 markan hinnasta
lautamies Iisakki Härmälälle mainitus
ta kirkonkylästä.
— Puukottelija tuomionsa saa
nut. Ylistaron wälikäräjissä wiime per
jantaina tuomittiin W. T:n mukaan ren
ki Nikolai Ulander, joka on ollut syytet
tynä isäntänsä maakauppias A. G. Aal
tosen puukottamisesta, 1½ wuodeksi ku
ritushuoneeseen sekä maksamaan juopu
muksesta ja sapatinrikkomisesta sakkoa yh
teensä 31 mk. 20 p. Ulander, joka sanoi
tytywänsä päätökseen, on tuotu lääninwan
kilaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatk. wiime uumeroon.)
Aurinko oli jo mailleen mennyt. Il
lan hämärät warjot ilmestyiwät kätköis
tään. Päiwän wiimeinen walo taisteli
maille manterille lewiäwän hämäryyden
kanssa. Waan ei wielä ollut woittanut
pimeyden walta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rikkaan raha . . .
köyhän kunnia.
Kirjoitti Kyösti Teräs.
(Jatk. wiime uumeroon.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
2:si kiertäwän koulun opettajan wirkaa
on Kuolajärwen seurakunnassa oma
kätisesti kirjoitetulla hakemuksella seurattuna
todistuksilla taidosta lasten opetuksessa, kir
joituksessa, luwunlaskussa ja koraaliweisuus
sa, haettawana allekirjoittaneen luona ennen
tulewan Helmikuun loppua Opetusaika on
8 kuukautta ja palkka kummalle in wiisisataa
l500) mar kaa waltiolta. Hakemusajan lo
puttua hakemukset Kuopion Tuo
miokapituliin, joka wirkoihin määrää ja wal
tuuttaa ansiokkaammat hakijat. Kuolajärwi
Joulukuun I p. 1882.
Joh Gust. Sipilä,
kirkkoherra.
Posti-osoite: Rowaniemi & Kuolajärwi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kummia kuuluu yhä Hel
singistä. Helsingin lehdet kertowat
äskettäin senaatin siwiiliasiain toimitus
kunnan antaneen poliisiwirastoille käs
kyn kerrassaan kieltää n. k. Pelastus
armeijan julkiset kokoukset. Nyt taasen
kerrotaan poliisien ulottaneen tämän wal
tansa niin kauas, että owat tunkeutuneet
muutamien armeijaan kuuluwien henkilö
jen, siis yksityisten henkilöjen huoneisin,
ja karkoittiwat sieltäkin kokoontuneet ar
meijalaiset. Tämmöistä ei liene wuosi
satoihin tapahtunut tässä maassa. Yh
deksännen wuosisadan loppupuolella woi
poliisi tunkeutua yksityisten asuntoon ja
kartoittaa sieltä wieraat, jotka owat ko
koontuneet talon wäen kanssa hengellistä
hartautta harjoittamaan ja Raamatun
Jumalaa palwelemaan joskin oman wa
kuutuksensa mukaan, eikä samain kaa
wain jälkeen, joita seurataan waltiokir
kossa. Ja mitä owat nuo pelastusar
meijan jäsenet sitte tehneet pahaa yh
teiskunnalle? Owat pelastaneet monta
juoppoa ja pahamaineista hylkiötä jäl
leen kunnollisiksi kansalaisiksi yhteiskun
taan. Haureuden pesiin ja kapakoihin
jättäwät poliisit kyllä Helsingissä tien
auki. Eroitus on pois suunnilta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kieltäyminen waltiopäiwä
miehen toimesta. Prowasti B. K.
Sarlin on wanhuutensa wuoksi pyytä
nyt wapautusta edustajan toimesta pap
pissäädyssä ensi waltiopäiwillä, johon
pyyntöön tuomiokapituli on suostunut.
Sen johdosta on waltiopäiwämies
waali Porwoon hippakunnan papiston
kesken prowasti Sarlinin sijaan mää
rätty tapahtumaan tiistaina 2 p:nä jou
lukuuta.
— Wapaakirjeoikeus. Arkkihiip
pakunnau tuomiokapitulin pyynnön joh
dosta saada wapaakirjeoikeus kirkkoher
rain ja kappalaisten keskinäiselle kirje
waihdolle waati senaati ylihallituksen
lausuntoa. Ylihallitus puolestaan ei
ole hawainnut ensinkään mitään syytä
olewan, semminkin maan postilaitoksen
muuttuneesen asemaan katsoen, puoltaa
pyydetyn edun suomista, waan on päin
wastoin katsonut pitäwänsä mitä wa
kawammin ewätä puheena olewaa pyyn
töä, koska se on ristiriidassa sen ylei
sen periaatteen kanssa, joka on ollut
wuoden 1881 wapaakirje-asetuksen pe
rustuksena ja joka tarkoittaa wapaakir
jeoikeuden wähitellen tapahtuwaa ra
joittamista ja lopullisesti sen poista
mista kokonaan. Tämä lausunto on,
sanoo F.-P., niinkuin ollakin pitää,
koska postilaitoksen kannattawaisuus
riippuu siitä kuinka suuri loppusum
ma on.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Iissä on niinikään mainittuna yönä
pakkanen tehnyt tuhojaan.
Iisalmella on sen edellisenä yönä tai
wiime maanantaita wasten tänne tullei
den tietojen mukaan pakkanen käynyt
perunanwarsia kaatamassa ja ohristakin
lienee osansa ottanut.
— Halla oli toissa yönä Kellon
kylässä Haukiputaalla niin ankara, että
ohran tähkä oli kuurassa aamupuoleen,
kerrotaan meille.
— Halla on liikkunut kauttaal
taan yli kota Yliwieskan kunnan maa
nantaita t. k. l päiwää wasten yöllä,
pahoin wikuuttain potaatin warrer ti
heimmissä kylissäkin. Wiljaankin ar
wellaan sen ottaneen syrjäkylillä. Maan
miehen mieli on alakuloinen, Ameriikkaan
aikomus on sentähden kiihtymässä.
— Kansakoulutoimen alalta.
Wiime toukok. 8 p:nä pidettiin Siewin
pitäjään Kiiskilän kylässä yksityisten toi
mesta kyläkunnan kokous, jossa päätet
tiin yhteisesti perustaa mainittuun ky
lään ylhäisempi kansakoulu, joka alkaisi toi
mintansa wiimeistään w. 1894. Tälle
päätökselle hakiwat päätöksen tekijät wah
wistusta Oulun läänin kuwernöörinwi
rastolta. Waan kun päätökseen eiwät
kaikki kyläläiset suostuneet ja wastaan
panijat kuweröörinwirastossa waatiwat
päätöksen kumoamista, niin kuwernöörin
wirasto wiime kuun 21 p:nä antamal
laan päätöksellä kumosi kyläkunnan kes
kuudessa tehdyn päätöksen koulun perus
tamisesta, kuitenkin jättäen oikeuden niil
le kyläkuntalaisille, jotka koulun perusta
mista kannattawat, erota erityiseksi kou
lupiiriksi.
— Rahan warkaus tapahtui
kesäkuun 21 p:nä Karppilan talossa
Muhoksella, josta wangittiin mustalais
miehet Kalle Fredrik Långström ja Wa
lentine Lindström. Mainitut mustalai
set oliwat w. k. 27 p. tutkittawana
wälikäräjissä Muhoksella, waan todis
tusten puutteessa lykättiin juttu elokuun
22 p. pidettäwiin wälikäräjiin. Wan
gitut passitettiin läänin wankilaan.
— Warkaita on liikkunut Yli
wieskan kunnassa, warastellen päi
wäsydännä, Keskiwiikkona w. k. 27 p:nä
Wierimaan talossa, wäen niityllä olles
sa, oli waras mennyt akkunasta sisään,
särkien arkun, josta oli ottanut 13 mark
kaa rahaa ja piirongista, jonka myös
oli särkenyt, oli ottanut 2 markkaa ja
hopeaiset korwarenkaat. Kuowilan ta
lossa oliwat myöskin samana päiwänä
käyneet piirongin särkemässä, josta ei
wät kumminkaan rahoja olleet löytäneet
muuta kuin joitakuita kymmeniä penniä.
Oudot miehet, joita on samana päiwänä
nähty kaksittain kuleskelewan niillä pai
koilla, owat walhetelleet olewansa Reis
järweltä, toinen pitkä ja hoikka nuori
mies, toinen pienempi, wielä nuorempi
poika. Nyt ei warkaista tiedetä missä
jatkawat warastuksiaan wäen poissa ko
toa ollessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Useat paikallis-hätä
apukomiteeat maaseudulla owat
laiminlyöneet tilin antamisen Wiipu
rin hätäaputoimikunnalle niistä wa
roista, jotka owat saaneet sillä was
taanottaa. Tämä on ikäwä seikka.
Nyt ei Wiipurin hätäapukomitea woi
kutsua yleistä kokousta kokoon tehdäk
seen yleisölle selkoa, millä tawoin ker
tyneet warat owat käytetyt. Suotawaa
siis olisi, että maaseudun hätäapukomi
teeat mitä pikemmin täyttäisiwät laimin
lyödyn welwollisuntensa.
— Suomalaisella seuralla
oli eilen wilkas keskustelu-iltama. Pää
tettin yhdistää keskustelu- ja tanssi
iltamat ja wiettää niitä joka toinen
wiikko. Näihin iltamiin pääsewät at
noastaan seuran jäsenet sekä koulun
nuoriso ja matkustajat kertaislipuilla.
— Sääliwäinen waras oli
se, joka wei t. k. 19 p. Kolikkoin
mäeltä työmies Joonas Poralta 13
mk. 50 p. toisten kylässä ollessa.
Kaukaa se ei ainakaan ollut, koska
tiesi missä awainta sätlytetään. Rahoja
oli samassa pussissa toistasataa mark
kaa, waan niitä ei huolinut. Warkaan
jälillä ollaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant] (Jatkoa wiime numeroon.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wiime Lokakuulla tulleitten
Pietari-tawaroiden matkasta on
joutunut tietämättömiin yksi hattu-kolly,
merkillä D. H., jota pyydetään kunnial
lista palkintoa wastaan ilmoittamaan Pie
lawedellä. Taawetti Huuskonen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Karl Boströmin
VÄLITYSLIIKE
Hankoniemessä ja Kotkassa.
T äten saan huomauttaa arvoisia maahantuojia ja ulosviejiä, että koska minä yksinomai-
sesti toimin Välitysliikkeen alalla ja sitä paitse omistan asioimistot kaikille Saksassa ja Ruotsissa
kulkeville höyrylaivoille, olen minä tilaisuudessa välittää tavaroita nopeimmasti ja huokeimmasti.
Ti1atessanne tavaroita määrätkää tavarat minun kauttani.
Sähkö-osoite: Boström.
Helsingin Asfaltti Osake-yhtiö.
Teknillinen-johtaja ins. Reinh. Hindström.
Naftalinist ä vapaata Asfattihuopaa
neljää eri paksuutta, yksinomaan Tampereen Kattohuopatehtaan hyvintunnetusta raakapahvista val
mistettua, ja meidän patentin saaneissa apparateissamme impregnerattua, myydään vieläkin meidän
luonamme sekä Herra Julius Tallbergin rakennusainekaupassa täällä ja edustajiemme luona maa
seudulla, joitten luona ostohaluiset aina löytävät hyvin lajitellun varaston.
Sen ohessa suosittelemme muita, naftalinittömiä katonpano- ja sivellysaineksiamme, vernissaa,
kreosotitervaa, kreosotiöljyä, ja toimitamme kunnioitetuille ostajillemme myöskin kaikkia muita tar
peita, niinkuin rimoja, rima- ja huopanauloja, kattoharjoja y. m.
Täydellisiä katonpeittämistöitä toimitetaan takauksella tai lähetämme ohjaajia,
Huopa- ja voidellaan.
Valmistuksiamme ovat yksimielisesti hyviksi kiittäneet, Arkkitehdistä ja Rakennusmestareista
alkain aina työmieheen saakka, ja ovat huovan hinnat samat kuin edellisenäkin vuonna, vaikka
ulkomaalaisten raaka-aineitten hinnat ovat melkoisesti nousseet.
Hintaluettelo lähetetään pyydettäessä,
Huomautamme myöskin liikkeemme toisesta haarasta:
Asfaltinpano
huoneitten lattioille, korridoreihin, portaille, kellareihin, navettoihin, meijereihin, tehtaisin y. m.
katukyätävien, kartanoitten y. m. päällystäminen, perustusten eristäminen maankosteudesta ja maa
kaasuista.
Specialiteti on vedensulkeminen kellareista, joitten lattia on perusveden pintaa alempana.
Monivuotisen kokemuksen, hyvin harjaantuneitten työmiesten ja ainoastaan prima raaka
aineen perustuksella voimme taata työmme olevan kaikin puolin tyydyttävää.
Helsingin Asfaltti Osake-yhtiö,
Konttori: Helsiuki, Mikaelinkatu 15. Tehadas varasto: Ruoholahdenkatu 26.
Vesijohtokonttorin huoneistossa. Köydenpunojankadun kulmassa
Yhtiön asiamies Kuopiossa on Arkkitehti Leander Ikonen.
Suurin
hyvästi lajiteltu varasto
paraimpia miesten ja naisten kulta-, hopea- ja nikkeli-tasku-
kelloja, kauniita muodikkaita kellonperäimiä, avaimia, Me
daljongia, kompassia y. m. Samoin seinä-, pöytä- ja he
rättäjä-kelloja monta eri lajia, joita kaikkia huokealla
Adolf Partanen.
Kelloseppä.
HUOM.! Kellot myydään valmiiksi justeerattunia ja hyvästä k ä ynnist ä
vastataan 2 vuotta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Laulajat, seurakunnan luktarin joh
dannon alla, tekiwät tässä tilassa teh
täwänsä kunnollisesti ja ansaitsewat
kiitoksen.
Toimikunta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ruotsista. Kuningas Kaarle XV
hautaiset owat määrätyt pidettäwiksi 9 p.
t. k. niiden juhlamenojen mukaan, jotka wai
naja itse oli eläessänsä määrännyt, ja jotka
owat tawallisuuta yksinkertaisemmat; niin esim.
ei pidetä mitään surun soittolaulua, eikä mi
tään kuninkaan elämäkertaan kuuluwaa lueta.
— Preussista. Opetusministeri on
28 p. wiime elok. lähettänyt kaikille niin
waltion kuin yksityisten kouluin johtajille
Ylä-Slesiassa wirallisen kirjeen, jossa muun
muassa määrätään seuraawaa: uskonopetus
on alaluokilla suoritettawa äidinkielellä, mutta
mitä uskonnossa ulkoa luetaan, on tehtäwä
saksaksi; keskiluokilla käytetään uskonopissa
saksaa opetuskielenä ja äidinkieltä waan se
litykseksi, missä oppilainen ei saksaa tarpeeksi
ymmärrä; ja yläluokilla on mainittu opetus
kokonaan annettawa saksankielellä. Luku ja
kirjoitus on menewä myöskin paljaalla sak
sankielellä, mutta äidinkieltä saa käyttää seli
tykseksi. Hawaanto-opetuksessa käytetään waan
saksaa, niinkuin myös laulussa ja kaikissa
muissa opetusaineissa. — Näistä määräyk
sistä huomataan tarkoituksen olewan saksantaa
Preussin waltiossa Puolalaisia, joiden luku
määrä nousee noin 2½ milj. henkeen. Preussi
antaa kummallisen esikuwan kansallisuuksien
polkemisessa niin mainitussa maakunnassa,
kuin myöskin Pohjoissleswigisiä, jonka tans
kalaisia asukkaita niinikään saksannetaan kou
luin awulla. Tuo ihmisyyttä puuttuwa me
netystapa ei kuitenkaan onnistune, sillä kan
sallisuuden tunto on jo herännyt pienemmis
säkin kansoissa. Asianomaiset Preussissä o
wat unohtaneet, mitä Pyhä Raamattu käs
kee, ja suuri uskonpuhdistaja Luther, joka oli
Saksalainen, teroitti, että Jumalan sana on
kaikille kansoille annettawa kansan omalla
kielellä, josta seuraa että maallistenki aineit
ten opetus on suoritettawa itsekunkin kansan
kielellä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
†
Tietää annetaan
Rakas waimoni
Maria Liisa Laakkonen,
omaa sukua Remes,
kauan sairastettuansa rauhallisesti wai
pui kuoleman uneen Syyskuun 2 päi
wänä 1882, kello 3 e. p. p. tilalla
N:o 5 Kotasalmen kylässä, 45 wuo
den, 10 kuuk. 11 päiwän ijässä; su
ruksi ja kaipaukseksi minulle, 1 pojalle
sekä sukulaisille ja ystäwille.
Antti Laakkonen.
Philipp. 1: 19—21.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
heiniä yllä, rewolweri jalkojen wälissä,
jossa rewolwerissa wielä oli 1 laahinki
ampumatta, waan 2 kuulaa on löydetty
miehen muutoin tyhjästä kukkarosta ja
1,45 litralle Juho Kekäläisen nimeen an
nettu wiinan kuljetuspassi, huonon puo
leiset pumpuliwaatteet oli wainajalla yllä
ja karwalakki päässä. Waan kuin wai
najan päällys- ja sisuswaatteetkin oliwat
aiwan eheät, yksin paitakin ilman mitään
reikää ja ilman mitään werenkään juoksua
eli tahraantumista, niin panee arwelemaan,
että tässä asiassa piilee salaisuus ja on
woinut murhakin tapahtua eikä itsemurha.
Muutoin ei liene woitu hawaita mitään
suurempaa epäluulon alaisuutta woitawan
kiinnittää kehenkään kuulosteltuihin.
Tämä wainaja oli tunnettu paikkakun
nalla huonomaineiseksi henkilöksi ja alet
tiin häntä jo pelätä seutukunnan kauhuna,
missä hän liikkui. Waikka ollen wasta
noin 20 wuotias tai hiukan wanhempi ja
wielä ripille pääsemätön, oli hän jo ke
rinnyt olla n. k. wierasmiehenäkin siihen
määrään, ett'ei hän enää kelwannut todis
tajaksi. Myös oli wainajaa wastaan ru
mia kanteita tulewiin käräjiin: yön aikaan
akkunan läpi ampumisesta toisen asuntoon,
ryöwäysyrityksestä arpajaistilaisuudessa y. m.
Aiwan wiime elinaikoinaan lienee wainaja
ollut jokseenkin epätietoisissa ja epäiltä
wissä toimissa, huhun mukaan n. s. metsä
kaartissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
JOHANNES ZITTING, Varatuomari, Asianajaja Wiipurissa
Posti- ja sähkö-osoite Wiipuri. 18. Karjalan katu 18.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kuukaudelta 3.738: 90.
Otettu ulos yhdyspankista 4,000: —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatkoa wiime Numeroon)
Maanwiljelys Sawossa, jossa wielä
löytyy niin paljon wiljeltäwää maata, on
warsin luonnollista muodostuwa eksten
siwisenä. Wiimeisellä kahdella wuosikym
menellä owat uudiswiljelykset, warsinkin
peltowiljelys, suuressa määrässä laajentu
neet ja owat nämät olleet suorana seurauk
setta heinänwiljelyksen kehittymisestä. Sillä
kun joku maanwiljelijä on päättänyt ryh
tyä heinänwiljelykseen, niin hän samalla
on tehnyt saman werran uudispeltoa, kuin
hän on kylwänyt heinäksi, jotta wiljaa
kaswawa maanala ei wähentyisi ja niin
tehden on hän, huomaten suuren hyötynsä,
yhä jatkanut uudispeltojen tekoa siksi kuin
hän näin muodoin on muodostanut wa
paan, koppelitapaisen wiljelysjärjestyksen,
joka parhain soweltuukin olosuhteisin. War
sinaisia, niin sanoakseni, todenperäisiä
wuoro- ja koppeli-järjestelmiä ei ylipäänsä
saattaisikaan puolustaa, kuin useammassa
paikassa löytyy kuiwia mäkipeltoja, jotka
owat liian kuiwia heinänkaswuun. Kui
tenkin olen järjestänyt senlaisiakin, paitsi
useammilla herrastiloilla, myöskin jo mo
nella talonpoikaistilalla ja owat ne waan
yhä lisäytymässä.
Läänin maanwiljelyksen heikoin puoli
on sen niityt. Luonnoltaan owat ne huo
mointa laatua, joko kiwikoita, wesiperäisiä,
kowan maan takkuniittyjä, jotka oikeastaan
olisi pidettäwät karjalaitumina, kuin owat
syntyneetkin kaskiwiljelyksistä, tahi suo
niittyjä niin sywällä mutakerroksella, että
harwansa tilassa ojilla tawataan perus
tusta, enemmiten kiwi tai hiekkapohjalla.
Niittyjä sawipohjalla tawataan yleisemmin
waan läänin länsi-osissa ja siellä täällä
likemmin Saimaan rantamaita. Suonii
tyt taas owat syntyneet suowiljelyksistä
wiljanwiljelys päätarkoituksenaan. Wil
jelystapa, jos senlaisesta woipi puhuakaan,
tarkoitti yhä uudistetulla maan polttami
sella saawuttaa mahdollisesti monta ja
runsaita wiljan tuloja, tawallisesti 4 —6
ruiswiljaa ja wielä sen jälkeen niin monta
toukoja, kuin palkitsi työkustannukset. Tässä
tilassa ja tawallisesti wielä kynnön jälestä
hoidettiin wiljelysala niityksi, useinkin jo
jättäessä wesojen ja pensaitten peittämänä.
Kun sitten parin wuosikymmenen kuluttua
metsä oli woittauut täyden wallan uudis
tettiin sama wiljelystapa, siksikuin suon
perustus tawattiin, milloin wasta wilje
lys pidettiin päättyneenä ja walmiina.
Suurin osa Sawon niityistä owat tällä
tawalla syntyneet ja esiintywät sentähden
warsin surkeassa tilassa. Myöskin näillä
aloilla on perinpohjainen muutos katsanto ja
wiljelystawassa tapahtunut wiime wuosi
kymmenellä. Näissä suhteissa owat myös
kin maanwiljelysseuran ja läänin agrono
mien toimet kaswattaneet hywiä hedelmiä,
niin kuin myöskin suorahaston ja wilje
lysrahaston waroillä toimeentulleet wilje
lykset, jotka etupäässä owat käytetyt edellä
mainittujen niittyjen säännölliseen wilje
lykseen, owat asettaneet maanwiljelijäin
silmien eteen monta seurattawia esimerkkiä.
Kysymys niittyjen parantamiskeinoista
astuu sen wuoksi kaikilla toimituksillani
esiin ensimäisenä ja tärkeämpänä keskus
telu-aineena ja kaikkialla jo älytään, kuinka
turmiollinen maan polttaminen on kestä
walle heinänkaswulle, niinkuin myöskin
jo hoksataan, kuinka suuresta arwosta ki
wellisaineiden sekoitus on multamaalle,
missä waan siihen on tilaisuutta. Myös
kin on ruwettu käyttämään karjanlantaa
niitty ja suomailla ja sillä tawalla jär
jestämään niitä koppeliwiljelykseen. Wie-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Tilaus-Hinta Kuopiossa:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Suomen Pankki Syysk. 13 p.
Pietari l. a. 257: — 253: — 100:lta r.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomen työmiehille ää
nenkannattaja. Tämän kuun alus
ta tulee Uudessa Suvmettaressa ker
ran wiikossa olemaan erityinen osasto,
nimeltä "Työmies", jota toimittaa
Helsingin Työwäen-yhdistykseu walit
sema 5 miehinen toimikunta. Sen
tarkoituksena on, sanoo U. S., puhua
Suomen työmiesten puolesta ja, tar
kasti pysyen laillisuuden piirissä, har
rastaa senlaisia muutoksia, jotka woi
wat parantaa työmiesten asemaa ja
säilyttää hywää suhdetta työntekijäin
ja työn antajien wälillä.
— Turun ja Porin läänin
kuwernöörin kertomus wuoden
tulosta, annettu elokuun 17 p:nä
1886.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jos waan ottaa lukuun Tanskan
pienen tuskin 2 miljonaan nuosewan
wäkiluwun tai sen laiwaston ja sen pie
nen mutta hywin kunnollisen sotajoukon,
niin ei saa mitään käsitystä siitä, mikä
merkitys on Tanskalla Saksan wastus
tajana. Tanskan sotawoimat eiwät
mahtawassa waltakunnassa herätä pal
jon lewottomuntta. Tärkeämmät owat
ne sukulaissuhteet, jotka liittäwät Tans
kan kuninkaallista perhettä Wenäjän ja
Englannin hallitsijasukuihin sekä Han
noverin kruununperilliseen — mutta
enimmin huomioon olettawa on Tans
kan maantieteellinen asema.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Uusikuosisa willapäaliinoja,
Tukholman parhaita silkkiliinoja.
Huom.! Tukkuostossa iso hinnanalennus!
Rahatoimikamarin puolesta:
Oscar Clouberg
R. F. Walldén.


[User] <image>OCR:

[Assistant] „ 90p. 99: 80 99: 20


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Mitä kauan on walmistettu ja mi
hin mieliä kaikintawoin innostetaan
sitä luonnollisesti suurella uteliaisuu
della odotetaan. Niinpä myöskin Sa
wonlinnassa toimeenpantua meijerituot
teiden näyttelyä, joka tosin ei kuulu
nut koko maahamme, mutta kuitenkin
niihin seutuihin, jotka mainittujen tuot
teiden puolesta owat maamme etewim
mät. Kaikista enteistä, sanomalehtien
ilmoituksista ja muista warustuksista
woi huomata että asialla oli paljon
harrastajoita ja epäilemättä olikin koko
joukko ihmisiä matkaan aikeessa. Niin
myös kulkuneuwojen puolesta oli tehty
mitä oli woitu, mutta kuitenkin oli
näyttelyssä käwijäin paljous paljoa wä
hempi kuin olisi woinut odottaa. Syynä
epäilemättä oli ilman kolkkous. Mutta
ne jotka siitä eiwät huolineet, waan
matkaan lähtiwät, wannaankaan eiwät
tarwinneet katua Sawonlinnan s. o.
Sawon ja Karjalan meijerinäyttelyssä
käyneensä.
Syyskuun ensi päiwänä oli näyttely
määrätty awattawaksi, joka myöskin
silloin tapahtui, ja kaikin puolin olikin
se walmis määrähetkellään, joka ei ole
tawallista näyttelyissä yleensä. Näyt
telyn luettelokin, joka oli waan suo
menkielinen ja järjestetty läänittäin
ja kihlakunnittain sekä warustettu wer
taawilla tilastollisilla tauluilla, oli jo
heti ensi päiwänä saatawana. Sa
wonlinnan pikkukaupunki osoittihe jo
heti sen piirin sisälle tullessa erino
maisen juhlalliselta. — Tulipa mistä
päin hywänsä, oliwat liehuwat liput,
kyönnöstangot y. m. tulijoita terweh
timässä, mutta enin kuitenkin oli juh
lamerkkiä sillä paikalla, mihin erino
maisen soma ja mukawa näyttelykar
tano oli rakennettu. Se paikka oli
tasaisella awaralla alangolla Säämingin
kirkon kaakkois puolella, Sawonlinnan
uudessa kaupungin osassa. Warsinai
nen näyttely huone oli kolmijaksoinen
rakennus, kaksi yhtä suuntaisesti seiso
wata siwurakennusta ja niiden wälillä
kapeampi, molempia yhdistäwä huone,
kuitenkin niin, että kaikki oli saman
katon alla yhdessä jaksossa, yhtenä
suurena suojana. Wastapäätä eteläistä
siwurakennusta kadun toisella puolen
oli taas erittäin tätä tilaisuutta war
ten rakennettu pienempi kartano, johon
kaksi työskentelewää meijeriä oli sijoi
tettu. Joka puolelta oliwat näyttely
kartanot lukuisilla lipuilla ja waaku
noilla koristetut. Näyttelyn pääkäytä
wän päällä eteläisen sisärakennuksen
pääty puolessa näkyi ylinnä Suomen
waakuna ja sen alla sitten Mikkelin,
Kuopion ja Wiipurin läänien waaku
nut. Wastapäisellä puolella Pohjois
owen päällä, ulkopuolella oli Sawon
linnan kaupungin waakuna nähtäwänä.
Kun sisään astui oli oikealla kädellä
aitauksen takana kaksi herrojen Peter-
ja kumpp. Kyöpenhaminasta näyt
teille panemaa Burmeister & Wain'in
mallin mukaan tehtyä sentrifuugia, se
on kerman eroittajaa niihin kuuluwine


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Suomalainen teaatteri an
toi täällä ensimmäisen näytäntönsä
wiime sunnuntaina, jolloin esiteltiin
unkarilainen kansannäytelmä "Kylän
Heittiö", joka lukuisilla, kauniilla,
unkarilaisilla lauluillansa on mitä
miellyttäwimpiä kappaleita. Sitä e
nemmän täytyy kummastella että ylei
söä oli saapunut teaatteriin waan
niukanlaisesti, Emme tällä kertaa
kumminkaan rupea mahdollisia syitä
tähän etsimään, koska arwelemme po
rilaisten wastedes ymmärtäwän osoit
taa, että he kotimaista taidetta rakas
tawat.
Mitä muuten kappaleen esittämiseen
tulee, todisti se kerrassaan että suo
malainen teaatteri tällä kertaa omis
taa näyttelijäwoimia, jommoisia täällä
ani Harwoin on nähty, parempia ei
koskaan. Tämä koskee erittäinkin
lauluwoimia, joita seuralla on oiwal
lisia niinhywin yksityisiä kuin kööre
jä. Edellisistä weti tällä kertaa erit
täin huomiota puoleensa hra Wal
lenius ja neiti Kurikka sekä nei
ti Borg, jotka kaikki warsin kiitettä
wällä tawalla suoritiwat laulu-osansa
ja saiwatkin ihastuneelta yleisöltä wilk
kaita mieltymyksen osoituksia. Näytteli
jöinä esiintyiwät näinä mainitut hen
kilöt myös warsin oiwallisella tawalla,
erittäinkin suoritti hra Wallenius teh
täwänsä Göndör Sandorina ponte
wasti ja ylewästi. Edelleen ansaitse
wat kaikella kiitoksella mainita neiti
Finne Boriskana, hra Böök La
joksena ja hra Rautio petollisena
yöwartijana Gonosz Pistana. Hrat
Pesonen ja Lindfors osoittiwat
soittoniekkoina että suomalaisella te
aatterilla myös on hywiä koomillis
ten osienkin toimittajia. Ilolla me


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kuuluisa hra Moltchanoff joka
käwi Helsingissä wiime waltiopäiwien
aikana ja haukkui Suomen olot niin
huonoiksi kuin olla saattaa ja yllytti
Wenäläisten wihan päällemme, oleske
lee tätä nykyä Lontoossa juoden Rans
kasta kartoitettujen prinssien maljoja
Wales'in herttuan y. m. luona. Hän
on kuten ennenkin „Nowoje Wremjan"
kirjeenwaihtaja.
— Ikäwä wirkamiehenerehdys.
Mikkelin 21.-ssä reserwikomppaniassa
palwelee tätä nykyä liikaa medisiinin
kanditaatti K. A. R. käsittämättömän
erehdyksen johdosta. Hän on syntynyt
1 p. jouluk. 1860 ja kuuluu 1882 wuo
den kutsunta- ja ikäluokkaan. Mutta sai
1882 ja 1883 lykkäystä, kun ei täyt
tänyt mittoja. W. 1884 hän jo hy
wäksyttiin ja palwelikin reserwissä 1885
ja olisikin asewelwollislain 24 § mu
kaan ollut wapaa palweluksesta, mutta
tänä kesänä 1886 on hänet sotakomi
sarjus waatinut jälleen palwelemaan ja
hän palweleeki. Hämmästyneinä ja uteli
jaina odottawat tuttawat, eikö asia jo
tenkin selwiä hra R.n ajatuksen mukaan
sillä arwellaan, että hän mahtaa saada
hywän päiwäpalkan odottamattomasta
ja liiallisesta rasituksesta näin kuumana
aikana. Arwellaanpa lainwalwojankin
ryhtywän asiaan, joka warmaan on ikä
wäksi erehdykseksi tulkittawa. Tällaista
tapausta emme ole ennen kuulleet sat
tuneeksi Suomen sotawäessä.
(H- S.)
— Hirwien tappamisesta We
näjän rajalla Arkangelin kuwerne
mentissa kirjoitteli tuonnottain muuan
Suomussalmelainen, kertoen Kaikuu lu
kijoille m. m., että 16 hirweä olisi am
muttu niillä tienoin. Noitten kulkupu
heitten johdosta Oulun läänin kuwer
nööriwirasto pani toimeen wirallisen
tutkimuksen, kuinka asianlaita oikeastaan
on, ja kuuluu Suomussalmen nimis
mies herra Emil Dahlström niinikään il
moittaneen että wiine kewännä Pista
järwen kylässä Arkangelin kuwernemen
tissä talonpojat Siwana ja Jiiwana
Koljonen wiime mainittu Porojussiksi
mainittu, tappoiwat kaksi hirweä. Use
amman hirwen taposta ei ole tullut hra
nimismiehelle tietoa.
— Onnettomuus kosken las
kussa. T. k. 19 p:nä kun eräs Nis
kakosken laskumies lähti Waalan Hami
nasta, laskemaan erään Sotkamolaisen
terwawenettä alas Niskakoskea ja wene
saapui niin kutsuttuun Siitariin, niin
wene täyttyi wedellä sekä meni pirs
taleiksi. Terwoja ei ole wielä kaik
kia saatu ylös.
— Huonosti käwi kun t. k. 18p:nä
jälkeen puolen päiwän lähti eräs Kuh
mon mies itse laskemaan omaa terwa
wenettään Merikoskea alas, käwi niin
huonosti, että wene törmäsi lohipadon
porttiin, niin että meni pirstaleiksi ja
lienee joku tynnyrikin kadonnut. Lohi
pato oli myös särkynyt, josta tulee
palkinnon waatimus. Niin käy kun ei
raski maksaa oikealle laskumiehelle yhtä
markkaa. (Kaiku.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
weto register
tonneissa,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
½ „ 2 „ 25 „ 2 m. 85 P.
¼ „ 1 „ 50 „ 1 m. 86 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
niita, Kestäviä trekoo-, verka- y. m. kankaita, valikoitu paraimmiksi tun
nettujen tehdasten tuotteista, Työt toimitetaan vaatimusten mukaan ja määrä
tyillä ajoilla. Kuopiossa, Elokuulla 1886. E. Löfberg.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ensi hädän liewentämiseksi onkin sentäh
den läänin hätäaputoimikunta ryhtynyt tar
peellisiin toimipiteisiin, waan suurempia wa
roja on tarpeen, kuin mitä paikkakunnalla
on saatawissa: monilukuisille nälkää kärsi
wille on hankittawa leipää koko pitkän tal
wen ajaksi, wieläpä olisi tulewan wuoden
siemenkin saatawa. Saatuaan Hänen Yl-
häisyytensä Suomen Kenraalikuwernöörin
luwan apuwarojen keräämiseen, pyytää hä
täaputoimikunta sentähden jokaista, joka ei
tahdo ummistaa korwaansa hätääntyneitten
walituksille, piirtämään nimensä sekä anti
mensa laadun ja määrän seuraawaan ke
räyslistaan.
Tämän ohessa pyydetään kaikkia niitä
arwoisia kansalaisia, joille keräyslistoja on
tullut, ensi tilassa palauttamaan ne, kuin
myöskin lähettämään saamansa awut Ou
lun läänin hätäaputoimikunnalle, joka aika
naan maamme enite lewinneissä sanomaleh
dissä tekee täyden tilin saamistaan awuista
sekä niiden käyttämisestä.
Oulussa, Joulukuun 12 p. 1891.
Tämä sama on kirjakaupassakin ja saa
siis toimitus ilmoittaa että halulliset awun
antajat hywäntahtoisesti suwaitkoot siellä
nimensä ja awunantonsa suuruuden merkitä.
— Waltuusmiesten warsinaisessa ko
kouksessa wiime Jouluk 11 p. raatihuo
neella oliwat läsnä he:rat: puheenjohta
ja Forss, sekä waltuusmiehet: Snellman,
Auwinen, Paganus, Aleks Pulkkinen, Si
kiö, Jalkanen, Laukkanen Pirhonen ja
Ammondt Waltuusmies Hedlund oli sai
rauden takia poissa, Pormestari Sopanen
oli myöskin läsnä
Käsiteltiin ja päätettiin seuraawia asi
oita:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tomtullani N:o 121 hyyrätään 1 p.
kesäkuuta isompi tupa-huone lankkauk
sen, leipä-uunin, hellan ja kellarin
kanssa, suuri winni kahden konttorin
kanssa, aitta, talli 2:le hewoselle ja puu
liiteri. Huoneet uudet ja hywässä laitok
sessa, hyyristä sopii C. R. Dahlström.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Hovioikeuden auskultantti.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
min olkipensas on T. L:lle lähetetty
nähtäwäksi. Siinä pensaassa löytyy yh
destä jyästä kaswaneita tähällisiä ol
jenkorsia yhteensä — 52, jos ei lukuun
oteta kolmea pientä waillinaista kortta.
Tähkät owat useimmissa korsissa hywin
isoja ja täysinäisiä, lukemalla jywät
muutamissa tähkissä on laskettu niiden
jywäin luku, jotka tuosta yhdestä maa
han kylwetystä jywästö owat syntyneet
3—4,000:ksi.
Cornelius Vanderbilt, joka
hiljan isänsä kuoleman kautta tuli noin
50 miljonan dollarin omistajaksi, on
päättänyt New-Yorktssa rakentaa suuren
kiwirakennuksen New -York-Centralin rau
tatien työmiesten hywäksi. Tässä uu
dessa rakennuksessa tulee olemaan luku
salia, lainakirjasto, kokoushuoneita y.
m. mainittuja työmiehiä warten.
— Ruumiin polttaminen Tans
kan pääkaupungissa Köpenhaminassa
on äskettäin muutamain yksityisten toi
mesta alettu rakentaa huonetta ruumiitten
polttamista warten, koska eiwät hywä
nä pidä sitä wanhan tapaa että hau
dataan ruumiit maahan. Syksyllä se
tulee walmiiksi.
- Norsu, joka tappoi 17 ih
mistä. Wiime Huhtikuun 8 päiwänä
tapahtui hirwittäwä onnettomuus Inti
assa. Muuan norsu, jonka selässä
ratsasti mies, suuttui arwaamatta ja
heitti miehen kauas luotaan. Onneksi
mies rukka putosi sywään kuoppaan,
josta norsu ei löytänyt häntä. Siitä
pä juoksi raiwoisa elukka edestakasin ja
ajoi erästä ukkoa takaa. Ukko pakeni
huoueesen. Waan norsu särki seinät,
sieppasi wanhuksen sieltä ja löi hänen
mäsäksi. Tuon jälkeen norsu tappoi
wielä kuusi ihmistä Bersomassa, 3 Lo
tassa 4 Gangeossa ja 4 Mardaussa.
Sen ohessa se wimmassaan tappoi
härän ja hewosen. Lopulta se särki
toisen talon seinät ja tappoi kaikki
minkä eläwältä löysi. Julmasti se
rääkkäsi uhrinsa ja katsoi tarkkaan että
heiltä meni henki. Useita ruumiita se
kantoi pitkät matkat ja heitti ne kuop
piin. Lopulta onnistui sen tappami
nen, kun ammattiin kaksi kuulaa pää
hän.
— Petollinen sairashuoneen
wirkamies. Amerikan Y. S. kertoo,
että Washingtonin kaupungissa muuta
man sairashuoneen päällikkö on syytetty
petoksesta wirkaansa toimittaissa. Usein
owat sairaat walittaneet että esim. ruo
ka oli kehnoutta laatua, mutta wehkeel
lä saatiin aina senlaiset syytökset kukis
tetuiksi. Nyt owat kuitenkin useammat
sairashuoneista ulos tulleet yhtyneet
yhteen woidaksensa parantaa niitä
monia epäkohtia sairashuoneen hoidos
sa. Senlainen petos kuin tämä, on
tosiaankin ilkeintä laatua ja ansaitsee
kowaa rangaistusta. Maantieroswo,
joka wäkiwallalla ryöstää matkustawai
silta omaisuuttansa, ei ole ensinkään
suurempi roisto kuin tuommoiset herrat,
jotka sairailta ryöwää joka päiwä lei
päpalan heidän sillistään eiwätkä huoli,
waikka sairas puutteissaan kuolee. Tä
mä on hywin yleinen tapa Amerikan
armeliaisuuslaitoksissa. Ne rahat, jotka
kerätään sairasten ja tarwitsewaisten
hywäksi käytettäwiksi, joutuwat herrojen
pohjattomaan taskuun. Suuret palkat
heille ensiksi maksetaan, mutta nuo heit
tiöt eiwät siihen tyydy, lisää pitää
saada waikka se olisi hankittawa tois
ten ihmisten hengen alttiiksi panemisen
kautta. Olisi jo aika että nuo kunnias
sa pidetyt roswot saisiwat ansaitun
rangaistuksensa, sanoo jo mainittu sa
nomalehti.
— Wireä perhe elää New Hol
landissa, O. Äiti on syntynyt 1777 ja
hänen sisarensa owat toinen 112 ja toinen
106 wuoden wanhoja. Poika, jonka luo
na he eläwät, on 72 wuoden wanha
mutta ahkera ja toimelias kaikissa töis
sä ja toimituksissa.
— Harwinaista. Amerikassa Ak
ronissa Y. S. kertoo lapsen syntyneen
jonka korwat eiwät ole oikeassa paikas
sa, waan juuri suun wieressä poskilla.
Kirjeitä maaseuduilta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Satakunnan
kirjakaupassa:
Kotiliedeltä, kirjoittanut Pekka K.
1 m. —
Lauluwihkonen. Etupäässä kansakou
lujen tarpeeksi kokoili Hawio.
1 m. —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Laula, mun Laurani, kun
Murhe mun syöntäni syö
Laula, kun rintani mun
Rauhatta, lohdutta lyö.
Pääni sun polville saan
Laskea uinailemaan;
Sun laulustas lepoa, lohtua saapi
Mun rintain, mi rauhatta raivoaapi.
Samuli S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Maanwiljelyskokouksen ja näyt
telyn on läänin maanwiljelysseura päät
tänyt panna toimeen tulewan syysk. 5
ja 6 päiwinä Suonenjoella.
— Matkarahoja annetaan Kuopion
läänin maanwiljelysseuran toimesta Han
koniemen woinäyttelyyn menewille, jos
ta wastedes tarkemmin ilmoitetaan. —
Sawo.
— Nurmeksen yhteyskunnalle on Kuo
pion läänin maanwiljelysseuran johtokunta
myöntänyt 300 m:kan suuruisen apurahan
näyttelyn toimeenpanemiseen mainitussa
kunnassa. — Sawo.
— Nona-tautia, tai jotakin senta
paista, on lapsiin ilmestynyt Iisalmen
kauppalassa ja sen seutuwilla. Tautiin
sairastuwat saawat ensinnä wetotaudin
kohtauksia, waipuwat sitten uneen ja
nukkuwat usein pitemmänkin aikaa, josta
sitten joko terwennä herääwät tai kuo
lewatkin, kuten kuuluu siellä sattuneen.
— Suomalaiseen teaatteriin oli eilen
kokoontunut wäkeä huoneen täydeltä kat
somaan H. Ibsen'in Kansan wihaajaa,
jossa kehoitetaan yksilöä horjahtamatta
taistelemaan oikean ja toden eteen, waikka
yleinen mielipide kuinkakin woimakkaana
nousisi sitä wastaan. Päätehtäwä toh
tori Stockmanin osa oli hra Leinon tai
tawissa käsissä, ja hänen weljenään,
pyylewänä pormestarina oli hra Ahl
berg. Nahkurimestarin, Mäyrämartin esit
täjä, hra Lindfors suoritti tehtäwänsä
tawalla sellaisella, että häntä aina mie
likseen katseli, milloin nähdä sai. Neiti
Sarin tohtorin tyttärenä Petrana liikkui
ensi näytöksessä aloittelijän epäwarmoilla
askeleilla, mutta seuraawissa näytöksissä,
missä sisällistä wakuutusta sai tulla nä
kywiin, oli ulkonainenkin esiintyminen
warmempaa. Rouwa Leino oli tohtorin
emäntänä sellainen wanhan ajan nainen,
että oikein ihmetteli, aina kun hänen
suustaan jonkun sanan sai kuulla. Hra
Falck kirjanpainaja Aslaksenina sekä hrat
Halme ja Weckman wapaamielisinä sa
nomalehtimiehinä täyttiwät hywin paik
kansa.
Huomenna toinen tilattu näytäntö,
jolloin annetaan Fritz Reuterin kirjoit
tama huwinäytelmä Setä Bräsig.
— Julkinen huutokauppa toimitetaan
tänään k:lo 4 Rahatoimikamarissa. Siinä
tarjotaan lunastettawiksi kaksi kaupungille
kuuluwaa tomttumaata sekä wuokratta
wiksi useampia samanlaisia maapalstoja.
— Oikaisu. Lehtemme wiime n:on
2 siw. 4 palstan 40 riwillä alhaalta
on 123%, joka on olewa 23%.
— Waltuusmiesten kokouksessa wiime
maanantaina otettiin ensin käsiteltäwäksi
uuden kansakoulun rakennusta koskewa
kysymys. Waliokunnan ehdotuksen mu-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Vaasan ja Etelä-Pohjanmaan
enin levinnyt sanomalehti
on
POHJALAINEN,
jota jaetaan noin 2,000 kpl.
Maksaa 4 mk. koko v:lta.


[User] <image>OCR:

[Assistant] S. Wirsik. N:o 287, v. 12.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Onko koko summa tässä?"
„En ole katsonut, mutta olen wa
kuutettu siitä, että se on".
„Oh, se on oiwallista! Te ette e
des ole katsoneet, onko lompakossa
mitään, ja kuitenkin wäitätte, että se
on rahoja täynnä. Onhan se mah
dollista, ettei siinä ole muuta kuin
paperilippuja. Oi, teidän korkea-ar
woisuutenne, te uskotte tuollaista wä
keä liian paljon!"
Bertalan aukaisi lompakon. Hän


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— H. M. Keisari on 22 p. wiime syys
kuuta tarkastanut Sewastopolin ympärillä
olewaa sotawäkeä. Sitte hän käwi kirkossa
messua kuuntelemassa, ja sen jälkeen ruhti
nas Gorschakowin haudalla, jolle hän omalla
kädellänsä istutti kaksi akasiapensasta, ja asetti
kukkaseppeleen Sewastopolin puolustajan ku
wapatsaalle. Samana päiwänä hän palasi
onnellisesti Liwadiaan.
— Löytölasten laitoksessa Pietarissa on
noin 25 tuh. lasta, joista suurin osa on
maksua wastaan annettu äiteille Pietarin
kuwernamentissa imetettäwiksi ja hoidettawiksi.
Nämät äidit laiminlyöwät omien lastensa
korjuun ja käywät wihdoin itse hedelmättö
miksi; mutta siitä eiwät mitään pidä, kunhan
waan rahaa saawat, josta sitte koko pere
elää, ja moni talon isä saapi tilaisuuden
laiskana wenyä, paraasta päästä kylän ka
pakassa. Tämä on surkeata elämätä, joka
warsinkin koskee Inkerissä asuwia Suoma
laisia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
2. Kaikki näyttelöön tuodut esineet pitäwät olla
näytteliäin kototekoa sekä oman maan tuotteita.
Eläimet pitäwät olla kotona syntyneitä, tai wä
hintäänkin 6 kuukautta näytteliäin omina olleet,
sekä alle 10 wuoden ikäisiä; ja jaetaan palkintoja
ainoastaan n. k. si'intö-eläimistä.
3. Tawaran, josta palkinto annetaan, pitää ole
man ei ainoastaan parempi kuin muut samalla
kertaa näytteille pannut saman laatuiset esineet,
waan myös itsestänsä oleman oiwallista laatua
ja tarkoituksensa täyttäwä.
4. Kun woita tuodaan näytteelle on aina il
moitettawa, josko kerma, josta se on tehty, on ha
patettu kuorimisen jälkeen, wai jos kerma on ha
pannut maidon päällä. Juustosta on ilmoitet
tawa sen ikä, ja josko se on tehty rieska- wai
kuoritusta maidosta sekä wiime tapauksessa kuin
monen tuntisesta kuoritusta maidosta. Woin pi
tää oleman puhtaissa puuastioissa ja löytymän
wähintäänkin 5 naulaa, sekä juustoa 1 kokonai
nen juusto ja munia 10 kapp.
Alta waarain warjele!
Suloisessa suojassasi,
turwassasi,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Asuinhuoneliite sisältäwä 3 huonetta,
3:ssa huoneessa ei ole seinää, 4
syltä ja 4 lewiä, hywäksi salwettu, on
myytäwänä Johan Ekmannilla.
Paneliassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kappalaiswirkaa; w. t. kappalainen Kro
nobyssä M. Lagerbohm Kokkolan kirk
koherran apulaiseksi ja Kronobyn kirk
koherra, prowasti F. V. Sandelin o
man wirkansa ohessa hoitamaan kap
palaisenwirkaa seurakunnassa. — Wir
kawapautta opintojen jatkamiseksi
myönnettiin w. t. kirkkoherralle Hout
skärissä F. E. Richterille tulewan mar
raskuun 1 p:stä heinäkuun 1 päiwään
1885. — Awonaisiksi juliste
tut: kirkkoherranwirka Turun tuomio
kirkkoseurakunnassa ja kappalaisenwir
ka Eräjärwellä sekä hakijain puuttees
sa kappalaisenwirat Tyrwännössä ja
Petolahdella haettawiksi 90 pp. t. k.
12 p:stä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatkoa wiime N:oon.)
— Saan kunnian terwehtiä, hywä her
raswäki, kuului nyt notarius tohtori Hell
muth'in baassoääni. Pyydän anteeksi,
kun olen antanut odottaa itseäni; mutta
minä luulin antawani aikaa teille lausua
sywän kaipauksenne edesmenneen suku
laisenne yli; sillä sehän on warsin luon
nollista näin ensikerran ollessanne hänen
huoneissansa.
Tohtorin ääni kuului hiukan pilkalli
selta, kun hän noin sanoi. Luultawasti
oli hän kuunnellut, mistä sukulaiset kes
kenään oliwat puhuneet. Kaikissa tapauk
sissa tunsiwat läsnäolewat tämän puheen
käywän sydämelleen. Kukapa heistä oli
kaan siitä huolinut, kuinka wainaaja näissä
huoneissa oli elänyt, kuollut, kukapa yli
malkaan oli häntä edes ajatellutkaan?
Testamenttiä, perintöä, itseänsä oli kukin
muistanut, muuta ei mitään.
Kuitenkin kaksi wiimeeksi saapunutta
sukulaista Hans ja Dora oliwat poikkeus
tästä säännöstä. Olihän tohtori Hellmuth
kuullut Doran ennen sisään astumistansa
sanoman Hans'ille:
-- Sinä sanot oikein, että tuntuu niin
tuskallisen piinaawaiselta tulla tänne,
jossa wainaaja juuri ikään yksin hallitsi


[User] <image>OCR:

[Assistant]
D. Helanderin lesken
myymälässä kauppatorin luona.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Savokarjalaisten kansanopisto
iltamassa Helsingissä t. k. 22 p. il
lalla oli wäkeä minkä sopi wanhan
tutun ylioppilastalon suojiin, joiden
yhteydessä nyt oli myöskin tuo tila
wa ja mukawasti sisustettu entinen
kirjastohuoneusto. Ohjelmaan kuului
oikeastaan kolme päänumeroa. Tor
wiseptetin soitettua alkusoiton piti prof.
E. G. Palmén puheen Wermlannin
suomalaisista, esittäen heidän wanhem
pia ja uudempia olojaan ja elintapo
jaan ja kertoen monta hauskaa pikku
kuwausta näiden kauwas eksyneiden sa
wolaisten elämästä. Neiti A. Leander
lauloi heleästi ja woimakkaasti kolme
laulua.
Ja niin seurasiwat kuwaelwat „Suo
men kulttuurihistoriasta". Yleisö tiesi,
että tässä on illan loistokohta, waan
eipä pettynyt se toiweissaan. Ensi ku
waelma kuwasi maamme ensimäistä
asutusta. Siinä nähtiin kowaa perk
kaustyötä tehtäwän korwessa, puita
wierrettiin halmeeksi ja koetettiin koloa
awata metsään wiljelykselle. Toisessa
kuwaelmassa nähtiin Lalli takaapäin
suksien päältä hyökkäävän reessä istu-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
den kääntää koko yleisön itseensä, jättäen
muut asiat wähän syrjäpuolelle, ainakin ajaksi.
Se on metsien myöminen tai, josko niin
sanon metsien haaskuu, koska sitä useat muut
kin niin sanowat, joka nykyään on useam
man kääntänyt itseensä. Kauppiaat ja muut
keinottelijat niitä ostawat. Talonpojat ja
muut maanomistajat myöwät aika wauhtia,
kummatkin hieroen käsiään tyytywäisinä hy
wistä kaupoistaan. Hywä päiwäpalkka pa
nee tukinwetäjätkin ahkerasti puuhaamaan
metsissä. Entäs sitte wielä nuo tukin laut
taajat. Kaikki yllämainitut eiwät mahda
muusta suuresti ajateila kun suurista woi
toistaan ja rahan saaliistaan. Hulluhan on
joka wielä muuta ajattelee metsien myönnistä,
kun siitä silmin nähtäwästi waluu etua kai
kille. Mutta noita hulluja taas näyttää ole
wan, ei aiwan wähän niitäkään, jotka sur
kuttelewat metsäin liiallista haaskausta. Siis
asiassa kaksi wastariitaista puoluetta. Että
näiden metsäin häwittäjäin puoli on mahta
wampi walta, nähdään siitä että ne tekewät;
toiset waan puhuwat. Ne waikuttawat te
ollansa; toiset waan sanallansa. „Rahamie
len muuttaa", käytetään puhepartena. Raha
walta on siis tuominnut Suomen metsät
pois hakattawiksi; samoin kun isäntä laittaa
wäkensä niittämään heinäniityn, niin se on
tietty, että niin tapahtuu. Jokainen, joka
wähänki enemmin on kuullut kuin waan
omain peltoin rajoin sisältä, on warmaan
kuullut että maamme on ollut näihin asti
alituisten taisteluin tantereena. Hamasta
muinoisajan hämärästä asti on kansamme
saanut sotia milloin ulkonaista wihoillista,
milloin kowia luonnon woimia wastaan.
Jo on enempi kun puoli wuosisataa kun
wiimein otteliwat wihoillisia wastaan, jotkut
wanhat sitä hämärästi muistawat, ne san
karit ehkä lienewät jo kuolleet wiimeiseen mieheen
asti. Ja „jos kielin woisi kertoa näkönsä
wanhat puut" j. n. e., „niin heistäpä usi
ampi hywin ois todistamaan"; mutta kohta
katoowat nämäkin todistajat, kohta kaatuwat
Suomen hongat wiimeiseen asti ja jos kuka
sitä surkuttelee, niin metsän häwittäjät loh
duttelewat sillä: kyllä toista metsää sijaan
kaswaa!
Seliwä asia kumminkin on että jos tällä
kiireellä metsiä myödään kun nyt on tehty,
niin muutaman wuoden perästä ollaan wal
lan ilman hirsipuitta. Ainakin nousewat ne
niin kalliiksi etteiwät wähempiwaraiset woi
itselleen rakennusaineita hankkia (etteiwät
kaikki aiwan kaikki metsiään hukkaa, on kyllä
mahdollista, sillä jotka surkuttelewat metsien
haaskuuta, mahtanee niidenkin leiriin kuulua
metsäin omistajoita). Tämä panee siis ar
welemaan mikä niiden neuwoksi tulee, joilla
ei ollenkaan hirsimetsää ole, mistä ne huo
neita tekewät? Kiwestä, tiilistä, sawesta, ri
suista ja mistä kaikesta ehdoitellaan. Help
po on kyllä näin sanoa, waan epäilemme
sen olewan niin helpon toimeen panna, jos
waan yllämainitut rakennusaineet yksin jää
meidän maan talonpoikain käytettäwiksi, niin
selwä on ettei muutaman ajan päästä ole
monella köyhemmällä kattoa päänsä päällä.
mutta toinen on laita että rupeemme nuo
ria mäntymetsiämme säästelemään ja tarkalla
huolella niitä hoitelemaan. Ei pidä tehtä
män terwaksiksi eikä hakattaman kaskeksi män
ty- ja kuusipuita. Tarkka kielto hallituksen
puolelta olisi tässä kohti tarpeellinen. Wan
hat honkametsät, ne owat jo olleet ja men
neet. On arweltu tarpeelliseksi että maam
me hallitus rupeaisi panemaan rajoituksia
metsäin häwittämiselle. Mutta tässä lienee


[User] <image>OCR:

[Assistant]
K. NISSINEN
34 Mustanveljestenkatu 34.
Posliini-, Lasi- ja Siirtomaatavarain-
Kauppa.
Suorastaan sisääntullut
Viinejä
kohtuullisiin hintoihin.
Räävellin kilkkiä läkki- ja lasipurkeissa.
Suolattuja kurkkuja.
K. NISSINEN.
Telefooni No 229.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Parisista, syysk. 12 p. Hra Ju
les Jerry on sanonut kamarien ko
koonkutsumista tarpeettomaksi, koska
Kiina ei ole sotaa julistanut. Myön
netyt warat riittäwät Kiinassa aloi
tetun yrityksen toimeen panemiseen. -
Liberté wakuuttaa, että amiraali Cour
betia on käsketty antamaan kiinalai
sille ajatusaikaa.
— Ruhtinas Bismarck ja so
tamies. Sodan kestäessä Ranskan
ja Saksan wälillä wuosina 1870 — 1871
oli ruhtinas Bismarck kerran saanut
toimeksensa antaa eräälle sotamiehelle,
joka oli kunnostellut itseänsä tappe
lussa rautaristin, ensimmäisen luokan
kunniamerkin. Siinä tilaisuudessa ky
syi ruhtinas, joka tiesi että sotamies
oli köyhä, tahtoisiko hän kunniamerkin
asemasta ottaa 100 thalerin suuruisen
palkinnon. Sotamies kysyi, kuinka
suuri saamansa kunniamerkin raha
arwo on, ja saatuansa tietää, ettei sem
moinen maksa enempää kuin 3 thale
ria, lausui hän: "antakaa minulle sit
ten 97 thaleria ja kunniamerkki". Bis
marck nauroi ja sotamies sai, mitä hän
pyysi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
antaa palowakuutuksia helppoja palkintoja was
taan allekirjoittaneen kautta.
Kuopiossa huhtikuussa 1877.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
patriarkka, anakreontinen wanhus, äly
käs leikkisä isä, lopulta melkein pappa.
Hän seisoi siinä hymyillen, isälli
sesti hymyillen, hänen hymyilynsä oli
hienoa, paljon sanowaa. Hän ei ainoas
taan omannut hengistä etewämmyyttä,
jota ei kukaan häneltä kieltänyt, waan
oli niin omituisen epäilewäinen, niin
omituisen hurskas, kuin ei kukaan häntä
ennen ole hurskas ollut, täynnä har
tautta ja hywän omantunnon iloa, ja
puheensa ja kirjoituksensa tykkänään
iwan täyttämiuä, jota pienessä saar
nailewissa, politikoiwissa ja epäilewissä
kirjallisuuksissa ei ensinkään tawata.
Tunnemmehan epäilewän hengen,
ihan warmaan. Ibsenillä esimerkiksi
on se kauaksi pyrkiwänä meidän kesken,
jotka kernaasti ja kauan seisomme alal
lamme. Hän ei ainoastaan anna hen
kilöitensä epäillä kaikellaisia uskonnol
lisia ja waltiollisia oppilauseita, waan
joskus järkähyttää koko yhteiskunnal
lista asemaa. — Kuitenkin epäilee hän
aina maan laitoksia, ei sitä arwoa, jota
ne edustawat.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Dynamiittilaiset Amerikassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Kansakoulun juhlasalissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
koisesti, ei edes silloinkaan, kun tuskin
pääpiirteet siihen oliwat wedetyt.
Ei suinkaan. Tuo wäestö, jolla oli
yhteiset pyrinnöt, melkein yhtäläinen
warallisuus, oli kuin yksi suuri per
he. Jokainen tunsi toisensa, ja he oli
wat likeisessä kanssakäymisessä tois
tensa kanssa, eikä kenenkään tehnyt
mieli lähteä huwitusta hakemaan "tuol
ta ylhäältä".
Muuten olikin heillä useampina sun
nuntaina käwelymatkoja aukoissa, hu
wiretkiä järwillä ja lammeilla, ne oli
wat todellisia huweja.
Usein kuultiin myöskin säkkipillin
äänen kajahtelewan Malcolm - järwen
rannoilla. Skotlantilaiset kiiruhtiwat
sinne kansallis-soittokoneen kutsuwan
äänen kuultuaan. Tanssittiin, ja sem
moisina päiwinä oli Jack Nyan, joka
oli puettu, ylänkömaalaisten pukuun,
juhlan kuningas.
Lyhyesti, tästä kaikesta oli seuraus,
Simo Fordin sanojen mukaan, että
Coal-City wähitellen woi kilpailla
Skotlannin pääkaupungin kanssa, jota
talwen kylmyys, kesän helle, huono il
ma-ala ja tehdas-sawulla sekotettu, ik
ma rasittaa, jonka tähden sitä syystä
nimitetään Old-Reeky.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rokotus.
Yleisen, maksuttoman rokotuksen Re
posaarella toimittaa tänä wuonna ro
kottajatar Maria Lenning poliisiwahti
konttorissa siellä seuraawassa järjes
tyksessä:
Keskiwiikkona 22 p. kesäkuuta kello
11 e.pp. toimitetaan itse istutus; ja
keskiwiikkona 29 p. kesäkuuta kello 11
e.pp. tarkastetaan ne, joihin 22 p. ke
säkuuta rokko istutettiin.
Josta Porin Terweyshoitolautakun
ta tämän kautta ilmoittaa kaikille asian
omaisille muistutuksella, että rokotus
myöskin Reposaarella on pakollinen ja
että sen laiminlyöjät owat edeswasta
uksen alaiset. Porissa 3 p. kesäkuuta
1892.
Terweyshoitolautakuuta.
3-3


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hänen Majesteettinsa Keisarin armossa
wahwistama wuonna 1867.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ajawan pois.
Pitkän hakemisen perästä sain wihdoin emän
nän käsiini. Hän oli noin 60 ikäinen, hywän
tahtoinen muori. Kerrottuani hänelle kyytipo
jan häwyttömyydestä, lohdutti hän minua sillä,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
wia; samoin myös Korpou ja Hout
skärin pitäjissä. Sato tullee kihlakun
nassa ylipäänsä alle keskinkertaisen.
Masknn kihlaknnnassa owat ruiso
raat suurimmaksi osaksi menehtyneet,
paitsi joitakuita poikkeuksia ja moniaita
tiloja Liedon pitäjässä. Senwuoksi on
kihlaknnnassa odotettawa warsin huono
sato rukiista ja täydellinen kato nisus
ta. Ruissiemenen puutettakin warro
taan syksyksi.
Piikkiön kihlakunnassa on kaksi kol
mannesta ruisoraista menehtynyt kyk
mäin ja kuimain ilmain tähden.
Halikon kihlakunnassa näkyy asian
laita ole melkein sama kuin Maskun
ja Piikkiön kihlakunnissa. Kaurano
raat owat sitä wastoin kauniita, ja
ohrasta odotetaan hywää satoa, sillä
lämpimiä sateita on wiime aikoina
ollut ja yöhallat owat lakanneet.
Hallituksen puolelta ei liene tarpeel
lista ryhtyä mihinkään toimiin kansan
toimeentulon suhteen.
Kesäkuun 23 päiwänä.
Posti muutoksia. Yleisön tiedoksi
ilmoitetaan, että ensi heinäkuun 1 p:
stä:
uudet postitoimistot sekä wakuutet
tua että wakuuttamatonta kirjewaihtoa
warten awataan Ruokolahden ja Puu
malan pitäjäin kirkonkyliin;


[User] <image>OCR:

[Assistant] Postilaitos 95,000: —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
maisen laatikon, joka oli sidottu punaisella
silkkinauhalla. Silmänräpäyksen epäili hän
— wielä kerran tarkasti hän Lilliä tuolla
empiwällä katseella — sitte teki hän no
pean päätöksen ja kuiskasi:
„Tässä saatte te takaisin sen, minkä
tahdoitte."
Koneellisesti otti Lilli rouwa wastaan
pienen kääreen. Hän tuskin uskalsi enää
liikahtaa, niin kauhealta hänestä tuntui.
Laulaja tarttui hänen käteensä heittääk
seen hywästinsä.
„Oi, kuinka mielelläni tahtoisin suudella
teitä otsalle, rakas lapseni", kuiskasi hän.
„Jumalan tähden!" huusi Lilli.
„Mutta täällä on niin paljon ihmisiä",
jatkoi hän hymyillen tyynesti. „Me ta
paamme toisemme oopperassa tänä iltana
— eikö niin?"


[User] <image>OCR:

[Assistant]
dollisuushan on joka rikosasiassa. Siitä
syystä ei käy jättäminen syytettä teke
mättä. Eikä ymmärtääksemme mistään
muustakaan syystä.
Mutta jollei yleinen syyttäjä heitä syytä?
Silloin täytyy meidän wedota.
Prokuraattori on sen wirkamiehen nimi,
joka meidän maassa on lain korkein wal
woja. Hänen tehtäwänsä on pitää sil
mällä että maan yleinen laki ja muut
asetukset kaikissa wirkakunnissa noudate
taan ja että jokainen wirkamies rehelli
sesti täyttää welwollisuutensa. Mutta ko
kemus on osoittanut, että prokuraattoriin
wetoamiset tällaisissa asioissa owat ai
wan turhat. Sanomalehdissä on näytetty,
että selwää lakia rikotaan, ja wedottu lain
korkeimpaan walwojaan. Mutta siitä ei
apua, niille puheille on lain walwoja
kuuro ja mykkä. Joku yksityinen tekee
prokuraattoriin walituksen siitä, että jot
kut wirkamiehet julkisesti rikkowat lakia
ja asetuksia. Silloin saadaan wastaus,
mutta tämänlainen: asia ei kuulu walit
tajaan, hän ei siinä ole asianomainen.
Mutta tuon ylhäisen wirkamiehenkin
yläpuolella on wielä korkeampi walta,
kansan walta. Prokuraattori on welwolli
nen kansan eduskunnalle tekemään tiliä
toimistaan, joka waltiopäiwille jättämään
kertomuksen lain käytännöstä 3 wuoden
killuessa. Ja silloin on kansan eduskun
nalla walta tehdä niitä muistutuksia, joi
hin katsowat olewan aihetta.
Wetoamme sentähden kansamme si
weelliseen wakuutukseen ja oikeuden tun
toon. Sen ratkaistawaksi jätämme ky
symyksen. Onko oikein, että miehet, joi
den tiedetään haureutta harjoittawan,
jätetään siitä rikoksesta syyttämättä?
onko oikein, että se tapahtuu silloinkin,
kun he oikeuden edessä owat todistaneet
itsensä siihen syypääksi?
Woisimme lopettaa tähän. Mutta
sanomme yksin tein ajatuksemme wielä
eräästä asiasta.
Sawo huomauttaa, että 1734 wuo
den laki on lähes 160 wuotta ollut
woimassa, ja nauraa sille, että nyt wii
meisenä wuonna kuin sen lain rikos
kaari on noudatettawana niin suurta
melua nostetaan. Kun waan jaksai
simme odottaa ensi tammik. 1 päiwään,
jolloin uusi rikoslaki astuu woimaan,
niin „saamme sitten nähdä, missä mää
rässä olot paranewat."
Helppohan tuo on osapuilleen laskea,
kuinka kauwan nykyinen rikoslaki on ol
lut woimassa. Mutta waikeampaa lie
nee sanoa, kuinka kauwan sitä ennen
nämä asiat owat olleet yhtä lewäperäi
sellä kannalla kuin nykyisen lain aikana.
Ja wähänpä uusista asetuksista, paraim
mistakin, apua, joll'ei niitä noudateta.
Kerran oli tulewa puheiksi se tosiasia,
että erittäin tärkeässä kohdassa lain
määräykset owat jääneet kuolleeksi puus
tawiksi. Siihen keskusteluun on wuosi
1890 sen puolesta sopiwampi kuin ensi
wuosi, että tässä asiassa jo on liiankin
kauwan torkuttu.
Mutta minkälainen on tuo uusi ri
koslaki, jonka muka pitäisi saada ih
meitä aikaan? Näissä asioissa ei suin
kaan suuresti parempi kuin nykyinen
laki. Tosin on siinä eräitä rangais
tuksia kowennettu,, mutta toisia on lie
wennetty. Niin esim. 20 luwun 9
§ ei sisällä ollenkaan mitään kowen
nusta rikoksen uudistamisesta. Ja sa
man luwun 14 §:ää on useimmissa ta
pauksissa aiwan mahdoton käyttää pu
heina olewiin rikoksiin, mikä selwästi
näkyy alkusanoista.
Yhdessä hywin tärkeässä kohdassa on
uusi rikoslaki yhtä waillinainen kuin wanha
lakikin.
Kowa, ja uudessa laissa kowennettu
rangaistus on säädetty sille naiselle, joka
antautuu haureelliseen elämään, joka it
sensä myypi toisen käytettäwäksi. Mutta
mitään erityistä rangaistusta ei ole sää
detty sille, joka rahallaan ostaa toisen
ruumiin himojensa tyydyttämiseksi. Se
orjakauppa on kumminkin kaikista häpe
ällisin. Motioonin kautta olisi sentähden
ensi waltiopäiwillä rikoslaki tässä kohdin
täydennettäwä.
Neiti Ida L:beck'ille
toivotan onnea syntymäpäivänsä
johdosta t.k. 14 p. A. H.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ett'ei hän ole sieltä lähtenyt liikkeelle tämmöisellä ilmalla",
lohdutteli poika.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tapaturma. Kaukaan teh
taan työmies Heikki Ronkainen, kotoisin
Säämingistä, on saanut oikean kätensä
peukalon ja muut sormet poikki sirkkeli
sahalla. Häntä hoidetaan läänin sai
raalassa. Tehtaan puolesta oli hän
wakuutettu tapaturmaa wastaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ruuni pitkäwillainen koira, walkia rinta
ja käpälät, kaulapanta ja lukko kaulassa,
jonka omistaja saa periä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jako-aika: Lehti jaetaan jokaisena arki tiistaina, torstaina ja lauantaina kello 2 päi
wällä ainoastaan lehden painossa Tulliporttikatu 99; samassa paikassa myödään myös yksityisiä
numeroita 10 penniin kappale ja wastaanotetaan tilauksia.
Ilmoituksia wastaanotetaan kirjapainossa maanantaina, keskiwiikkona ja perjantaina ai
noastaan kello 6:teen j. pp. 12 p. maksusta ensi- ja 10 p. 4:nelle siwulle hienolta riwiltä eli sitä
wastaawalta alalta. — Toimitus-Paikka: Tulliporttik. 99. — Telefooni No. 3.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Freylle, joka innokkaana raittius työ-
miehenä kuuluu maamme sotilaista rait
tiuden taisteliain eturiwiin, ei kainus--
tellut uljaasti katsoa epäsiweellisyyttä
wasten silmiä ja käyden urhokasta sotaa
sitä wastaan, ollen niin esimerkkinä
maamme sotilaskunnalle, ett'ei heidän
tule ainoastaan urheilla maan ulkonaisia
wihollisia wastaan, waan tärkeässä ase
messaan puolustaa myöskin maatamme
sen sisällistä epäsiweellisyys wi
hollista wastaan, niinpä juoppouttakin
wastaan, joka portto äidin tawoin le
wittää ympärilleen inhoittawaa kurjuutta.
Puheessa myöskin muistettiin raittiuden
ystäwien arwoisaa nerokasta ja innokasta
esimiestä tohtori A. A. Granfelt'iä ynnä
muita etewiä raittiuden sankaria, joille
kaikille ja raittiustyön edistymiselle yksi
mielisesti toiwottiin: eläköön!! Muisto
näistä harwinaisista päiwällisistä on
wirwoittawa ja elähyttäwä monin kerroin
enemmin, kuin kaikkein ylhäisimpäin wir
wotus juomaset samppanja juhlat.
Jatket.
Kalastus Puruwedessä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Teollisuuslehdellä lienee noin
800 ja Walwojalla noin 600 tilaa
jaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
syyskuun 1:stä p:sta vastaan-otetaan kou
lupoikia, perheesen, luke
mista, myös ohjataan.
Epäkohta, joka olisi korjattawa.
Jo kau'an aikaa on ollut aikomuk
semme walittaa maamme postilaitok
sessa epäjärjestystä. Tie
dämme että täältä etelään päin lähe
tetyistä kirjeistä useat owat jääneet
asian-omaisen käteen saapumatta; sama
on ollut useiden sieltä päin tänne lähe
tettyin kirjeiden kohtalo. Sanomattakin
on selwä, että moinen seikka tuottaa ei
ainoastaan harmia, waan suoranaista
wahinkoakin; sillä asioiden wuoksi kir
jeitä lähetetään, ja kun kirjeet jääwät
määräpaikkaansa menemättä, niin luon
nollisesti jääwät asiatkin toimittamatta.
— Kun tämä ikäwä seikka on koske
nut meitä itseämme warsin likeltä,
niin olemme noudattaneet mahdollisen
suurta warowaisuutta ja osoittaneet
kärsiwällisyyttä; mutta kun yhä usia
ja taas uusia walituksia kuuluu, niin
pidämme (julkisen sanan palwelijana)
welwollisuutenamme asiasta lausua
mielipahamme. Sitäkin suurempi syy
on meillä wihdoin wiimeinkin ottaa
asia puheeksi, kun hiljakkoin kuulimme,
että täkäläisessä postikonttorissa eräs
talon-poika sai kirjeen, jonka piti sisäl
tää rahaa, mutta awattuaan ha
waitsikin sen olewan tyhjänä. On
neksi sattui hän sen awaamaan heti
konttorissa, jonka wuoksi saikin hänelle
tulewat rahat postikonttorista.
Tämän johdosta neuwomme jokais
ta, jolle rahakirje tulee, sitä heti kont
torissa awaamaan, sillä helposti woi
muuten käydä niinkin, että tulee wa
hinkoon.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Halla liikkui näillä seuduilla
yöllä wiime tiistaita wastaan. Här
mää oli maassa aamulla, mutta sa
nottawaa wahinkoa se ei warmaan
kaan tehnyt, koska laihot melkein kaik
kialla jo owat korjatut suurimmaksi
osaksi.
— Iltahuwit ja arpajaiset Po
rin suom. yksityislysein hywäksi pidet
tiin Huittisten Kännölässa t. k. 22
p:nä. Illan kuluessa saatiin kuulla
torwisoittoa, jota toimitti pitäjän oma
torwisoittokunta ja raikasta mies-ää
nistä laulua. Esitelmän suomalaisesta
näytelmä-runoudesta piti eräs Porin
suom, lysein oppilas. Illemmällä al
koi tanssi, jota wilkkaasti jatkettiin
myöhäiseen yöhön saakka. Ilta kului
warsin hupaisesti ja harwinaisen sii
wosti; juopuneita ei ensinkään näky
nyt eikä juhlapaikalla ollutkaan mitään
juowuttawia juomia saatawissa. Wä
keä oli iltahuweihin kokoontunut wä
hänpuoleisesti, jonka wuoksi arpajaiset
onnistuiwat huonosti. Kaikkiaan lie
puhdasta tuloa karttunut lähes 300
markkaa. Syynä näin huonoon tu
lokseen on warmaankin yleinen raha
pula paikkakunnalla ja se, että näihin
aikoihin huweja on ollut useita Huit
tisissa ja sen läheisissä seurakunnissa.
Kaikissa tapauksissa owat nämät hu
wit ilahuttawa todistus siitä, että kou
lumme on yhä kansan lempilaitos,
jota ei suinkaan ole unhoitettu, waan
jota yhä wähistäkin waroista koete
taan auttaa. Kiitosta ansaitsee yleen
sä se uutteruus ja into, mitä juhlan
toimeenpanijat, jotka kaikki owat ta
lonpoikaisia henkilöitä, owat osoitta
neet, erittäin on muistettawa sitä uh
raawaisuutta, jota maanwiljelijät
Hemmo ja O. Kiwi owat osoittaneet,
edellinen ollen juhlatoimikunnan esi
miehenä, jälkimäinen antamalla ilmai
seksi huwipaikan Kännölän talossa.
Toiwottawa on, että niin hywin huit
tislaiset kuin Satakunnan muutkin
kuntalaiset yhä joka wuosi toimittai
siwat huweja samaan jaloon tarkoi
tukseen, sillä tämä tarkoitus, jos mi
kään, on jalo, kansallinen ja isänmaal
linen.
nut hänelle anteeksi. Se oli melkein
samaan aikaan kuin Gracen häät,
muistatko, Britain?"
Herra Britain muisti sen wallan
hywin.
"Sisar on siis naimisissa?" kysyi
wieras. Hän wiipyi hetkisen, ennen
kuin lisäsi: "Kenen kanssa?"
Clemency oli melkein kaataa tee
pöydän hämmästyksissään tästä kysy
myksestä.
"Ettekö te ole sitä kuullut?" sanoi
hän.
"En, waan minua huwittaisi kuulla
se", wastasi wieras, uudestaan täyt
täen lasinsa ja wieden sitä huulilleen.
"Siitä tulisi sangen pitkä historia,
jos se kerrottaisiin, niinkuin se olisi
kerrottawa", wastasi Clemency, joka
nojasi poskeaan wasenta kättä wastaan
ja kannatti kyynäspäätään oikealla
kädellä, sillä wälin kuin hän puisti
päätään ja muisteli menneitä tapah
tumia. "Siitä tulisi sangen pitkä
historia, olkaa warma siitä".
"Mutta tehkää se kuitenkin niin
lyhyeksi kuin mahdollista!" pyysi wie
ras.
"Tehkää se lyhyeksi", toisti Clemeney
samalla miettiwäisellä äänellä, eikä
edes näyttänyt huomaawankaan, että
hänellä oli kuulija, "mitähän sitten
olisi sanottawaa? Että he suriwat
yhdessä ja muistiwat häntä yhdessä,
kuin kuollutta henkilöä; että he rakas
tiwat häntä, etteiwät koskaan häntä
moittineet, että he koettiwat muistella


[User] <image>OCR:

[Assistant]
suutta kuwataan, sitä tee, niin ei ole
odottamista että „muut" asiaan ryhty
wät, semminkin kuin melkein (wähillä
poikkeuksilla) yleinen mielipide puo
lustaa asetusten rikkomista.
Nuo kalastusten perään katsojat, kaitsiat
eli niinkuin niitä paikkakunnalla nimite
tään: „kalaherrat", owatkin walitut niin
wiisailla perusteilla, että heidän on py-
syminen asialle mahdollisimman mukaan


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ala-Satakunnan kihlakunnassa Meri
karwiau, Normarkun ja Ulwilau alne
issa owat ruisoraat yleensä keskinker
taisia; wastoin etelä osassa kihlakuntaa,
Euran, Eurajoen ja Lapuan alueissa
sekä liiatenkin Euran ja Eurajoen pai
koilla owat ne huonoja. On kummin
kin huomattu, että pelloilla, missä heti
lumen sulamisen jälkeen ei ollut orasta
näkywissä ollenkaan, sittemmin on niitä
noussut tawallisen tiheällä, jonka wuoksi
keskinkertainen sato on odotettawaua,
jollei warsin sopimattomia ilmoja tule.
Wehmaan kihlakunnassa owat Tai
wassalon ja Wehmaan kirkkoherrakun
nissa nisu- ja ruisoraat osittain huonoja,
osittain wälttäwiä kihlakunnan muissa
kirkkoherrakunnissa eli Uudenkirkon, Lai
tialan ja Pyhämaan seurakuunissa,
wäittäwiä. Sato näistä wiljalajeista
tullee alle keskinkertaiseu, jollei erittäin
edullisia ilmoja tule. Touot on lehty
sopiwilla ilmoilla.
Ahwenanmaan kihlakunnassa owat
ruisoraat Saltwikin, Tundin, Wårdön
Kumlingin ja Brändön pitäjissä osit
tain harwoja, osittain aiwan surkastu
neita; muissa pitäjissä enemmän lu
paawia. Kylmäin ilmain tähden kyl
wön jälkeen eiwät touot wielä ole
nousseet oraille.
Mynämäen kihlakunnasta ilmoite
taan, että ruisoraat Myuämäeu ja
Lemun pitäjissä suuremmaksi osaksi ja
Rymättylän pitäjässä wähemmäksi o
saksi owat surkastuneet; muutamin pai
koin Nawon pitäjää owat ne perin
huonoja, niin että muutamilla tiloilla
odotetaan katowuotta, jota wastoin
oraat useammilla tiloilla owat lnpaa-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Esittelijäsihteriksi senatin kauppa
ja teollisuustoimikuntaan B. Ahnger
wainajan sijaan lienee, kuten N. Pr.
tietää, senati ehdottanut saman toimi
tuskunnan protakollasihterin F. I. Palm
rothin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lippuja saapi lunastaa seuraawilta juh
latoimikunnan jäseniltä:
I. E. Rynén, O. I. Aalto, I. Häkli.
Konst. Karwinen, E. Michelsson. I Ny
känen, Alex Paischeff Wäinö Pynninen,
Rob. Warzabu ja Jul Wennström.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
jokainen, että aatteen luoja woi antaa
lauseillen tarpeellisen tunteispainon. Ru
nossa werrattiin taistelewan tietysti
hyween tiellä nuorukaisen sydäntä kuo
huilewaan tuulen liikuttamaan weteen,
joka on kuitenkin myrskyn jälkeen „puh
das ja kirkas". Sitä wastaan sydän
taisteluun lento ja löysä werrattiin lam
piin, jonka pinta tyyni, waan wesi „tum
ma ja muta-pohja".
Kuin kaikkien noiden rikasten esitelmäin
ja lausulmien wäliset ajat raikui Kuopi
on pataljonan torwikunnan soitto ja run
sasten laulajien laulut, sekä wähäwäliä
ystäwiinsä yhtyi ystäwiä innostuneita
isänmaallisesta mielestä ja kansallisesta
työstä, niin ei warmaan tuo ilta, tuon
Sawon herttaisen luonnon rinnoilla Pui
jolla, ole koskaan haihtuwa muistosta
siellä koossa olleista, jotka myöhään il
lalla ystäwä parwissa laskeusiwat wie
raan waraseen majakaupunkiinsa nautti
maan yö-unen wirwotusta.
Toisena kokous päiwänä oli yhteinen
wirwotus ja ilo hetki, sekä ruumiin
että sielun nautinnoiden kanssa Wäinö
länniemellä teateri huoneessa. Takroitan
raittius - j uhlapäiwällisiä. Niissä
oli ruumiin rawinto kuten juhlatiloissa
ainakin, paitsi noitta päihdyttäwittä ai
neitta. Niiden asian täytti täysin tyy
dyttäwästi maito ja wesi. Waan il
mainen ihme, ilosuus ja hupasuus oli
kumminki monin kerroin suurempi ja to
dellisempi, kuin noiden luultuen itäjuo
mien kanssa seurusteltaessa. Monia pu
heitakin pidettiin, joista ihmisen henkinen
osa woi yltäkyllin nauttia. Ensinnä pu
hui eräs Renkimies (nimeä en tiennyt)
isien muistosta ja heidän työnsä kunni
oittamisesta ja perintönsä säilyttämisestä
ja kartuttamisesta. Hän myös huomautti
noita hyweitä ehkäsewästä juoppouden
kurjuuden tuhotöistä, sekä tätä wastaan
raittiuden hyödystä ja raittiuden työn
tekiäin kunnioittamisesta. Hän myös lau
sui työmiesluokan puolesta ilonsa ja kii
toksensa raittiuuden ystäwien saapumises
ta Kuopioon ja huomautti erittäinkin
raittiusseurain edustajain tehtäwän tär
keydestä.
Rouwa Stenius puhui myöskin läm
pimästi, jossa huomautti kuinka on ta
wallista, että kuin maailman mahtawat
wiettäwät juhlallisuuksia, niin niistä on


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tunturistoa toisessakin paikassa, missä korkea St. Gotthard
wuori seisoo 14 wirstaa leweänä rajaseinänä Schweitz'in ja
Italian wälillä.
Työhön ruwettiin yht'-aikaa wuoren molemmilta puo
lilta, ja Helmikuun 28 p. tänä wuonna, sen jälkeen kuin oli
ponnisteltu seitsemän wuotta ja wiisi kuukautta, piti insinö
rien laskun mukaan wielä olla kaksi syltä s. o. yhden päi
wän työ jäljellä. Mutta kello 6 illalla nähtiin pohjoispuoli
sessa kaiwannossa yht'-äkkiä, kuinka aika joukko kiwiä lohkesi
edessä olewasta wuoriseinästä. Säikähtyneet työmiehet,
jotka luuliwat wuoriwyöryn siinä olewan tulossa, hyppäsiwät


[User] <image>OCR:

[Assistant]
suuremman merkityksen yleiselle siwis
tykselle. Voltaire, Rousseau, Diderot
oliwat sielueläman alalla suuremmassa
määrin keksijöitä kuin ylsikään tämän
wuosisadan ranskalaisista; heillä oli se
rajuus, joka usein on neron merkki.
Renan ja hänen aikuisensa eiwät ole
kuten edellä mainitut luoneet kokonaan
uusia tunnetapoja ainoastaan tunne
wiwahduksia; mutta jo tämäkin on jo
tain suurta.
Nuo wanhemmat oliwat suhteellisesti
yhdistymättömiä henkiä ja sentähden
yksinkertaisempia, woimakkaampia wat
kutuksissaan. Nyt eläwistä ranskalai
sista kirjailijoista ei kukaan ole yhdis
tynyt siinä määrin kuin Renan oli.
Hänen persoonassaan oli ikäänkuin
useita indiwidualiteetteja (yksilötsyyk
siä) yhteen sowitettuina; hän antoi
aiwojensa eri osastoille wuorotellen pu
hewallan ja liiteli yli näiden milloin
erilaatuisten, milloin taas yhdistettyjen
lausuntojen warmuudella ja tawalla.
Hän nautti oman olentonsa rikkaudesta
samoin kuin häa iloitsi maailman
kaikkisuuden moninaisuudesta.
Waikutuswaltaa ja kansan suosiota
ei tällä hetkellä, kuu hän meni manalle,
ole kelläkäan Ranskan tiedemiehellä siinä
määrin kuin Renanilla. Hän on yksi
niitä miehiä, jotka owat ajatelleet ja
tunteneet kokonaisen sukupolwen puo
lesta. Hän oli warsin omituinen luon
teeltaan; siitä huolimaita oli hän ke
hittänyt henkeään niin tarmokkaasti,
että siitä tuli tyyppi, jonka esikuwan
Toimisto awoinna 9—12; 5—6,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
muuta naista ja jos ei Lilli rouwa olisi
hienosti hymyillen tullut häntä wastaan,
olisi hän kenties mennyt aiwan hänen
ohitsensa.
Nyt tuli laulaja lempeästi hymyillen
hänen luokseen ja ja tarttui hänen kä
teensä.
„Rakas lapseni!" sanoi hän.
Rouwa wapisi kauhistuksesta ja häwys
tä. Millä oikeudella puhutteli hän häntä
tällä tawalla?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatkoa wiime N:oon.)
— Saan kunnian terwehtiä, hywä her
raswäki, kuului nyt notarius tohtori Hell
muth'in baassoääni. Pyydän anteeksi,
kun olen antanut odottaa itseäni; mutta
minä luulin antawani aikaa teille lausua
sywän kaipauksenne edesmenneen suku
laisenne yli; sillä sehän on warsin luon
nollista näin ensikerran ollessanne hänen
huoneissansa.
Tohtorin ääni kuului hiukan pilkalli
selta, kun hän noin sanoi. Luultawasti
oli hän kuunnellut, mistä sukulaiset kes
kenään oliwat puhuneet. Kaikissa tapauk
sissa tunsiwat läsnäolewat tämän puheen
käywän sydämelleen. Kukapa heistä oli
kaan siitä huolinut, kuinka wainaaja näissä
huoneissa oli elänyt, kuollut, kukapa yli
malkaan oli häntä edes ajatellutkaan?
Testamenttiä, perintöä, itseänsä oli kukin
muistanut, muuta ei mitään.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
antaa minulle luottamuksensa, kehoitetaan lähettämään tilauksensa sitä parempi
kuta pikemmin. Enemmän ostavalle annetaan hinnan alennus.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Perjantaina Heinäkuun 30 p:nä.
jeuwaihdossa suomenkieltä koskewissa
asioissa Gottlundin kanssa. — Wai
najaa suree leski, 3 poikaa, 3 tytärtä
ja 2 miniää, wäwy ja 2 lapsenlasta.
— Karjalan uusi Maanwilje
lyskoulu awataan ensi marraskuuu
1:nä päiwänä Kunnallisneuwos I. E.
Hällström'in omistamilla yhdyswiljelyk
sissä olewilla Simanonniemen ja Siika
salmen tiloilla Liperissä. Ne jotka ha
luawat oppilaiksi tähän laitokseen, lä
hettäkööt omakätiset hakemuskirjat en
nen ensi Elokuun 20 päiwää Pormes
tari J. A. Nysten'ille Joensuuhun
ottamalla huomioon ne määräyk
set, joita koulun Johtokunta toisessa
ilmoittaa. Ja jos ken ha ijsoista
haluaa muita lähempiä tietoja, niin
antaa Kunnallisneuwos Hälström Li
perissä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Tahdoin nä hdä sinua".
Katrin lapselliset kaswot lepäsiwä t wangin,
pahantekijä n olkapäällä .
„Kuinka oli sinulle mahdollista pää stä tä nne
— ä lä pelkää rautojani, älä huoli paksuista
owista kyllä he myöhemmin tulewat laske
maan sinua ulos — kuinka olet tullut tänne?"
„Jalan".
„Kaukaisesta kodistammeko asti, lapseni?"
„Niin isä ni".
„Kuinka jä tit ä itisi, Katri?"
Tä tä kysyi hä n hiljaa ja pelolla; eikä saa
nut mitää n wastuuta. Huolellisna katseli
Juoseppi pientä tytärtää n, jonka huulet wa
pisiwat.
„Sano sukkelaan".


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Raittius seura kokouksessaan wiime
perjantaina paatti Turussa ensi kesänä
pidettäwässä raittiuskokouksessa esitella ky
symyksen: eikös olisi tarpeellista waatia
wäkijuomain kaikilta myyjiltä ammatti
walaa?
— Suomalaisen seuran wiimeinen il
tama eilen illalla, hywin waihtelewalla oh
jelmalla, oli mitä hupaisimpia. „Rouwan
salaisuuksista" tehtiin selwä siewallä ta
walla. Wennerbergin „Gluntit" esitettiin
ainakin täällä ensikerran. Tanssin wäli
ajalla walittiin tulewaksi wuodeksi seuran
tämän wuotinen johtokunta uudelleen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— 3,000 markan suuruisen mat
ka-apurahan on yleisistä waroista saa
nut ammattientarkastaja O. Bonsdorff
käydäkseen Chicagon maailmannäytte
lyssä w. 1893 sekä tehdäkseen lyhem
piä matkoja Yhdydwalloissa, niiden
toimenpiteiden tutkimista warten, joi
hin siellä on ryhdytty tehdastyöwäen
hengen ja terveyden turwaamiseksi sekä
samalla tutustuaksensa käsiammateissa
ja pienemmässä tehdasteollisuudessa
käytettäwiin koneisin.
— Aikakauslehdet „Biet" ja „Maan
wiljelysslehti" owat kumpikin saaneet
2,500 markan suuruisen wuotuisen
apurahan kolmeksi wuodeksi.
— Kanawat. Suomen kanawia ja
sulkuja on tänä purjehduskautena syys
kuun loppuun asti käyttänyt 15,406
alusta, joista oli tuloja Sm. 370,444:
50. Yksistään Saimaan kanawan osalle
tulee 3,280 alusta ja tuloja Sm.
226,102: 63.
— Se kurssi, jonka mukaan Wenä
jän krediittiseteleitä ja Wenäjän ala
arwoista pientä rahaa on wastaan
otettawa waltionrautateillä, tullinkan
nossa ja kruununwerojen kannossa, on
t. k. 23 p. wahwistettu 40 kopeekaksi
yhdeltä markalta Suomen kultarahaa.
— Walitus tuomari Laurénia was
taan. Prokuraattori on nyt lähettä
nyt asiakirjat, jotka koskewat hra A.
Söderlundin walitusta tuomari Lau
renia wastaan, Turun howioikeuteen
kanteen nostamiseksi hra Laurenia was
taan. — Hbl.
— Ruunun werojen kanto. Senaatti
on antanut luwan että ruunun werojen
ensi kannossa tilanomistajat saawat
suorittaa ruunulle tulewat wero- ja
tihunti- sekä arentijywät ja kaurat
joko luonnossa tai rahassa wuoden
keskiwerohinnan mukaan kuletus
maksua laskematta. Maksa
jia ei ole kiellettäwä suorittamasta
Ja taas huomasi hän, kuinka laulaja
kiinitti häneen tuon tutkiwan katseensa.
Tällä kertaa pudisti hän päätänsäkin.
„Kuinka täällä on lämmin", sanoi hän,
awaten turkkinsa ja otti hansikkaat käsis
tään. Sitä tehdessään pudotti hän yhden
briljanttisormuksistaan lattialle.
Hän kumartui hitaasti alas.
„Sitä en saa kadottaa", sanoi hän,
„se on kallis muisto ruhtinatar — —".
Hän keskeytti ja hymyili itserakkaasti.
Lilli säikähti. Mahdotonta! Hän lie
kuullut wäärin.
Hän pani werkalleen sormuksen takaisin
sormeensa ja katseli muita sormuksiaan.
„Näettekö näitä", sanoi laulaja. Rouwa
Lilli keskeytti hänet äkkiä, muuten olisi
hän kenties saanut kuulla jonkun hauskan
kertomuksen.
„Joko te olette nähneet kokoelmamme?"
kysyi Lilli.
„En", wastasi hän ja piti kättään suunsa
edessä, ikään kuin salatakseen haukotusta.
„Minua huolestuttaa hywin, arwoisin
rouwani", jatkoi hän huolettomasti, mutta
mikä häntä huolestutti, sitä ei Llli saanut
koskaan tietää, sillä äkkiä herkesi hän pu
humasta ja tarttui kädellään kurkkuunsa,
josta kuului kaksi rykähdystä. „Woi, mi
nun kaulani tuntuu taas niin karkealta",
sanoi hän sitten, „ja tänä iltana täytyy
minun laulaa. Tämä ilmanwaihdos —
minun täytyy kiiruhtaa täältä, muuten
menee ääneni aiwan painuksiin."
Sen jälkeen nousi hän ylös, pisti kä
tensä turkin taskuun ja otti sieltä neliskul-


[User] <image>OCR:

[Assistant] J. D. Strunck'in kautta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tulipalo. T k. 27 p:nä pa
loi Huittisissa Sammun kylän Mäki-
Laurilan isompi riihirakennus ynnä
wieressä sijaitsewa lato. Wahinko on
suuri, koska on juuri kiirein riihitys
aika ja riihet oliwat täynnä eloja se
kä palaneet rakennukset wakuuttamat
towat. Tuli oli päässyt irti walkeas
ta, jonka pari alaikäistä poikaa oli
wat tehneet ihan riihen wiereen pais
taakseen siinä onkimiaan kaloja. Tä
mä on taas wanhemmille muistutuk
seksi waroittamaan lapsiaan walkean
pitelemisestä.
- Metsähuutokauppoja pidet
tiin Turussa wiime kuun 26 p:nä,
jolloin myytiin Mouhijärwen Ylipiis
pan sotilaspuustellin metsästä 6,858
kappaletta puuta ja Palwialan Seikun
sotilaspuustellin metsästä Karkun pitä
jässä 2,816 punta. (Edelliset huusi kaup
pias K. Rosenlew kauppahuone W.
Rosenlew ja Kumpp. puolesta ja mak
soiwat männyt 21 ½ p:niä ja kuuset
14 ½ p:niä kuutiojalka; jälkimäiset
sai disponentti A. H ae gg str öm,
joka ne huusi Reposaaren sahayhtiötä
warten samoilla hinnoilla kuin edelli
setkin. Tarjoukset hywäksyy Keisaril
linen Senaatti.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Mitä muuten kappaleen esittämiseen
tulee, todisti se kerrassaan että suo
malainen teaatteri tällä kertaa omis
taa näyttelijäwoimia, jommoisia täällä
ani Harwoin on nähty, parempia ei
koskaan. Tämä koskee erittäinkin
lauluwoimia, joita seuralla on oiwal
lisia niinhywin yksityisiä kuin kööre
jä. Edellisistä weti tällä kertaa erit
täin huomiota puoleensa hra Wal
lenius ja neiti Kurikka sekä nei
ti Borg, jotka kaikki warsin kiitettä
wällä tawalla suoritiwat laulu-osansa
ja saiwatkin ihastuneelta yleisöltä wilk
kaita mieltymyksen osoituksia. Näytteli
jöinä esiintyiwät näinä mainitut hen
kilöt myös warsin oiwallisella tawalla,
erittäinkin suoritti hra Wallenius teh
täwänsä Göndör Sandorina ponte
wasti ja ylewästi. Edelleen ansaitse
wat kaikella kiitoksella mainita neiti
Finne Boriskana, hra Böök La
joksena ja hra Rautio petollisena
yöwartijana Gonosz Pistana. Hrat
Pesonen ja Lindfors osoittiwat
soittoniekkoina että suomalaisella te
aatterilla myös on hywiä koomillis
ten osienkin toimittajia. Ilolla me
Huutokauppa-ilmoitus oli wetänyt
wieraan huomion puoleensa; hän luki
sitä paraikaa.
"Oiwa maatila, tuo, sir", huoma
utti herra Britain.
Wieras ei mustannut mitään, waan
kääntyi, lukemisen lopetettuaan, ja kat
seli Clemeneyä samalla tutkiwalla tark
kaawaisuudella kuin ennen. "Te ky
syitte minulta . . ." sanoi hän, yhä
häntä katsellen.
"Mitä piti olla, sir?" keskeytti häntä
Clemency, joka nyt hänkin rohkeni
puolestaan silmäillä wierasta.
"Jos tahtoisitte olla hywä ja an
taa minulle mukillisen olutta", sanoi
hän ja astui pöydän luo akkunan
wiereen, "ja sallia minun juoda sitä
täällä, häiritsemättä millään tawalla
teidän ateriaanne, niin olen teille
suuresti kiitollinen".
Puhuessaan istuutui hän kursaile
matta ja katseli näky-alaa. Hänen
wartalonsa oli tanakka ja wahwa,
niinkuin parhaassa ijässään olewan
miehen, hänen kaswojaan, jotka oliwat
kowin päiwettyneet. warjostiwat tuu
heat, tummat hiukset; ja sitä paitsi
hän käytti wiiksiä. Kun olut oli hä
nelle tuotu, täytti hän lasinsa ja tyh
jensi sen iloisesti talon onneksi, lisä
ten. pantuaan lasin kädestään:
"Tämä on uusi talo, tämä, wai
kuinka?"


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Lähetetty.)
˶Sanoen seikat selwenewät".
Suomenlehden 49 n:ssa wiime wuon
na on eräs arwoisa „Anjalainen" syr
jästä sattunut kahden kauppaan; (ko
lahtakoon ˶kolmannelle korwapuusti").
Sanomain lukijoissa woipi löytyä niin
monta mieltä kuin monta miestä, ja
niitä on mahdotoin: tyydyttää sekä sa
nomain toimittajain että sanomiin kir
joittajain. Waan ˶sanoen seikat sel
wenewät". Anjalainen sanoo: „Mitä
talonmiehen R. kirjoitukseen tulee, niin
siinä jo päällekirjoituksessa jokainen
ajattelewa huomaa, ett'ei ilman tark
kaa asian ajattelemista woi R:n kir
joitusta uskoa, ja miettimättä sydäm
meensä painaa, kun ei jo päällekirjoi
tuksessa totuus ilmaannu". Saan en
sin kysyä A:lta: eikö kaikki lukeminen
siis ansaitsekaan tarkkaa ajattelemista?
Minkätähden A. jo päällekirjoituksesta
näkee totuuden puuttuwan on se: „Muu
tama sana", ja kumminkin on A: n
mielestä „pitkä ikäwystyttäwä kirjoi
tus". Tuota lukemisen ikäwää olen
jonkun oppineen seassamme kuullut
kutsuman ˶prowastin taudiksi". Jos
ketä ei tuo tawallansa tunnettu „ pro
wastin tauti" waiwaa, niin en luule
liiaksi ikäwäksi sellaisia kirjoituksia.
Pitäisikö meidän maa saada niin tork
kua uskonnon perustuksiin koskewissa
kohdissa? Täälläkin ne lienewät lail
lansa terweet sille, joka ei „ajattele
matta" lue. Totuuden ystäwä ei en
sinkään niitä pelkää. Alallaan ole
minen uskonnollisissakin kohdissa jäh
metyttää, kun sitä wastoin sellaiset
ottelut elähyttäwät ja innostuttawat.
Pitäkäämme waan se silmällä, ylhäi
semmän awulla, että totuus pääsee
woitolle, ei ulkonaisen wäkiwallan ja
sulmimisen kautta, waan hengen mie
kan awulla. Tunnen itseni kowin ky
kenemättömäksi mihinkään erinäisiin
riidassa olewiin opinkappaleihin tart
tumaan. Toiwoni on että h:ra Carls
sonissa on löytynyt mies miehen si
jassa oppiansa selwittämään niistä ris
tiriitaisuksista, joista R. häntä syytti,
joka myös oli sangen tarpeellista; sillä
jos ei hän sitä olisi tehnyt, niin me
yksinkertaiset S:lehden lukijat olisimme
joutuneet haaksirikkoon sen opinalalla,
jonka C:son on antanut. Ja mikä pa
hempi, nyt on tekeillä kallisarwoinen
teos hra C:lta — tuo tunnettu P. Raa
matun selitys: minkä arwon olisimme
woineet siille antaa, jos h:ra C. ei
olisi oppiansa puolustanut? Jos ih
minen elää pahasti, wahingoittaa hän


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rouwa wapisi kauhistuksesta ja häwys
tä. Millä oikeudella puhutteli hän häntä
tällä tawalla?
Sen jälkeen katsoi hän taas häneen
tuolla omituisella, empiwällä siwukatseella,
jolla katsotaan henkilöä, jota tahdotaan
muistuttaa mieleen.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Yksi tontti lankkuja 14: