[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kokemäensaaren nuoriso
seurasta kirjoitetaan Lounaalle:
Nuorisoseura on työskennellyt täällä
lähes kuukauden ajan. Kokouksia on pi
detty joka pyhä-ilta, ja laulua on har
joitettu joka toinen arki-ilta. Seura
on wuokrannut talokas G. Voeliukselta
hänen omistamansa Majuri nimisen ta
lon huoneuston. Tästä seurasta pide
tään kylässämme jos joskinlaista pu
hetta. Wanhat akat ja wieläpä nuo
remmatkin siitä pitäwät monta soimaus
puheita, waan ˶toisin se merellä tuulee,
kuin akat kotona luulee", sanoo sanan
lasku, ja miin se on tässäkin asiassa.
Jotkut akat kun owat omasta mieles
tänsä olewinansa (ja taitawat ollakin)
kristillisempiä ja ahkerampia Jumalan
pulwelijoita, kuin yleensä on laita niin
heilläkös on tästä puhetta. Sanowat
että maailma on tullut jo niin paljon
wiisaammaksi, että nyt sitä osataan jo
niin hienossa muodossa palwella paho
laista ettei wallan yksinkertainen ihmi
nen tahdo huomatakaan. Mutta minun
mielestäni käsittäisiwät asian laidan toi
sin kun kerrankin tulisiwat katsomaan.
Kyllä se puhe loppuisi. Waikka ei nuo
risoseurassa pidetä Jumalanpalwelusta,
sillä eihän se ole seuran tarkoituskaan,
niin ei kuitenkaan ole jäseniä kielletty
kirkonkäynnistä, waan päin wastoin ke
hoteltu siihen. Seuran sortajat luule
wat sen kai olewan törkeätä pahan hen
gen palwelusta, kuin on jäseniltä kiel
letty kaikkinainen irstainen elämä, niin
kuin juoppous, riita, tora, teillä luik
kaaminen. kortin peli y. m. jotka teke
wät yleisölle häiriötä. Luulewat kai, et
tei semmoista nuorisoseuraa tarwita,
koska sitä on Kokemäensaaressa eletty
monta sataa wuotta ilman sellaista ja
aina tuon tuostakin on nuoriso saanut
harjoittaa kaikenmoista raakuutta, mil
loin sitä milloin tätä, joita en wiitsi
ruweta tässä nimittelemään, koska siitä
on jo kyllä usein ollut sanomalehdissä.
Muita nuorisoseura onkin perustettu
wallan sitä warten että kylämme mai
neita rumentawat epäkohdat lakkaisiwat,
seurassa kun aina on ensimmäisenä ja
wiimeisenä kehoituksena etttä nuoriso,
niin tytöt kuin pojatkin jättäisiwät pois
kaikkinaiset irstaiset puheet ja työt, ja
koittaisiwat niin tarkoin kuin mahdol
lista kaikkea siweyttä noudattaa ja hank
kia itsellensä siwistäwiä kirjoja, joista
oppisiwat siweyttä ja hywiö tapoja.
Kehoitan kaikkea nuorisoa rupeamaan
nuorisoseuran jäseniksi Ei siellä neu
wota pahuuteen, waan päinwastoin hy
wyyteen. Waikka olen itsekin asiata
wasta wähän kokenut niin kuiten
kin olen tnllut sen jo huomaamaan,
että olisi se ollut jo hyödyksi esi-isillem
mekin. Heiltä olisiwat sitten lapsensa
oppineet nuorisoseuran hywiä harras
tuksia. Rauhaa ja onnea yritykselle ja
sen ahkerille aikaansa uhraawaisille pe
rustajille. K. W — — d.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
toisen luokan postitoimitus Kauwat
san kappeliin ja
postiasemat Ulwilan pitäjään ja Kii
koisten kappeliin;
sekä korottamaan seuraawat jo ole
massa olewat postitoimistot ylempään
luokkaan, nimittäin
ensi luokan postitoimituksiksi Mouhi
järwen ja Reposaaren 2:sen luokan pos
titoimitukset, sekä
postitoimitukseksi toista luokkaa Kar
kun ja Lawian postiasemat.
— Kansanteaatteri lähtenee, pää
tettyään täällä näytäntönsä, Raumalle,
jossa innolla ja hywän menestyksen toi
wolla on ryhdytty tilauksia teaatterille
hankkimaan kahdeksaksi näytäntöillaksi.
Asian walmistus- ja toteuttamistouhu
jen tähden lienee myöskin t rehtori As
pegren täältä eilen matkustanut naapu
rikaupunkiimme.
Niin kuin tiedettäneen, ei Rauman
kaupungissa ole warsinaista teaatteri
huonetta, mutta on sen sijaan kaupun
gin uusi ja upea seurahuone näytäntö
suojaksi suhteelliseeti hywinkin sopiwa.
Wiime lauantaina oliwat kansante
aatterin hankkimis-asian johdosta ylei
seen walmistawaan kokoukseen kutsuttu
na raumalaiset, jotka toiwonewat teaat
teriseuran sinne saapuwaksi noin kolmen
wiikon päästä.
— Porin metsästysseuran pa
wiljonki tulee, kuten tunnettu, raken
nettawaksi niin sanottuun Musanmet
sään, Liinaharjan rusthollin maalle.
Alkupiirustukset sitä warten on laitta
rakennusmestari Aug. Miettinen.
Itse pawiljonki tulee 5 syltä pitkäksi
ja 4 syltä leweäksi. Pawiljonkiin on
yhdistetty kamari, joka on 2 syliä joka
haaralle sekä ampumarata, joka on 4
syltä pitkä ja noin puoltatoista leweä.
Kamarin wieressä on kyökki, jonka pi
tuus on 2 syltä ja leweys 1½ syltä.
Rakennuksen, joka on laitettawa män
tyhirsistä, on kestikiewarin isäntä T.
Uusitalo Harjunpäästä ottanut tehdäkseen.
Pawiljongin toiwotaan walmistuwan
ensi toukokuuksi.
— Lääninmeijerskan pohjoi
sessa piirikunnassa, neiti Aura
Almkwistin wuosikertomuksesta w. 1891
ilmoittaa keis. Suomen talousseuran
sihteeri Åbo Tidningissä seuraawaa:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Uutisia Sortawalasta ja
Karjalasta.
— Kymölän seminarissa pidet
tiin wuositutkinnot toissapäiwänä, ei
len ja tänään. Torstaina oli tut
kinto naisseminarissa, tyttö-mallikou
lussa ja lastentarhassa sekä eilen mies
seminarissa ja poika-mallikoulussa. Tä
nä päiwänä oli soitto- ja laulu-näyte
sekä lopputoimitus. Warajohtaja, leh
tori Hougberg lausui tässä tilaisuu
dessa muutamia wakawia sanoja kan
san-opetuksen tarpeellisuudesta yleensä
sekä kansa- ja kiertokoulun keskinäi
sistä suhteista erittäin. Lopuksi piti
warajohtaja jäähywäispuheen opistos
ta nyt päästetyille kokelaille.
Päästötodistuksen saiwat seuraawat:
Mies-osastolta:
Anton Werner Blom, Wehmaalta;
Eero Juhana Kaikkonen, Iisalmelta;
Eero Leonard Kolehmainen, Liperistä;
Risto Kuosmanen, Lapinlahdelta; Yr
jö William Leinonen, Paltamosta;
Werner Teodor Lindberg, Wiipurista;
Fredrik Aadolf Lindgren, Kuopiosta;
Emil Juhana Pesonen, Sawonlinnas
ta; Kosti Reponen, Johanneksen pitä
jästä; Rudolf Räsänen, Käkisalmelta.
Nais-osastolta:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Painolakikysymys Ranskan
edustajakamarissa.
Ranskan edustajakamarin istun
nossa torstaina wiime wiikolla otet
tiin puheeksi wiimeksi tapahtunut dy
namiittiräjähdys ja sanomalehdistön
suhde siihen. Pääministeri Loubet
sanoi hallituksen toiwowan ankaram
pia määräyksiä painowapauden wää
rinkäyttämisestä, kun kiihoitetaan ih
misiä rikosten tekemiseen, ja että a
siata koskewa lakiehdotus esitettäisiin
kamarille jo seuraawana keskiwiikko
na. Tämän johdosta syntyi warsin
kiiwas ja myrskyinen keskustelu. Edus
mies Rivet sai ensiksi sananwuoron.
Hän lausui:
„Luullakseni ei hallituksen aikomus
kumminkaan liene esittää mainittua
ehdotusta, ennenkuin keskustelut fi
nanssilakiehdotuksesta owat päätty
neet."
Tähän Loubet wastasi: „Minä
pysyn waatimuksessani. Keskiwiikko
na minä alan taistelun kaikesta woi
mastani ehdotettujen muutosten ai
kaansaamiseksi painolaissa."
Cassagnac: „En woi olla hy
myilemättä, kuu hra Loubet puhuu
woimastaan. (Hywä-huutoja oikeal
la, suhistuksia wasemmalla).
Kreiwi de Bernis: „Uutta lakia
ei tarwita." „Woimassa olewat lait
owat täysin riittäwiä, kuu hallitus
waan ymmärttää käyttää niitä oike
alla tawalla. Carmauxin työlakon
aikana ei hallituksella kuitenkaan ol
lut mitään sanomista siihen, että työ
lakkolaiset suoranaisesti ryhtyiwät es
tämään muualta tilattuja työmiehiä
pitämästä kaiwostyötä käynnissä."
Loubet: „Mitä kekselijäät kirjeen
waihtajat owat tuosta estämisestä
kertoneet, siihen ei ole paljoa luotta
mista."
Wilfen: „Ennenkuin teemme pää
töstä asiassa, on hallituksen ilmoit
taminen miksi työlakkorauhattomuuk
sien aikana tuomitut ja nimenomaan
Culine saiwat armon."
Oikeusministeri Ricard: „Culine
sai armon ennen wiimeistä surullisia
tapahtumia, lähinnä siitä syystä, et
tä hänellä on suuri perhe hoidettawa
na."
Cassagnac: „Tämä on kurja
puolustus. Hallitus ei uskalla käyt
tää lakia edes tawallisia rikoksenteki
jöitä wastaan. Radikaaliset edus
miehet owat hallituksen nimessä lu
wanneet armon rauhattomuuksista
tuomituille henkilöille."
Elémenceau: „Tässä wäittees
sy ei ole perää." (Melua.)
Cassagnac: „Hra Elémencean
ei woi kieltää, että hän on luwannut
tuomituille armon."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ylewät läksiaispidot pitiwät Le
miläiset sunnuntaina t. k. 17 p:nä ro
wastinna Aleksandra Majanderille, joka
nyt muuttaa pääasiallisesti lastensa kou
luuttamista warten Wiipuriin asumaan.
Pidot oliwat toimeenpanneet pääasialli
sesti kunnan säätyläiset ja lahjoitettiin
tilaisuudessa rowastinna A. Majande
rille kaunis uushopeainen kahwikannu y.
m. Lahjan esitti rakastetulle ja kunnioi
tetulle rowastiunalle seurakunnan kantto
ri A. Lauréin ja pitiwät tilaisuudessa
wielä puheita opettaja E. Koukku Pie
tarista ja seurakunnan suntio A. Rasa
nius.
— Rukiinkylwö on paikkakunnallam
me jo kaikki tehty, jopa paikoittain al
kawat oraatkin punertaa pellon pintaa.
Alhaisemmilla mailla alkaa kuitenkin sa
de jo wähän liiaksi pehmittää sekä oras
että toukowilja-peltoja, joista jälkimmäi
siä wielä paraillaan leikataan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Joensuun Nuorisoseuran ko
kouksessa toissa iltana luettiin Kan
sanwalistusseuran kalenterista esi
telmä „Isien ääniä opiksi nykyiselle
sukukunnalle", lausuttiin P. Cajan
derin runo „Kuwa" ja sitten oli
kuultawana seka-äänistä laulua.
Kansanopistoasiasta nousseen kes
kustelun johdosta päätti seura muu
tamien muiden täkäläisten yhdis
tyksien kanssa toimeenpanna täällä
kewättalwella iltamat Pohjois-Kar
jalan kansanopistorahaston hywäksi,
Seuran johtokuntaan warajäse
neksi walittiin herra A. Kilpi.
— Kauppa- ja tehdas yhdistyk
sen kokouksessa wiime torstaina
walittiin yhdistyksen waltuuskun
taan jäseniksi herrat W. Hämäläi
nen, P. Kotilainen, M. Partanen,
I. Parwiainen, M. G. Piipponen
ja I. Pitko.
— Suomen maalaisten palo
apuyhtiön johtokunta on wiime
loka-, marras- ja joulukuukäusina
määrännyt maksettawaksi m. m.
seuraawat palowahingon korwaukset:
Kiihtelyswaaralla taloll.
H. Kokolle asuinrakennuksesta l,852
mk. 80 p:iä; taloll. I. Kokko-wai
najan perillisille riihestä 340 mk.
20 p:iä. Ilomantsissa P.
Turuselle asuinrakennuksesta ja ir
taimistosta 6,733 mk. Nurmek
sessa: kaupp. Olawi Korhoselle
asuin- ja ulkohuoneista sekä irtai
mistosta 9,645 mk. 50 p:iä.
— Joensuun kaupungin holhous
lautakunta on puheenjohtajakseen
walinnut sotakommissarius A.
Schroederin ja warapuheenjohta
jakseen kauppias K. Judinin.
— Huutokauppa. Wiime lau
wantaina Kontiolahdella pidetyssä
huutokaupassa annettiin urakalle
halkojen ja olkien hankinta Joen
suun reserwikomppaniian tarpeeksi;
alimman tarjouksen 11 mrk. 70 p:niä
metrisestä sylestä petäjähalkoja teki
lautamies I. Sinkkonen ja alim
man tarjouksen 5 p:niä olkikilosta
teki talollinen O. Partanen; halko
ja on hankittawa 40 syltä ja olkia
2,000 kiloa.
— Arpajaiset paikkakunnan näl
kääkärsiwien hywäksi pidetään tääl
lä t. k. 24 p:nä.
Työwäestölle on wieläkin
syytä waroittaa lähtemästä rauta
tien töistä ansion etsintään.
Wäentulwa näkyy päiwä päiwältä
kaswawan pitkin linjan warsia.
Ympäristön asukkailla on koko seik
kaa kulkewista yöwieraista, suuri
joukkoisista perheistä, jotka owat
ehdottomasti kaikellaisen awun tar
peessa. Muutamin paikoin, esim.
Tikkalaan on sijoittunut semmoiset
joukot, ettei kansakoulun oppilaille
ole kortteeria. Pohjoisimman työ
maan rakennusmestarilta on tähän
asti pariin tuhanteen mieheen käy
nyt työtä pyytämässä. Niitä on
sekä paikkakunnan omia työmiehiä
että warsinaista rautatietyöwäkeä,
joka on kierrellyt läpi Suomen
niemen. Nyt kun wielä Wiipurin
puolelta pantiin äskettäin 500
miestä työstä tiehensä, owat nekin
alkaneet tulwata näille seuduin.
Ja kaikista näistä kuljeksiwista
laumoista ainoastaan pari kolme
kymmentä miestä on kaiken kaikkiaan
täällä woitu wastaan ottaa. Nyt
ei ole tarpeellisia työkaluja ja ko
win suuressa määrässä ei tarwita
kaan näillä seuduin työn käytäntöä
lisätä, sillä täällä ei ole mitään
waikeuksia rautatien tekemisestä, ja
niin muodoin työt tulewat aina
käymään werrattain pienessä woi
massa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Postilaitos. Senaatti on oi
keuttanut postihallituksen tämän wuoden
kuluessa perustamaan seuraawat posti
toimistot:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kruununnimismiesten palkki
onkorotus. Kuten tunnettu, saiwat
kruununnimismiehet 6 p:nä maaliskuu
ta 1879 annetun asetuksen kautta palk
kionkorotusta 200 mk. 10 wuoden pal
weluksesta ja wielä 200 mk. wuodes
sa 15 wuoden palweluksesta. Sattu
neesta syystä on, tietää N. Pr., se
nati äsken nähnyt hywäksi selittää,
ettei edellä-mainittu asetus pane to
distettua nuhteettomuutta wirassa eh
doksi puheena olewan palkkionkorotuk
sen saamiseen.
— Suomalaiset sähkösanomat.
Suomen Sähkösanoma-Toimiston
kautta wiime numeroon saamamme
sähkösanoma oli niin sekawa, että
arwaamalla waan saimme siitä sel
wän. Sanasto sanaan se kuului näin:
„Säätyanomusta esiteltäessä Majes
teetti sallinut Senatin toimeenpanna,
laattia esitysehdotus suuremman joutui
suuden, yksinkertaisuuden lainkäynti
menettelytawassa saawuttamista." Lie
neekö Sähkösanoma-Toimisto antanut
näin wirheellisen sähkösanoman, wai
lieneekö wenäläinen telegrafilaitos
meillä niin huonolla kannalla, ettei wir
kamiehet siinä sen paremmin suomea
osaa, päättäkööt asianomaiset itse.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Frankfurt(Main) „ 124: 30. — —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kirkosta läksimme pispalaan, joka nyt, pis
pan kuoltua joku aika sitten, oli wakinaista isän
tää paitsi. Siksi kaiketi saimmekin niin wapaasti
liikkua sen ihanassa puutarhassa, keuenkään mei
tä johdattamatta, kenenkään kieltämättä. Tämä
tarha on siitä merkillinen, että sillä paikoin on
seisonut wanha, mainio tuomiokirkko, jonka ikä on
laskettu ulottuwan aina pyhän Tapanin aikoi
hin. Meidän kanssamme oli tunnettu muinois
tutkia Henszelman, joka suurella mieliharmilla
kertoi, miten hän sitä warten kerätyillä rahoilla
oli kaiwattanut näkywiin ison kappaleen kirkon
perustusta, waan kun muu osa siitä oli tar
han aidan sisäpuolella, ja pispa wainaja ei ol
lut antanut hänen siellä mullistaa maata, oli
hänen täytynyt heittää tutkintotyönsä sikseen.
Mitään rauniota ei näkynyt tarhassa, mutta ai
doista pisti ylt'yleensä näkywiin kiwiä, jotka joh
dattiwat mieleen ikiwanhoja aikoja. Missä oli
wanha wuosiluku luettawana, missä jokin kuwaus
tai kirjoitus kiween hakattuna, missä oli aitaa
kudottaissa halwan rakennuskiwen asemesta käy
tetty jotakin weistokuwan lohkaretta. Woi hir
weätä wandalismoa pispan puutarhassa! Hens
zelman ei suinkaan yksin raskaalla mielellä pa
lannut tältä käwelyretkeltä.
Perheen kesken puolipäiwäistä syötyämme, isän
täni wei minun normaalikoulua katsomaan. Täs
sä, lukiani, kenties ajatellet semmoista perki-pöyh
keätä koulua kuin samannimellinen opetuslaitos
Helsingissä. Waan siinäpä peräti erehdyt. Szé
kesfejérwár'an normaalikoulu on warsin halpai
nen opisto, lähimmin wastaawa meidän suurem
pia ala-alkeiskoulujamme tai paremmin kenties
ai'ottuja porwarikoulujamme. Ja muutenkin
näytti se laitoksiltaan ja sisäwarustuksiltaan niin
kolkolta, huonolta ja ränstyneeltä, että oli juu
rikuin olisi ryöwärien luolaan tullut. Luokkia
oli neljä, joissa oli parissa enemmän kuin sata
oppilasta yhden opettajan hoidettawana. Mi
ten tämä hoito woi mahdollista olla, walitetta-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Nuorisoseura aiotaan perrus
taa myöskin Möhkön tehtaalle,
Ilomantsissa.
— Wenäjän rahan kurssi on
tänään 249: — 244: —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Oulussa 7 p:nä lokakuuta 1892.
Konr. Relander.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Suomen pankki 6 p. Syysk.
Pietari hop. rpl. 253: — 245: —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
nousewat päälle 30,000 naulan. Niinkuin
tunnettu, oli näyttely sangen runsaswa
rainen; näytteitä oli 1,125, joista 1,000
paljaita woita. Tätä oli nimittäin Kuo
pion läänistä lähetetty 624 numeroa, Mik
kelin läänistä 294 ja Wiipurin läänistä
78. Kuopion läänin näyttelijöillä oli etu
sija, sillä he soiwat kaikkiansa 132 palkin
toa, sillä wälin kuin Mikkelin läänin näyt
telijät soiwat 80 ja Wiipurin 22 palkin
toa.
Uusi kauppakoulu Raa
hessa, joka tämän kuun
4 p:nä juhlallisesti wi
hittiin ja aukaistiin, on
kahden, nyt jo kuol
leen paikkakunnan kaup
piaan, weljesten Johan
ja Baltzar Fellmannin
työ, jotka testamentin
kautta lahjoittiwat mel
koisen summan porwari
ja kauppakoulun perus
tamiseen Raahen kaupun
kiin. Koulun runsas poh
jarahasto on sallinut pe
rustaa suurenmoisen op
pilaitoksen, jonka tarkoi
tuksena tulee olemaan
walmista maallemme ja
sen kauppatoimelle hyö
dyllisiä ja kelwollisia työ
miehiä. Koulua aukais
taessa kirjoitettiin oppi
laitokseen 14 oppilasta.
Raahelaiset wiettiwät ti
laisuuden tuossa lipuilla
koristetussa kaupungissa
kanuunanlaukauksilla, y
leisellä walaistuksella ja
juhlallisilla kokouksilla.
Sanomalehdet tietä
wät että Porin yksityi
nen suomenkielinen lyseo
wiimeiselle ja tälle luku
wuodelle on saanut riit
täwän waltioawun, sekä
että waltio tulewan lukuwuoden alusta
ottaa tämän oppilaitoksen huostaansa.
Kalwolan maanwiljelysseura wietti Elo
kuun 26 p:nä wuosikokouksensa Niemen
kartanolla, johon oli tullut paljo kansaa
katsomaan kokouksen kanssa yhteydessä pi
dettyä karjan, warsojen, maanwiljelyskalu
jen, woin ja juuston sekä naiswäen käsi
töiden näyttelyä. Myöskin kilpakyntöä ja
ojitusta tapahtui samassa tilaisuudessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Todistajille rikosasioissa ylei
sistä waroista annettawan korwauk
sen suorittamistawasta säädetään äs
kön wirallisesa lehdessä julaistussa
asetuksessa:
Korwaus, joka on tuomittu mak
settawaksi korwauksen antamisesta ylei
sistä waroista todistajille rikosasioissa
annetun asetuksen perustuksella, on
maalla wirallisen syyttäjän ja kau
pungissa maistratin toimesta suoraan
todistajalle maksettawa.
Siinä suhteessa tulee maalla ole
wan wirallisen syyttäjän jokaisia kärä
jiä warten kuwernörille toimittaa lasku
siitä yleisten warain määrästä, jota
harkitaan siihen tarkoitukseen tarwitta
waksi; ja on hän welwollinen heti kä
räjäin loputtua wastaanotetuista wa
roista tiliä tekemään.
Maistrati tilatkoon tätä tarkoitusta
warten asianomaiselta kuwernöriltä
juoksewaa edeltä-maksua, josta kunakin
puolena wuotena on tili tehtäwä.
Jotta kruunu saisi korwausta pu
heenaolewista ulosmaksuista, on tuo
mari tahi tuomioistuin welwollinen
kunkin puolen wuoden loputtua ku
wernörille lähettämään luettelon kai
kista niistä korwauksista, jotka ylem
pänä mainitun asetuksen mukaan owat
yleisistä waroista maksettawiksi tuo-
— Hallaa on ollut Etelä-Suo
messa yöllä lauantaita t. k. 12 p.
wastaan useammissa paikoissa. Sanot
tawaa wahinkoa se ei liene tehnyt kuin
muutamin paikoin, missä ruis oli ru
wennut tähkimään tahi perunat nou
semaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
anonut tänä syksynä perustamansa neu
lomatehtaan laajentamista warten, tie
tää W:ksi.
— Waltiopäiwämieswaali. Eilen
toimitetussa waltiopäiwämies-täytewaa
lissa rowasti Sarlin’in sijaan saiwat
Sortawalan rowastikunnassa wankilan
saarnaaja E. Bergroth 3 ääntä, kirkko
herra I. F. Grönlund Räisälästä ja
Kurkijoen kappalainen K. Petterson kum
pikin 1 äänen.
Uutisia muusta Suomesta.
— Prof. Danielsonin kirjan wenä
jänkielinen painos ei ole wielä päässyt
kirjakauppaan Wenäjällä. Kirja on, näet,
yhä wielä Pietarin painoasiain wiraston
kourissa, tietää Hbl.
— Komitea, joka on asetettu kruu
nunwoutien, henkikirjurien ja nimismies
ten wirkasuhteitten järjestämistä warten,
kokoontui Helsingissä.
— Laina Suomen Pankille. Pankki
waltuusmiesten siitä tekemästä esityksestä
on keis. senaatti käytettäwinä olewista
yleisistä waroista myöntänyt Suomen
Pankille 5 miljoonan Suomen markan
korollisen lainan pankin seteliwararahas
ton lisäämistä warten, jotta pankki te
hokkaammin woisi pitää asioimisliikkeen
käytettäwänä tarpeellisia käyttöwaroja.
— Ylioppilastalon 20-wuotisjuhlaa
wietettiin wiime keskiwiikkona tawallisella
ylioppilasiltamalla, johon yleisöä oli run
saasti kokoontunut. Myöskin osa niistä
miehistä, jotka wuosikymmeniä sitte „kak
sitoistikkojen" nimisenä laulukuntana kier
teliwät maamme kaupungeissa mainitun
talon rakentamiseksi rahoja kokoamassa,
oli tässä juhlassa läsnä.
— Kansanwalistus-seuran kansan
opistorahastoon on nyt saapunut tulot
wiime juhlakokouksen aikana Jywäsky
lässä pidetyistä arpajaisista 5,334 mk.
45 penniä. Yhteydessä samaan aikaan
pidetyn kirkkokonsertin tuottamien tulojen
kanssa tekewät siis seuralle tätä tarkoi
tusta warten lahjoitetut warat noin
6,000 mk. Onhan siinä jo kaunis alku,
mutta ei se wielä läheskään wastaa tar
wetta. Hywä olisi, jos seuran ei kauan
tarwitsisi jatkoa odottaa, sillä kaikesta
päättäen on jo aika käsissä, jolloin tulee
kansanopisto-aatetta käytännöllisesti to
teuttaa, ja sitä warten tarwitaan waroja,
paljon waroja, sanoo U. S.
— Pakollinen työwäenwakuutus ta
paturman waralta. Työwäenwakuutus
komitean puheenjohtaja, intendentti L.
Gripenberg on asianomaisessa paikassa,
tietää Hbl., ehdottanut, että komitean
wähemmistökin, joka tahtoi pakollisen
työwäenwakuutuksen toimeen panemista,
oikeutettaisiin muodostumaan waliokun
naksi, joka sekin walmistaisi yksityiskoh
dittaisen lakiehdotuksen asiassa.
— Mitä Murtaja maksaa. Sähkö
walaistuksineen ja uusine pumppulaitok
sineen on Murtaja tullut maksamaan
noin 700 tuhatta markkaa.
Jos tämä jäänsärkijä on 24 tuntia
yhtämittaa liikkeessä täydellä woimallaan,
kuluttaa se ainoastaan hiiliä ja öljyä
tällä ajalla noin 1,100 markan edestä.
(P:lehti.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kää kärsiwien hywäksi maassamme, tie
tää Satak.
Hätääkärsiwille maassamme
on Reposaarella koottu 1,247 m:kaa
95 p:niä, jotka warat owat toimitettu
Porin hätäaputoimikunnalle. Waroista
on Reposaaren höyrysahaosakeyhtiö yk
sin lahjoittanut 1,000 markkaa, tietää
W. F.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Niin pitkälle ja sellaiselle pohjalle
on tämä juttu nyt takertunut, ja siinä
se seisoo. Loppukäänteet owat siitä
jo hywin helpot arwata.
Kun ei ymmärretä oikein hywäkseen
käyttää waltion waroja — sellaisia
yksinomaan on juuri Rääkkylän kan-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Helsingissä 5 p Joulukuuta 1891.
Kansanwalistus-seuran Toimikunta:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Perjantai na Lokakuun 7 p:nä.
koittawasta toimestansa, sillä se on war
mana kaikille, että yhtiöitä ei ilman hä
nen puuhattaan ja neuwottaan olisi täällä
aikaan saatu heti huomennakaan, sanoo
tämän kirjottaja, nimimerkki — Hn. —


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomalaiset Ameriikassa. Chi
kagossa on toissa sunnuntaina perus
tettu suomalainen seurakunta, joka tulee
liittymään Suomi-synodiin.
Kansalaisemme Aug. Edwards on saa
nut toimekseen käydä kaikkilla suomalais
ten ja ruotsalaisten asuinpaikoilla pitä
mässä esitelmiä kieltolaki-puolueen hy
wäksi.
Ehdokaaksi perintäasioin tuomarin wir
kaan Haneolkin countyssa on kieltolaki
puolue asettanut kansalaisemme Peter
Strolbergin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
N:o 36.
Kansan Ystäwä.
Tätä lehteä, joka ilmestyy jokaisena lauwantaina,
saadaan tilata neljällä (4) markalla koko wuodelta ja
kahdella (2) mk puolelta wuodelta sekä G. W Edlundin
kirjakaupassa Helsingissä että Suomen kaikissa postilai
toksissa. Wenäjällä on tilaushinta l kpl. 75 kp. wuodelta.
Ei oppi ojahan kaada, eikä tieto tieltä työnnä, neuvo syseä.
Mitä uusia?
Ulkomaalta. Egyptin sotanäyttämöltä
kerrotaan että ensimmäinen merkittäwämpi
kahakka on tapahtunut Arabin joukkojen
ja Englannin armeijan wälillä. Arabi on
Gassassinin luona yliwoimalla käynyt wi
hollisten kimppuun, jotka ainoasti suurella
ponnistuksella onnistuiwat saada tuon an
karan rynnäkön torjutuksi ja Egyptiläiset
pakoitetuiksi peräytymään. Englantilainen
päällikkö näkyy, katsoen
tuohon waiwaloisesti saa
tuun woittoon, epäile
wän tokko hän nykyjänsä
saapuwilla olewilla sota
joukoillaan woipi käydä
Arabin pääleiriä was
taan Zagazigin ja Tel-el-
Kebirin luona, jossa ole
tetaan aikanaan ratkaise
wan tappelun tapahtu
wan Waan sittenkin ar
wellaan ett'ei Arabin ase
ma ole hywästi walittu,
koska sen edessä on la
wen hiekka-erämaa ja se
antaa Englantilaisille ti
laisuuden helposti kier
tää hänen kumpaisetkin
siiwet ja heidän ratsu
wäkensä woi päästä ryn
täämään Egyptiläisten
selkään.
Wiimeiset tiedot ker
towat että Englanti ja
Turkki wihdoinkin on so
pinut tuon kauwan rii
danalaisena olewan kysy
myksen suhteen turkkilai
sesta apuwäestä. Tämä
on määrätty noin 2 ta
hi 3,000 mieheksi ja se
tulee nousemaan maalle
Port Saidin luona Der
wisj Pasjan komennon
alla.
Wenäjältä kerrotaan että keisarillinen
howi tänä syksynä muutetaan Pietariho
wista Gatsjinaan.
Kruunaus Moskowassa kuuluu wenä
läisten sanomalehtien mukaan tapahtuwan
tämän kuun 29 p:nä, joka meilläkin tulee
wietettäwäksi yhteisillä juhlallisuuksilla.
Wenäläisellä sotalaiwastolla on toimi
tettu suuri manööweri Uuraan salmessa Wii
purin ulkopuolella. Tässä tilaisuudessa oli
14:ta sunnuntaina Kolminaisuuden päiwästä
saarnaawat:
Nikolainkirkossa: Suomalaisen puolipäiwä-saar
nan (kello 9) pastori Sihwonen.
Ruotsalaisen iltasaarnan (kello 5) pastori Hildén.
Wanhassa kirkossa: Ruotsalaiset puolipäiwä
saarnat (kello 9 ja 12) pastori Bengelsdorff.
Suomalaisen iltasaarnan (kello 5) pastori Forstén.
Suomen kaartin kirkossa: Suomalaisen puoli
päiwä-saarnan (kello 10) pastori Hyrkstedt.
Muistolista.
kello 10 —12. Helsingin rahatoimikamarin kans
lia awoinna.
„ 12—1. Pörssitunti Kauppaseuran huoneissa.
„ 12—2. Panoja pääoma- ja elinkorko-lai
tokseen otetaan lääninkirjurin konttoorissa
senaattirakennuksessa.
„ 5—8. Kansankirjasto awoinna Kaiwoka
dulla n:o 8. Lukusali 5—9.
Lauwantaina 9 p. Syyskuuta
Kuwillinen wiikkolehti.
läsnä Heidän Keisarilliset Majesteettinsa
ja muita keisarillisen huonekunnan jäse
niä.
Wiron kansa on kadottanut erään mai
nioimpia poikiansa, tohtori Kreutzwaldin,
joka antoi ulos Wirolaisten suuren kan
sallis-epoksen „Kalewipoeg". Hän kuoli
Elokuun 25 p nä Tartossa 79 wuoden
iässä. Hänen elämänsä ja toimensa owat
monessa suhteessa aiwan yhdenkaltaisia
kuin Elias Lönnrotin, ja Kreutzwald tulee
Lotta Swärd.
„Tule", eukon ääni se wawahti,
„Wiel' löytyä tilkkanen wois.
Juo, poikani, liewitä huoltasi,
Sitä tarwe nyt kaikkien ois".
kaikkina aikoina elämään Wiron kansalla
hartaassa muistissa. Niinkuin lukija tie
tää wastaa „Kalewipoeg" meidän suoma
laista kansalliseposta „Kalewalaa;" sen
on kerännyt kansan suusta ja kokonaiseksi
järjestänyt Kreutzwald. „Kalewipoeg" an
toi Wirolaisille heidän muinaisuutensa ja
samalla wakaan luottamuksen kansan tule
waisuuden suhteen.
Kotimaalla on wiime päiwinä etupäässä
Junia lähtee:
Kurssit:
kello 8,30 e. p. p. Wiipuriin, Pietariin, Tammi
saareen, Hankoniemelle, Porwoosen, Hämeen
linnaan, Tampereelle ja Turkuun.
„ 5,45 j. p. p. Porwoosen ja Hämeenlinnaan.
Myyj.
Posti lähtee:
Junilla kaikille rautatien asemille.
Kirjelaatikot tyhjennetään: postikonttoorin wierei
nen wähän ennen postin lähtöä, rautatien
asemahuoneella olewat wähän ennen junain
lähtöä; muut kello 7½ e. p. p., k:lo 2 ja 6
j. p. p.
Postikonttoorin toimisto menewää postia warten
pidetään awoinna k:lo 9—2 e. p. p. ja 3—6 j.
p. p. Sunnuntai- ja juhlapäiwinä k:lo 8—11
e. P. P.
Kaupungin postin
kirjelaatikot tyhjennetään k:lo 8 e. p. p., 12 päi
wällä ja 4 j. p. P.
Irtanaisien numeroitten hinta: 10 penniä. Ilmoi
tuksista maksetaan 25 penniä hienokirjaimiselta riwiltä.
Ilmoituksia otetaan G. W. Edlundin kirjakaupassa.
Koko wuoden tilaajat saawat ilmaiseksi isonmoisen
kuwan: Keisari Aleksanteri III perheinensä.
kaksi tapausta wetänyt huomion puoleensa,
nimittäin meijerinäyttely Sawonlinnassa
ja uuden kauppakoulun awausjuhla Raa
hessa. Sawonlinnan näyttely, johon kar
janomistajat Kuopion, Mikkelin ja Wiipu
rin läänistä ottiwat osaa, on ollut kai
kissa suhteissa erinomaisen onnistunut,
paitsi mitä säähän tulee, joka häiritsi muu
tamia näyttelyn johdosta toimitettuja hu
wituksin. Suuri joukko matkustawaisin oli
saapuwilla muun muassa talonpoikia, jotka
täällä oliwat tilaisuudessa oppia tunte
maan uusimmat woinwalmistuskeinot. Kaik
ki näytteille pannut meijerikalut owat men
neet kaupaksi, joka parahiten osoittaa, kuinka
suuressa määrässä tätä opettawaista näyt
telyä on harrastettu. Myöskin suuret
woikauppahuoneet ulkomailla owat lähettä
neet edustajoita Sawonlinnaan, joista
useammat owat tarjoutuneet ostamaan
kaikki näytteille pannut woiwarat, jotka
Suomen pankki 6 p. Syysk.
Ostaj. k.
Pietari hop. rpl. 253: — 245: —
Lontoo p. strlng. 25: 35. — —
25: 17. 25. —
Pariisi franc. 100: — — —
99: 30. 98. 10.
Hampuri Walt. mrt. 124: 30. — —
123: 20. 122: 50.
Lyypekki ˶ 124: 30. — —
123: 20. 122: 50.
Berliini „ 124: 30. — —
— — 122: 50.
Frankfurt(Main) „ 124: 30. — —
— — 122: 50.
Amsterdami gld. 207: — 205: 50.
Tukholmi kr. 139: 20. — —
Kiöpenhawni ˶ 139: 20. 138: 40.
1882.
nousewat päälle 30,000 naulan. Niinkuin
tunnettu, oli näyttely sangen runsaswa
rainen; näytteitä oli 1,125, joista 1,000
paljaita woita. Tätä oli nimittäin Kuo
pion läänistä lähetetty 624 numeroa, Mik
kelin läänistä 294 ja Wiipurin läänistä
78. Kuopion läänin näyttelijöillä oli etu
sija, sillä he soiwat kaikkiansa 132 palkin
toa, sillä wälin kuin Mikkelin läänin näyt
telijät soiwat 80 ja Wiipurin 22 palkin
toa.
Uusi kauppakoulu Raa
hessa, joka tämän kuun
4 p:nä juhlallisesti wi
hittiin ja aukaistiin, on
kahden, nyt jo kuol
leen paikkakunnan kaup
piaan, weljesten Johan
ja Baltzar Fellmannin
työ, jotka testamentin
kautta lahjoittiwat mel
koisen summan porwari
ja kauppakoulun perus
tamiseen Raahen kaupun
kiin. Koulun runsas poh
jarahasto on sallinut pe
rustaa suurenmoisen op
pilaitoksen, jonka tarkoi
tuksena tulee olemaan
walmista maallemme ja
sen kauppatoimelle hyö
dyllisiä ja kelwollisia työ
miehiä. Koulua aukais
taessa kirjoitettiin oppi
laitokseen 14 oppilasta.
Raahelaiset wiettiwät ti
laisuuden tuossa lipuilla
koristetussa kaupungissa
kanuunanlaukauksilla, y
leisellä walaistuksella ja
juhlallisilla kokouksilla.
Sanomalehdet tietä
wät että Porin yksityi
nen suomenkielinen lyseo
wiimeiselle ja tälle luku
wuodelle on saanut riit
täwän waltioawun, sekä
että waltio tulewan lukuwuoden alusta
ottaa tämän oppilaitoksen huostaansa.
Kalwolan maanwiljelysseura wietti Elo
kuun 26 p:nä wuosikokouksensa Niemen
kartanolla, johon oli tullut paljo kansaa
katsomaan kokouksen kanssa yhteydessä pi
dettyä karjan, warsojen, maanwiljelyskalu
jen, woin ja juuston sekä naiswäen käsi
töiden näyttelyä. Myöskin kilpakyntöä ja
ojitusta tapahtui samassa tilaisuudessa.
Torihintoja.
Ruisleipä, kuiwa, 2: 30—2: 40 p. leiw.
„ puolikuiwa, 2: 20 p. leiw.
Ruisjauhot, 1: 90-2 m. leiw.
Kaurat, li —12 m. tynu.
Kauraryhnit, l: 20 — 1: 25 p. kappa.
Ohraryynit, 1: 20—1: 25 p. kappa.
Herneet, wihreät, 1: 10—1: 20 p. kappa.
„ walkeat, 1: 10—1: 20 p. kappa.
„ sekaiset, 80 p.—1: kappa.
Perunat, 2 5—30 p. kappa.
Perunajauhot 20—25 p. naula.
Maito, kuorimaton, 50—60 p. kannu.
„ kuorittu, 30—35 p. kannu.
Wiili, 20—50 p. kannu.
Piimä, 25—30 p. kannu.
Kerma, 30 —35 p. kortt.
Woi, tuorre, 1: 20—1: 30 p. naula.
„ ruoka, 90 p.—1 m. naula.
Juusto, 40 —60 p. kappale.
Munat, 1: 30—1: 50 p. tiu.
Naudanliha, tuorre, 5—6 m. leiw.
Lampaanliha, tuorre, 8—10 m. leiw.
Sianliha, tuorre, 10—12 m. leiw.
Wasikanliha, juotetun, 8—12 leiw.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Lintujen ikä. Kaikkein wan
himmaksi elää joutsen, sillä sen sa
notaan eläwän 500 wuotta. Hauk
kain on nähty eläwän 162 wuotta
ja myöskin kotkia on nähty paljon
yli sadan wuoden wanhoja. Papu
kaijat eläwät wankeudessakin 100
wuotta. Wesi- ja kahlaajalinnut elä
wät myöskin monta ihmisen ikää.
Hanhi ja käki pääsewät niinikään
warsin korkeaan ikään, edellinen siinä
tapauksessa ettei hänen päiwänsä kes
ken aikojaan paistinpannuun pääty.
Korpit eläwät yli 100 wuotta. Ha
rakat eläwät wankeudessa 20 —25
wuotta, mutta wapaina paljon kauem
min. Kukko elää 15 — 20 wuotta,
kyyhkyset 10, pienet laululinnut 8—12
wuotta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lääninmeijerska Aura Almkwist an
toi opetusta wuoden kuluessa 55 pai
kassa, joista ainoastaan 5 herrastalos
sa, muut yhteiselle kansalle. Työpäi
wäin luku nousi 134. 50:ssä paikassa
annettiin opetusta karjanruokkimisessa
ja hoidossa, 4:ssä paikassa woin wal
mistuksessa ja 8:ssa juustonteossa Ope
tus tapahtui 36 paikassa Porin maa
seurakunnassa, 6 Nakkilassa, 4 Kiukai
sissa, 3 Suoniemellä, 2 Eurassa, 2
Kokemäellä, 1 Harjawallassa ja l Mou
hijärwellä. Edellämainituista paikoista
myydään 23:sta maito kylämeijereihin
ja 14:sta Porin kaupunkiin. Opetus
paikoista oli 2 kylämeijeriä ja 2:ssa
oli jäähdytyslaitos pantu toimeen
— Hywäksytyt wuokratarjo
ukset. K. Senaatti on hywäksynyt
ne wuokratarjoukset, mitkä allamainitut
henkilöt owat tehneet seuraawista tiluk
sista kruunun omistamalla Aittoluoto
nimisellä saarella 25 wuoden ojaksi las
kettuna maalisk. 14 p:stä 1892 nimit-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pelastuneitten kertomuksia.
Eräs nuorukainen, joka ontui pahasti
onnettomuudessa saamansa wamman
wuoksi, kertoi meille:
„Olin juuri käynyt konehuoneessa
lainaamassa tulta paperossiini ja pala
sin paikalleni keskilaiwalla. Huudet
tiin laiwan lähestywän ja kohotin sen
wuoksi siwulla olewaa waatesuojustinta.
Samalla näkyi Runebergin keula ihan
edessäni. Se tunkeusi laiwaan. Wie
ressäni istuwa nuori nainen sattui juu
ri keulan eteen. Hän murskautui ja
katosi keulan alle. Minut se painoi ko
nehuonetta wastaan ja olisin musertu
nut kuoliaaksi, ellei laiwaan wirtaawa
wesi olisi tunkeutunut konehuoneen ja
minun wäliini ja suojellut pahemmalta
ruhjoutumiselta. Wesi kuohui laiwaan
ja siinä hoppuroin. Tunsin kuinka kone
meni palasiksi. Suuri rautakappale sat
tui wasemmalle puolen selkääni. Koe
tin pyrkiä keulan puoleen. Tunsin ih
misiä jaloissani. Toiset piteliwät mi
nusta ja minä muista. Kun tulin lip
putangon luo oli laiwan laidat jo we
den alla. Taistellessani wedessä, huo
masin nuoren naisen pitäwän kiinni ta
kistani. Koetin pysytellä weden päällä.
Sain wihdoin pelastusrenkaan käsiini.
Se kannatti meidät molemmat ja ajau
tui Runebergiä kohden. Sitten menin
tainnuksiin. Heräsin Runebergin kan
nella, jossa minua hoideltiin. Wieres
säni makasi nainen, joka oli pelastunut
kanssani. Hän oli wielä tainnuksissa,
mutta saatiin hänkin henkiin.
Yhteentörmäyksen aikana en kuullut
mitään huutoja. Wasta kun laiwa oli
uponnut alkoiwat kauheat hätähuudot."
Piletinmyyjä kertoi hypänneensä we
teen. Häneen tarttui nuori tyttö, joka
toisella kädellään piteli äitiään weden
päällä. He pelastuiwat kaikki kolme.
Eräs toinen Ajaxin miehistöstä, joka
ui rantaan, pelasti pienen lapsen. Muu
an nuori mies oli päässyt katolle ja
sinne auttanut nuoren naisen; samassa
upposi Ajax ja nainen katosi sywyyteen.
Eräs nuorukainen, joka on suorittanut
uimakurssin, hyppäsi yhteentörmäyksen
jälkeen keulasta weteen ja alkoi uida
maihin. Perässä ui toinen nuorukai
nen, jolta woimat alkoiwat loppua.
Edellämainitun awulla pääsi hän kum
minkin rantaan.
Seuraawakin tapaus kerrotaan. Muu
an nuori nainen oli päässyt Runeber
gin kylkeen ja saanut käsillään jostakin
kiinni. Ympärillä kamppailewat hukku
wat oliwat tarttuneet hänen waattei
hinsa ja upotessaan raastaneet niitä
niin, ettei hänellä pelastettaessa ollut
waatteita muualla kuin yläruumiissaan.
Onnettomuuspaikalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Waasan howioikeus on aset
tanut ehdolle awonaiseen sihteerin wir
kaan howioikeudessa: ensi sijalle howi
oikeuden notariuksen H. Wiklundin, toiselle
notarius F. Lindbergin ja kolmannelle
notarius C. Estlanderin. — W. L.
— Patentti. Suomen teollisuus
hallitus on myöntänyt patentin 10 wuo
deksi insinööri K. Löfhjelmille hänen kek
simillensä parannuksille terwanpolttouunei
hin ynnä niiden putkijohtoihin. — U. S.
— Lapin kihlakunnan kruunun
woudin wirkaa owat eilen päättyneen
hakuajan kuluessa hakeneet: Muhoksen
piirin nimismies I. V. Parlin, Kala
joen piirin nimismies G. A. Palmqwist,
Iin piirin nimismies I Tasanen, Uu
denmaanläänin kirjanpitäjä B. A. Alf
than. Salon kihlakunnan henkikirjuri Os-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ehkäpä piankin tulee selwille, mis
sä tarkoituksessa Toiwainen on tah
tonnt pitää näiden kirjain säilyttä
mistä yksinomaisena oikeutenaan. —
K.-S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Erittäin wilkas liike kuuluu
wallitsewan liikkeelle awatulla osalla
Karjalan rataa. Useita ylimääräisiä
tawarajunia on ollut pakko lähettää.
Enson puuhiomo kuuluu niiden kahden
wiikon ajalla, kun liikettä on harjoitet
tu mainitulla radalla, suorittaneen rah
timaksuja lähemmäs 9,000 mk. Kai
kesta päättäen tulee Enson asema ole
maan tuottawimpia maaseutuasemia. —
Ö. F.
K. K. S- lla. Kysymyksestänne kiitämme.
Hinta on tulewaksi wuodeksi maaseudulla hiu
kan alennettu, mutta koko pysyy ja tapahtuu
jonkinlainen lawennuskin, mutta minkämuotoi
nen, emme woi wielä warmuudella sanoa.
Odottawa tilaaja. Mietittäwäksenne
asetamme muutamia kohtia:
1:ksi. Joskin olette oikeutettu lausumaan mie
lipahanne siitä, ettette ole tilaamaanne kirjaa
saaneet, ette suinkaan siltä ole oikeutettu waa
timaan lehteä ottamaan palstoihinsa asioita,
jotka owat ihan yksityistä laatua ja tarkoitta
wat ainoastaan toisen herjaamista olematta
yhteydessä asian kanssa.
2:ksi. Se, joka lehdestä on wastuunalainen,
määrää tietysti mitä lehteen sopii ottaa, mitä
ei, eikä mikä rääwäyksen kirjoittaja tahansa.
3:ksi. Toimittajan yksityinen asunto ei ole
yleisön käytettäwissä, erittäin kuin ei ymmärrä
paremmin käyttäitä.
4:ksi. Ei mikään sanomalehti ota säilyttääk
sensä kaikkia sopiwattomia kirjoituksia, waan
joutuwat ne ilman muuta paperikoppaan.
5:ksi. Kirjoituksenne saadaan kirjapainosta ta
kaisin.
— Taas uusi rengas. Maan kaikki
rässättyjen- ja pärekattonaulojen tehtailijat
owat kokouksessaan wiime lauantaina Hel
singissä keskenään muodostaneet renkaan.
Hinnat, jotta näistä naulalajeista tähän
asti owat olleet tawattoman alhaiset ja
tehtaat owat työskennelleet melkoisella tap
piolla, tulewat nyt, tiet. T. U., tämän
kautta nousemaan ja walmistetaan niitä
maan tarpeen mukaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
torppaa. Hän luulee hämäläisten
olewan parempia maanwiljelijöitä ja
työnraatajia kuin karjalaiset, ja on
kehoittanut kotiseutulaisiansa muut
tamaan Jääskeen ja rupeamaan hä
nelle torppariksi. Wesilahden, Tyr
äänja Kiikan miehet owatkin jo käyneet
Jääskessä uuden talon paikkaa kat
somassa ja kiitteliwät siellä olewan
oiwalliset wiljelymaat. Kewäällä hei
dän pitäisi sinne muuttaa. Isäntä
ottaa osaa matkakulunkeihin ja mak
saa torppareille palkan uuden töllin
teosta. Kiikan ja Tyrwään paikalla
onkin torppien saanti ahtaalla. Niitä
ei saa ostamatta. (Sat.)
— Lasten kuolewaisuus on kauhean
suuri Pietarissa. Suurin osa niistä
lapsista, jotka syntywät siinä kau
pungissa, kuolee tauteihin; ainoas
taan 15 tahi 20 jääpi eloon 100:sta
lapsesta. Niin on laskenut muuan
oppinut, professori Janson, joka kau
pungin hallituksen käskystä on koon
nut tilastollisina tietoja näistä asi
oista. Isot kaupungit owat lasten
hautuumaita, ja Pietari olletikin.
— Juomatawaroita kiinteässä muo
dossa. Eräs ranskalainen kemisti on
keksinyt keinon, jolla likööriä, kon
jakkia, wiinaa y. m. woidaan hel
posti saada kiinteään muotoon, jol
loin niitä woidaan nauttia syömällä
niinkuin suklaata, taikka woidaan niitä
liuoittaa weteen. Siis woi wastai
suudessa kääriä ryyppynsä paperitöt
töön eikä tarwitse peljätä että matti
menee rikki, jos jalat rupeis pettä
mään.
— Vertailu juoppoudesta Pari
sissa ja Helsingissä. Parisissa otti
polisi juoppoudesta talteen wallanku
mouksen juhlapäiwänä heinäkuun 14
p:nä w. 1883 noin 500 ja w. 1884,
jolloin pelko kolerasta oli wähentänyt
juoppojen lukua, 214 ihmistä. Hel
singissä otti polisi talteen Helsingin
kansanjuhlassa syysmarkkinain kah
tena päiwänä w. 1883 184 ja w.
1884 320 ihmistä, joista 223 juop
pouden tähden. Parisissa on asukas
luku ehkä 40 kertaa suuremmpi kuin
Helsingissä. Kuitenkin walitetaan
Ranskassa, että alkoholijuomat owat
lisäytyneet siihen määrään, että wii
niköynnöksia ei kannata wiljellä.
(Laat.)
Epäkohtia IV.
Useimmassa kunnassa seuduillamme
olemme huomanneet kunnallismaksu -
jen suorituksessa melkoisia epäkohtia
joita tahdomme aiwan lyhykäisesti
huomauttaa.
Me olemme useasti tawanneet niitä
onnellisia ihmisiä, joilla on jommoi
nenki wuotuinen tulo ja wakinainen
wirkapalkka, eiwätkä tarwitse sentäh
den maksaa kunnallisia ulostekoja kuin
ainoastaan muutaman markan: kolme,
neljä j. n. e. Toisia on taas sellai
sia onnettomia jotka korkeain maksu
jensa tähden huutawat kohtuutonta
kuormaa kantawansa. Käykäämme sen
wuoksi katselemaan tarkemmin missä
on oikeus ja kohtuus ja miten kun
nalliset maksut owat järjestettäwät,
että jokaiselle tulisi woimiansa was
taawa werokuorma.
Useasti olemme kuulleet mainitta
wan ikään kuin hywänä esimerkkinä,
että siinä ja siinä kunnassa on niin
wähäiset kunnalliset maksut, että kirk
koherrakin samoin kuin muutkin wir
kamiehet maksawat waan sen ja sen
werran. Ei kuitenkaan liene luul
tawa, että yhdessä enemmän kuin toi
sessakaan kunnassa tultaisiin ilman
kustannuksitta aikoin, taikka kowin
paljon wähemmällä; warsinkin missä
waan on ajanmukaisia laitoksia, kan
sakouluja y. m. Ei ainakaan wai
wasetkaan eläne ilman yhdessä e
nemmän kuin toisessakaan kunnassa.
Maksut kyllä owat suoritettawat yh
dessä samoin kuin toisessakin, mutta
maksu- eli weroitustawat tekewät ne
enemmän näyttäwiksi toisissa pai-
Sananen waikuttawista syistä
tauteihin ja niiden estämi
sestä sekä parantamisesta.
(Jatkoa wiime n:roan.)
Mitä wihdoin tulee niihin keinoi
hin, joilla woipi tauteja estää ja pa
rannella, niin on paras keino karaista
omia woimiansa, wiettää terweellistä.
koin. Niissä, joissa näennäisesti
maksut owat huokeat, suorittawat
werokuorman useimmasti enimmäk
seen ne, jotka siihen owat wähim
män kykenewät. Tawallisemmin lie
nee tapana jakaa kunnalliset maksut
manttaali-lu'ulle, mutta useissa kun
nissa on pitäjään laina-jywästö se
kuorma-kameli, jonka selkään sopii
lisätä aina ilmestywä uusi maksu.
Niinpä useissa paikoin suoritetaan
kansakoulun opettajain palkatkin lai
najywästöstä. Tietty kuitenkin on,
että makasiinista lainaawat ainoas
taan wähäwaraiset, joiden siis yksi
nään on suoritettawa kaikki ne sum
mat, mitkä makasiinin waroilla sui
tetaan. Waiwaiset kun syötetään ruo
tulaisina taloloissa manttaalin jäl
keen, ei niistäkään tiedetä, kuinka pal
jon ne tulewat maksamaan. Tietom
me mukaan monessakin kunnassa
maksaa suurimman osan kunnallisista
weroista köyhimmät ja manttaaliin
pantu maa huolimatta olipase hywä tahi
huono etuista, tuottawaa tahi tuot
tamatonta. Liike- ja wirkamiehille pis
tetään nimeksi joku weroäyri.
Oikea ja kohtuullinen weroitustapa,
mikä kaupungeissa ja muutamissa
maalaiskunnissakin on käytännössä,
on weroitus - tulojen perustuksella.
Manttaaliin pantu maa on tietysti
wissisti määrätyssä weroarwossaan
pysywä, mutta edukkaammille, tuloa
tuottawille tiloille eli tilain omista
jille sopii sen lisäksi panna weroa tu
losta. Liike- ja wirkamiehille taas
täyteen määrään wuotuisesta tulos
tansa. Perusteeksi woipi panna jon
kun wissin suhteen. Esim. 400
markalta panna yksi weroäyri,
600 kaksi, 800 kolme, 1000 neljä ja
siitä ylöspäin jokaiselta sadalta mar
kalta yksi äyri lisää. Jokainen työ
hön kykenewä terwe mies arwellaan
400 markan mieheksi, waikkapa hä
nellä ei olisikaan tiettyä tuloa; hä
nellekin yksi weroäyri. Tämä perus
tus on nykyään käytännössä esim. Toh
majärwen kunnassa. Sitä noudattain
käy niin että 10,000 markkaa ansaitsewa
saa maksaa kunnallisweroa noin 300
markan paikoille, wälistä ylitsekin,
jota joskus naapuri kuntalaiset owat
ihmettelemisestä wihellelleet. Mutta
jos esim. 1000 markan saaja pääseekin
10 kertaa wähemmällä kuin 10,000
m. mies, niin yhtä montakertaa hel
pommin sittenkin woi 10,000 m. mies
suorittaa weronsa kuin 1000 markan
saaja. Naurettawaa senwuoksi on,
kuin esim. Pälkjärwellä Kenraali
Fieandilla, Waltioneuwos Arppella
y. m. tuloista on waan muutamia
äyriä. Monessa muussa kunnassa
saattaa olla samalla tawalla. Ja
kumma ett'ei kunnat jo ole weroitus
asiassa kerinneet muodostua oikealle
yleisesti hywäksytylle kannalle.
Arweluttawalta tuntuu meistä we
roituksen suhteen muutamain kun
nallisten kassojen perustaminen. On
tullut tawaksi (ja syystä hywänä pi
dettäwäksi) panna esim. wiinawero
rahoja kansakoulukassaan korolla kas
wamaan siksi kunnes kassa kannattaa
koko koulun. Tällä tawalla saadaan
koulu yksistään köyhäin niskoille,
sillä wähä - waraiset lainaawat ra
hoja kassasta aikuisiin tarpei
siinsa. Aiwan toista olisi jos kas
sasta lainattaisiin ainoastaan hyö
dyllisiin, tuloa tuottawiin yrityksiin
taikka ulos pankkeihin, tahi liike
miesten käytettäwäksi.
Toiwossa, että näitä seikkoja otet
taisiin huomioon käsittelyn alaiseksi,
on niistä tämän wähän ajankuluksi,
piirrellyt. Iwana.
Ulkomailta.
— Haaksirikko. Corkista Rotter
damiin matkustajia ja tawaraa wiewä
höyrylaiwa „Pochard" on äsken Poh
janmerellä uponnut lähellä Holyhea
dia. Ei kukaan pelastunut.
— Uusi waalilaki Englannissa on
nyt saanut kuningattaren wahwistuk
sen. Parlamentin jäsenten luwussa
raitista elämää, syödä tarpeeksi py
syäksensä hywissä woimissa, olla pal
jon raittiissa ilmassa ja tehdä työtä
ahkerasti, waikk'ei yli woimiensa. Sen
ohessa tulee wälttää epä terweellisiä
asunnoita ja askaroimisia, joissa jou
tuu waaraan hengittämisen kautta
tahi muulla tawoin saada ruumiisen
lii'an suuressa määrässä terweydelle
waarallisia mikrobeja.
Haawojen parantamisen taidossa
on käsitys, että ruusu ja haawa-kuu
me owat pienien eläwien olentojen
synnyttämiä, waikuttanut tärkeän
muutoksen. On tätä nykyä tawal
lista, etenkin sairashuoneissa, peit
tää awonaiset haawat niin, että ul
koilma niin wähän kuin mahdollista
pääsee niihin waikuttamaan, sekä kas
tetaan kääreet karbooliweteen taikka
muihin sellaisiin aineihin, jotka tie
detään tappawan haitallisia mikro
beja.
Tärkeitä terweyden yllä-pitäjiä o
wat yleensä puhdas ilma, puhdas
wesi, terweelliset asunnot ja waloi
sat, raittiit työhuoneet sekä yli-päänsä
puhtaus ja siiwous. Jos elää ja
toimii ilmassa, joka on tyännä tau
ti-ainetta ei woi sen haitallisia wai
kutuksia wälttää. Sentähden täytyy
kaikille teroittaa mieleen, sekä opilla
että neuwoilla, puhtauden, järjellisen
elämän ja raittiin ilman arwoa, ja
tulee waltion ja kuntien puolestansa
katsoa, että, niinkuin ei saa rakentaa
huoneitaan niin, että tulen syttyessä
kaikki pelastuskokeet owat turhia, niin
ei saa pitää asuntojaan siinä siiwossa
että niissä on mahdoton pysyä ter
weenä, ei saa asettaa työhuoneitaan
niin, että työmiehet, jotka niissä oles
kelewat suurimman osan päiwää, riu
suwat niiden epäterweellisestä ilmasta,
ei saa asettaa kaiwoja niin, että nii
hin woi juosta muualta wettä tur
melewia myrkky aineita, y. m. toi
menpiteitä samaan suuntaan. Peräti
wäärin on siis, jos jokainen ajatte
lee ainoastaan itseänsä eikä yhteistä
parasta, sillä silloin olot monessa pai
koin muuttuwat niin kamaloiksi, ett'ei
yksityinenkään parahimmalla huolel
laan woi ruumiinsa terweyttä säilyt
tää. Jokaisen yksityisenkin etu sen
tähden waatii, että kaikki, mikä tau
tia synnyttää, poistetaan joka pai
kasta.
Mutta taudit eiwät riipu yksistään
pahasta, epäterweellisestä ilmasta
tahi muista ulkonaisista seikoista.
Tähän waikuttaa myös paljon ihmi
sen oma ruumiin tila ja irstailemi
sesta sekä juoppoudesta heikontunut
ruumis on altis antamaan taudille
sijaa. Sillä tawoin ihmiset oman
elämäntapansa kautta walmistawat
tilaa taudille, eiwätkä salli tarttuma
aineiden kuolla pois, joka kohtalo
muuten woisi tulla sellaisten tauti
aineiden osaksi, jotka woiwat menes
tyä ainoastaan eläwässä weressä
taikka muissa ruumiin osissa. Jos
kaikki ihmiset wiettäisiwät säännöl
listä, raitista elämää, eiwätkä tapo
jensa puolesta antaisi aihetta moit
teelle, silloin tauditkin olisiwat har
winaisemmat eiwätkä sellaisessa yh
teiskunnassa woisi woittaa itsellensä
surta jalansiaa. Mutta niinkuin yhteis
kuntamme on järjestetty, riippuu toi
sen menestys tärkeässä määrin toisen
toimesta eikä ole mikään sananparsi
ainoastaan, waan tuima todellisuus,
että siweellinen lewäperäisyys aat
teissa ja niitä noudattawa elämä
iuottaa rangaistuksen mukanansa ul
konaisenkin taudin, kuolettawan ru
ton muodossa.
ei se suurta muutosta waikuta. Kaikki
kaupungit, joissa on wähemmän kuin
15,000 asukasta, kadottawat erityisen
edustajansa ja sulatetaan yhteen krei
wikuntain kanssa.
— Saksan waltiopäwät, taikka oi
keastaan klerikaleista ja wapaamieli
sistä yhdistetty enemmistö siellä,
näyttää tahtowan tehdä kaikkea mah
dollista kiusaa waltiokanslerille. Ja
sitä tehdään aiwan wähäpätöisissäkin
asioissa.
— Myrskyn tuhoista kerrotaan
Wienistä, Itäwallan pääkaupun
gista jouluk. 10 p: Ankara myrsky
on tänään tehnyt suuria tuhoja Wie
nissä ja sen ympäristössä. Kolme
ihmistä on huoneitten hajotessa pa
hasti wahingoittunut. Odenburgin
rautatiellä joutui neljät waunut
pois radalta ja syöksyiwät alas pen
gerrykseltä; konduktöri ja kolme mat
kustajaa wahingoittuiwat pahasti.
Kuulutuksia.
Kutsunta ja arwanheitto 1863 syn
tyneiden asewelwollisten kanssa
toimitetaan lisätyltä kutsuntatoi
mistolta Kuopion läänin toisessa
kutsuntapiirissä ensitulewana wuonna 1885
seuraawaisesti:
10:nessä Joensuun kutsunta-aluessa,
Taipaleen kylässä Liperin pitäjätä.
1:ksi. Kuusjärwen kappelin arwanheitto
aluessa Torstaina huhtikuun 16 p:nä.
2:ksi. Kaawin pitäjän arwanheittoaluen
kanssa perjantaina ja lauwantaina huh
tikuun 17 ja 18 päiwinä.
3:ksi. Polwijärwen arwanheitto alueen
kanssa maanantaina huhtikuun 20 p:nä.
4:ksi. Liperin kunnan arwanheittoaluen
kanssa tiistaina ja keskiwiikkona huhti
kuun 21 ja 22 päiwänä.
5:ksi. Kontiolahden pitäjän ja Joensuun
kaupungin arwanheittoaluen kanssa per
jantaina ja lauwantaina huhtikuun 24
ja 25 päiwinä.
9:nessä Tohmajärwen lutsunta-alues
sa, Kemien kylässä Tohmajärwen
pitäjätä.
1:ksi. Kiteen pitäjän arwanheittoaluen
kanssa tiistaina ja keskiwiikkona huhti
kuun 28 ja 29 päiwinä.
2:ksi. Kesälahden pitäjän arwanheittoa
luen kanssa Torstaina huhtikuun 30 p.
3:ksi. Rääkkylän arwanheittoaluen kanssa
perjantaina ja lauwantaina Toukokuun
1 ja 2 päiwinä.
4:ksi. Tohmajärwen arwanheitto-aluen
kanssa maanantaina ja tiistaina Touko
kuun 4 ja 5 päiwinä.
5:ksi. Pälkjärwen arwenheittoaluen kanssa
keskiwiikkona Toukokuun 6 päiwänä.
6:ksi. Kiihtelyswaaran arwanheittoaluen
kanssa torstaina ja perjantaina Touko
kuun 7 ja 8 päiwinä.
8:nessa kutsunta-aluessa Ilomantsin
pitäjän kirkonkylässä.
1:ksi. Enon arwanheittoaluessa tiistaina
Toukokuun 19 päiwänä.
2:ksi. Ilomantsin arwanheittoaluen kanssa
keskiwiikkona, torstaina ja perjantaina
Toukokuun 20, 21 ja 22 päiwinä.
7:nessä Nurmeksen kutsunta- aluessa
Nurmeksen kauppalassa.
1:ksi. Nurmekseu ja Rautawaaran kuntien
arwanheittoaluen kanssa maanantaina
ja tiistaina kesäkuun 8 ja 9 päiwinä.
2:ksi. Juu'an arwanheittoaluen kanssa
keskiwiikkona ja torstaina kesäkuun 10
ja 11 päiwinä.
3:ksi. Pielisjärwen arwanheittoaluen kans
sa perjantaina ja lauwantaina kesäkuun
12 ja 13 päiwinä,
ja tulee asewelwollisten saapua kokous
paikkaan, mikä wast'edes tarkemmin mää
rätään ensimäisenä kokouspäiwänä kello
9 aamnsella ja siinä olla läsnä siksi kuin
toimitus päättyy asewelwollisuus-lain 64
ja 113 §§:ssä määrätyllä uhalla. Joen
suussa Joulukuun 11 päiwänä 1884.
A. Schrœder.
J. A. Nystén.
Lauwantaina 20 p. sisällä olewaa
Joulukuuta kello 10—11 päiwällä
kannetaan Raatihuoneella wiime ku
luneen Marraskuun Tolaagi-maksuja.
N. Forstén.
Maanantaina tämän kuun 29 päi
wänä k:llo 10 e. p. p. myydään
julkisella huutokaupalla, Juu'an pitä
jään Petrowaaran kylässä tilalla N:o
10 Talollisen Paawo Kallisen kon
kurssiin luowutettua talon tawaraa:
hewoisia, lehmiä, wiljoja, heiniä, ol-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wielä pari sanaa raittiusa
siasta ˶ skolastikolle."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sakoulun kassa —, niin on hauska
piakkoin nähdä, kuinka kauwan yksi
tyiset saawat kinastella ja olla käyttä
mättä niitä sen hywäksi, johon panta
waksi ne on koko kunta kerran mää
rännyt ja kuwernööri hywäksynyt.
Pidämme hywin mahdollisena, ett’ei
heillä mitään isäntäoikeutta niihin
olekaan.
Olkoon waikka niinkin, ett’ei waltio
wastoin tuon nurkkakunnan walituk
sia tahtoisi niistä oman mielensä mu
kaan ratkaista, ja niin, että tehty
kansakoulun perustamispäätös minkä
hywään laittomuuden tähden kumot
taisiin ja koulun tahtojat eiwät enää
saisi kuntakokouksessa enemmistöä.
Mutta koulun he Rääkkylään saawat
sittenkin, joll’ei kunnan niin yksityisen
koulun, siinä ei aula mikään.
Siina he menettelewät näin. He pyy
täwät uudestaan kuntaa koulua pe
rustamaan. Kunta wastaa tietysti:
ei. Hywä on; waan sitten he pyrki
wät päästä eri koulupiirikseen, waikka
ajuisiwattin hujan hajan koko pitä
jäällä, ja osuuttaan yhteisestä kassas
ta. Kunta tietysti wastaa siihenkin:
ei. Mutta nyt kunnan täytyy toi
seen tai toiseen näistä anomuksista
suostua, kumpaan waan sitten parem
min haluaa. Sellaisen pakon panee
kansakoulu-asetuksen 119 §. joka kuu
luu:
„Joll’ei kunta yhdisty pitämään
yhtä tahi useampata yhteistä ylhäi
sempää kansakoulua; olkoon yhdellä
tahi useammalla kyläkunnalla, sekä
yksityisilläkin tilan omistajilla walta
ruweta omaksi ja erinäiseksi koulu
piiriksi; ja nauttikoon semmoinen
koulupiiri, yhtäläisillä ehdoilla, sa
maa etua, kuin 118 §:ssä on kun
nalle wakuutettu".
Pari toiwomusta pyydämme lau
sua ja saada wälttämättömästi huo
matuksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Sa arna-poika" Taipalsaa
relta! Kauniit kiitokset. On tosin hy
win jokapäiwäistä, mutta ensi numerossa!
sinne peitettiin nuo ainoat jäännökset 95
onnettomasta kansalaisesta. Putaljonan
päällikkö luki rukouksen handalla ja sitten
peitettiin unhotuksen maalla ja mullalla
nuo kauhistuttawat ja hirmustuttawat
todistukset albanialaisten julmuudesta.
Me emme saaneet kuitenkaan wiipyä
kauan tällä hirmun paikalla. Kaikista
päättäen näkyi, että roswot oliwat jo pa
luumatkalla ja sentähden täytyi meidän
kiiruhtaa saawuttaksemme heidät, ennen
kuin he ehtiwät wuoristoonsa. Sota
miehet hehkuiwat wihasta ja kostonhi
mosta ja pyysiwät itse jatkaa marssia.
Nyt seurasi wiisituntinen rientomarssi,
jolla matkalla emme kuitenkaan saaneet
nähdä ainoatakaan roswoa. Nälissämme
ja wäsyksissämme saawuimme näin Wer
woschytz’in kylään, missä oli määrä le
wätä yhden tunnin. Wäsyneinä anka
rasta marsisistaan leiriytyiwät sotilaat
kentälle, jolla ajalla kyläläiset riensiwät
hankkimaan ruokaa kaikille näille tyhjille
watsoille. — Tosin ei se tullut wallan
hywää, kuten luonnollistakin, mutta täl
laisten päiwän ponnistusten perästä
maistui se kuitenkin aiwan erinomaiselta.
Mutta ihan samassa, kun sotilaat oli
wat päättäneet ateriansa ja aikoiwat juu
ri nauttia kahwia, kajahti kylän etelä
päästä hirmuinen hätähuuto ja suuret
joukot miehiä, naisia ja lapsia ryntäsiwät
sikinsokin eespäin pitkin kujaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ei niistä sanonut tietäwänsä mitään,
kehoitti waan niitä uutterasti talos
ta etsimään. Kirjoja ei kuitenkaan
woitu mistään löytää, waikka jokai
sesta mahdollisesta paikasta niitä et
sittiin ja niin täytyikin koko asian
jäädä salaperäiseen hämäryyteensä.
Mutta — wuosienkin päästä woin
wielä tulla waloon työt, joiden ei
koskaan olisi luullut selwenewän. Niin
on käynyt tässäkin asiassa. Keski
wiikko-aamuna toi näet Toiwaisen
konttoristi Girsénin puotiin kokonais
ta 9 kappaletta Girsénin liikkeen en
tisiä kirjoja, niiden joukossa kaiwa
tut pääkirjatkin. Kirjakokoelma oli
löydetty Toiwaisen puodin puolelta
peräkammarista waatekonttorin nur
kasta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Herroja metsästäjiä waroittawat
useat ympäryskuntalaiset paikkakuntalais
ten luwatta koirineen metsästämästä,
koska jo liiankin usein on tapahtunut,
että „herrain koirat" owat metsän otus
ten sijasta ärtyneet ajamaan ja haas
kaamaan maanomistajain lampaita ja
muita pienempiä kotieläimiä, eikä aina
ole heroja niin helppo käsittää ja saada
edes tilinteollekaan moisten koira-susiensa
wahingonteoista. Eikä se lienekään kenel
lekään mitään hauskaa, kun tuntematto
mat ihmiset tunkeutuwat ensin omin lu
pinsa toisen maalle otustamaan ja tuot
tawat sitten wielä maanomistajalle koi
rillaan kotoistakin wahinkoa. — Mutta
onhan tälläisestäkin menettelystä ilman
erityistä wahinkoakin yleinen laki.
— W. P. K. tekee huwimatkan
huomenna, sunnuntaina t. k. 31 p:nä,
höyrypursi „Tiiralla" Saimaan wesille
päin lähtien wanhalta laiwasillalta kello
7 aamulla. Päätetty on pysähtyä aa
mupäiwällä Mikonsaarella ja iltapäiwällä
Lauritsalassa. Päiwällinen matkalla kus
tannetaan kunnan yhteisillä waroilla.
— Pitempi kertomus wiimewiikon
hirmumyrskystä jäi tästä numerosta ta
paturmassa pois, mutta julaistaan ensi
numerossa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tohtori Buch'in ehdotuksesta päätet
tiin antaa 3 tahi 4 tynnyrin alaa
maata wuokralle 25 wuodeksi puutarhu
rille, jos semmoinen olisi halukas muut
tamaan tänne. Tähän myönnytettiin,
ja jätettiin rahatoimikamarin asiaksi mää
rätä paikka.
— Wirkanimityksiä. Läänin wir
kaa tekewä kuwernöri on eilispäiwänä
nimittänyt maakonttoristi M. Heinosen
kruununnimismieheksi Sawitaipaleen ja
Suomenniemen pitäjien yhteiseen piiriin
sekä maakonttoristiksi Heinosen siaan
ylim. maakontt. I. Smedberg'in.
— Wenäläiuen seuranöytelmä
hywäntekewäisessä tarkoituksessa on tu
lewana sunnutaina klo 8 j. pp. täkä
läisen tykkiwäestön kasarmissa. Pääsö
lippuja saa ostaa joka päiwä upsee
rinmajassa sekä sisään mentäessä.
— Naamiaiset jotakin hywää tar
koitusta warten oli kaupungin raati
huoneen salissa wiime tiistaina. Kos
ka tähän huwiin ainoastaan yksityisesti
oli kutsuttu walituita, se ei myöskään
sietäne julkista kertomusta.
— Kilpa-ajo, ensimäinen lajissaan
meidän kaupungissamme tapahtuu, kuten
jo ennen on mainittu, tulewana maa
nantaina.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Onnettomuus kallion särkemisessä. Wiime
lauantaina puolenpäiwän aikana oli kiwen
särkijät Johan Edward Löfgren ja Johan
Mertz waromattomasti lähestyneet työpai
kallaan Kampin kalliolla Helsingissä ruudilla
täytettyä porausreikää, joka yhtäkktä laukesi
ja molemmat miehet haawoitti niin pahoin,
että täytyi wiedä yleiseen sairashuoneesen.
Haawat kumminkaan eiwät kuulu olewan
hengenwaarallisia.
— Muistojuhla Siperian joutumisesta Wenä
jän wallan alle 300 wuotta takaperin wietettiin
eilen jumalanpnlweluksella kaikissa Siperian kir
koissa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Suomen kreikkalais seurakun
tain papiston puolesta on kysymystä
nostettu apukassan perustamisesta
pappeja ja heidän perheitänsä war
ten, johon tarkoitukseen on pyydetty
jotakin wähäisempää wuotista apua
Suomen waltiolta. Senati kuuluu
hywäksyneen itse tarkoituksen, mutta
kehoittaneen asianomaisia lähettämään
walmiin ohjesäännön hallituksen wah
wistettawaksi, jolloin sowelias apu
raha saatetaan määrätä sen mukaan
mitenkä mainittu papisto itse ryhtyy
uhrauksiin asiata warten. (U. S.)
— Elämäkertoja maamme suurim
mista roistoista aikoo julaista kau
pungin etsiwänpolisin komissarius
Dunajeff, joka tätä tarkoitusta war
teunon koonnut tarivittawia tietoja
roistojen entisestä elämästä ja eten
kin heidän lankeemustensa syistä.
— Uusi waakunateos. Toht. Vo
mansson aikon piakkoin juloista wä
ripainoksessa Suomenmaan ja sen
maakuntien sekä Käkisalmen läänin
ja Lapinmaan waakunat, oikaistuina
näiden waakunain eri kappaleiden,
kopioiden ja mukailujen wertailun ja
tutkimuksen kautta. Ei tarwitse
mainita, että tämmöinen teos on
hywin tärkeä, kuin useimmat maa
kuntaimme waakunoista luotettawien
mallikuwien puutteesta owat tulleet
enemmän tai wähemmän wäärin ku
watuiksi.
— Röyhkeä waras oli Lontoossa
se mies, joka weti oikeuteen sen, jota
oli koettanut warastaa. Cambridgen
herttuan tallimestari Chapman
weli tammik. 5 p:nä kadulla kun eräs
takaan, kun hän jo oli tullut; hänen
asiakumppaninsa sija oli wielä tyhjä,
ja yksin pääkonttoristikin oli myöhem
min tullut ja seisoi nyt hieman hä
millään ja ihmetyksissään isäntänsä
edessä, joka häntä, entiseen nähden erit
täin laupeaasti kohteli ja wihdoin pit
kän esipuheen perästä lausui:
˶Te pidätte siis siitä huolta, joll'en
minä sitä ennen jo sattuisi kotia palaa
maan"
Konttoristi oli ikään lausumassa
kummastustansa tästä isäntänsä äkki
pikaisesta matkaan lähdöstä, kun owi
äkkiä aukeni ja Tom Reymüller tuli
kun tuuliaispää sisään.
„Missä hän on?" huudahti hän jo
kynnykseltä.
Weljen kellertäwillä kaswailla kuwas
tui jonkinlainen wastenmielinen häm
mästys. Hän pyyhkäsi kynän warrella
poskipartaansa (ikäänkun nuo harwat
hapset ewät olisi jo kylliksi su'itut) ja
sanoi sitten hywin pitkäweteisesti:
„Wai niin, Sinä olet jo tullut ta
kaisi? — Omain laskujesi mukaan en
minä woinut Sinua niin pian odottaa."
„Missä hän on, kysyn minät Min
nekkä Te olette hänet panneet?" toisti
Tom kysymyksensä kolkosti ja heittäy
tyi pulpetin ääreen istumaan. Hänen
pitkä ruskea partansa oli hujan hajan,
hänen lakkinsa rutistettu, hänen waat-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Muutoksia höyrylaiwain kuluis
sa. Syyskuun ensimmäisestä päiwästä
alkaen lähtewät höyryalukset „Sorea" ja
„Leporello" Lappeenrannasta Mikkeliin
joka arkipäiwä kello 7 aamusella eikä k:lo
4 niinkun tähänasti tänä kesänä. „Lepo
rello" lähtee joka maanantai, keskiwiikko
ja perjantai-aamu, „Sorea" joka tiistai,
torstai ja lauwantai-aamu. Mikkelistä
myöskin lähtewät molemmat mainitut
höyryt kello 7 aamuisin; eikä enään k:lo
4 ikäpuolella niinkuin Leporello tähän
asti tänä kesänä wiimeksi mainitusta
kaupungista on lähtenyt.
— Höyrylaiwat myöhästyneet wii
me torstai-iltana olleen myrskyn takia.
„Konkordia" ja „Karjala" lähtiwät kau
punkimme rannasta wasta perjantai-aa
muna 1:den ja 2:den wälillä, eikä tors
tai-iltana niinkuin tawallisesti on
määrä lähteä. „Leporello" saapui myöskin
kaupunkiime wasta perjantai-aamuna k:lo
6, eikä perjantaita wasten yöllä noin
puolen yön aikana, niinkuin tawallisesti.
„Don Juan" saapui tänne perjantai-aa
muna kello 7, mutta „Ansio" wasta
myöhemmin päiwällä. „Don Juan"
muuten tawallisesti saapuu tännie jo kel
lo 10 aikana torstai-iltana. Tuuli oli
ollut niin ankara, että wesillä olewien
päätti ruhtinas nyt itse kurittaa albania
alaisia ihan samaan tapaan.
Kahdeksan sadan miehen suuruinen so
tajokko kutsuttiin kokoon tätä tarkoitusta
warten ja lähetettiin matkaan kuuden up
seerin johdannolla. Minä seurasin kuor
maston mukana katsojana.
Aikaisin aamulla lähdettiin kyllä mat
kaan, mutta mäkinen matka ja huonot
tiet hidastuttiwat kulkua niin, että wasta
myöhään illalla saawuttiin näytelmäpai
kalle. Ainoastaan muutamia sawuawia
raunioita oli jälellä koko wäkirikkaasta
Krprwoon kylästä. Ylt’ympärinsä loi
kui kaikkialla pirinpärin waaterepaleita ja
rikottujen huonekalujen sirpaleita.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
torppaa. Hän luulee hämäläisten
olewan parempia maanwiljelijöitä ja
työnraatajia kuin karjalaiset, ja on
kehoittanut kotiseutulaisiansa muut
tamaan Jääskeen ja rupeamaan hä
nelle torppariksi. Wesilahden, Tyr
äänja Kiikan miehet owatkin jo käyneet
Jääskessä uuden talon paikkaa kat
somassa ja kiitteliwät siellä olewan
oiwalliset wiljelymaat. Kewäällä hei
dän pitäisi sinne muuttaa. Isäntä
ottaa osaa matkakulunkeihin ja mak
saa torppareille palkan uuden töllin
teosta. Kiikan ja Tyrwään paikalla
onkin torppien saanti ahtaalla. Niitä
ei saa ostamatta. (Sat.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Jauholasti, josta ei huolita.
Ruotsalainen höyrylaiwa „Alexander"
tui Waasaan kauppias K. M. Johans
sonille menneen wiikon lopulla 300,000
kgr. ruisjauhoja Bremenistä. Tarkas
taessa hawaittiin jauhot niin paljon
huonommiksi ja karkeimmiksi kuin mitä
oli tarkoitettu tilata, että hra Johans
son kieltäytyi ottamasta niitä wastaan.
Jauhot makaawat nyt warastossa tois
taiseksi lähettäjän laskuihin. — Poh
jal.
— Työnpuute on suuri Puolan
galla, ja samoin on tuon maailman
maammonan isän — rahan — laidan
kin kera. Palkkawäki saa tyytyä ku
luneen palkkawuoden palkkansa saan
tiin isäntiensä ja emäntiensä hywiin
lupauksiin odoteltawasta kultaisesta
ajasta. — Louhi.
— Rukiit halpenewat. Wiime kuun
alkupäiwinä saatiin Asikkalassa kolme
kymmentä markkaa wanhasta tynnyris
tä, waan nykyjään niitä myydään 24
ja 25 m. — U. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Arpajaiset paikkakunnan näl
kääkärsiwien hywäksi pidetään tääl
lä t. k. 24 p:nä.
Työwäestölle on wieläkin
syytä waroittaa lähtemästä rauta
tien töistä ansion etsintään.
Wäentulwa näkyy päiwä päiwältä
kaswawan pitkin linjan warsia.
Ympäristön asukkailla on koko seik
kaa kulkewista yöwieraista, suuri
joukkoisista perheistä, jotka owat
ehdottomasti kaikellaisen awun tar
peessa. Muutamin paikoin, esim.
Tikkalaan on sijoittunut semmoiset
joukot, ettei kansakoulun oppilaille
ole kortteeria. Pohjoisimman työ
maan rakennusmestarilta on tähän
asti pariin tuhanteen mieheen käy
nyt työtä pyytämässä. Niitä on
sekä paikkakunnan omia työmiehiä
että warsinaista rautatietyöwäkeä,
joka on kierrellyt läpi Suomen
niemen. Nyt kun wielä Wiipurin
puolelta pantiin äskettäin 500
miestä työstä tiehensä, owat nekin
alkaneet tulwata näille seuduin.
Ja kaikista näistä kuljeksiwista
laumoista ainoastaan pari kolme
kymmentä miestä on kaiken kaikkiaan
täällä woitu wastaan ottaa. Nyt
ei ole tarpeellisia työkaluja ja ko
win suuressa määrässä ei tarwita
kaan näillä seuduin työn käytäntöä
lisätä, sillä täällä ei ole mitään
waikeuksia rautatien tekemisestä, ja
niin muodoin työt tulewat aina
käymään werrattain pienessä woi
massa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
P. T:den päiwäkirja. 18 p. Jouluk
— H. Majesteetinsa Keisarin antama
asetus on ilmestynyt, jossa määrätään missä
järjestyksessä yleinen anteeksi-anto tapahtuu, setä
miten kruunulle matsettawat rästit huojennetaan
Suomessa, H. K. K. Perintöruhtinaamme wih
tiäisten johdosta. Tässä asetuksessa on 5 pykä
lää, joista ensimäinen pykälä osoittaa: missä
järjestyksessä parin wuoden kuluessa, alkaen wii
me marraskuun 9 päiwästä, Suomesta karan
neet maan alamaiset saawat taas wapaasti tulla
maahan. Toinen pykälä wapauttaa kaikesta
rangaistuksesta palweluksesta karanneet sotamie
het, jotka maassa asuwat ja tahtowat löydyttää
itsensä entiseen palwelukseensa. Kolmas ja nel
jäs pykälä selwittää miten yhdeksättä päiwää en
nen wiime marraskuuta wankeuteen pantuja pi
tää armoitettaman. Wiides pykälä osoittaa
miten wähemmän tuin 2400 Suom. markan ja
wähemmän kuin 10:nen wuoden wanhoja kruu
nulle maksettawia rästejä anteeksi annetaan. Isom
mat sanomalehdet owat tämän asetuksen julkais
seet kokonaisuudessansa; mutta P. Tähden pals
tot owat liian ahtaat, jonka tähden olemme teh
neet tästä ainoastansa lyhykäisen wiittauksen.
— Kummastuttawa eroitus waltiopäiwä
miesten päiwärahalla. Wiime numerossamme
mainitsimme, kuten Oulun kaupungin porwaristo
on määrännyt waltiopäiwämiehensä päiwärahaksi
20 markkaa. Mikkelin kaupungin porwaristo on
määrännyt ainoastansa 8 m. waltiopäiwämie
hensä päiwärahaksi ja yhden hewoisen kyytin.
Mikkeliläiset owat tunteneet sen kalliin ajan, mi
kä meillä on käsissä: ne owat tytyneet kohtuu
teen ja hyljänneet kaiken kiiltäwän loistoisuuden
ja ylöllisyyden tässä suhteessa, joka loistoisuus
useinkin on ihan wahingollista ja turhanpäi
wäistä pöyhistelemistä, sillä se on nähty jo en
nen muinon maailmassa, että elämän ylöllisyys
kansain edusmiehissä, tekee heidät kelwottomiksi ja
weltoiksi täyttämään kutsumuksensa welwollisuuksia.
Emme tällä tarkoita ainoastansa edusmiehiä, mutta
että yleinen historia antaa sellaisen kuwauksen
kansojen lakilaatioista. Tämän suhteen olisi pal
joa enempi odottaminen siltä kalliimmalta wal
tiopäiwämieheltä, kuin toiselta: ja niinpä sitä to
tisesti odotetaankin! Taiwaan Jumala wahwis
takoon heitä kalliissa ammatissansa katsomaan
maan ja kansan yhteistä parasta, että woittai
siwat puoleensa kansan siunauksen, ja kunnioit
tamisen tulewaisilta sukukunnilta!
— Uusi keksintö. Uurimaakarin kisälli Wil
helm Thomasson, Sawonlinnassa, on monen ko
kemuksen perästä keksinyt sellaisen koneen, „joka
ilman wierasta woimaa käyttää itsensä
kolmannella osalla woimastansa ja kak
si osaa jääpi työ-woimaksi."
— Waltiopäiwämieheksi on walittu:
Mäntyharjun kihlakunnassa, lautamies Antti
Ahwenainen, Mäntyharjulta.
Sawonlinnan kaupungissa, wärjärimestari ja
kaupungin wouti Petrelius.
Andreassa, talollinen Swen Ahtiainen,
Joensuun kaupungissa, kauppias A. Mustonen.
Ahwenanmaan prowastikunnvssa, Brandö'n
kirkkoherra A. B. Ruus.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tästä lyhykäisestä wiittauksesta käy
nee selwille, kuinka tarpeellista on, että
kotimainen hallituksemme wiipymättä
ryhtyisi toimiin tämän epäkohdan pois
tamiseksi, Tähän olisi mielestäni kaksi
kin keinoa, jotka jo useasti owat julki
suudessakin esitelty. Ensiksikin tulisi
postilaitoksemme koettaa wiipymättä
saada toimeen keskinäinen sopimus Yh
dyswaltain postilaitoksen kanssa posti
etuannin (postmoney order) keskinäi
sestä käyttämisestä, ja toiseksi tulisi
Suomen pankin joko ryhtyä wälittö
miin asioihin jonkun amerikkalaisen
tunnetun ja niin laajalti kuin suinkin
lewinneen rahalaitoksen kanssa tahi,
wielä paremmin, asettaa omituinen
asiamies eli konttoori Newyorkiin. Että
tämmöinen hanke ei pankille tuottaisi
mitään tappiota, sen woipi pitää ai
wan yhtä warmana kuin senkin, että
se toteuttaisi arwaamatonta hyötyä ei
ainoastaan Amerikassa oleskelewille suo
malaisille siirtolaisille, waan myöskin
Suomen ja Yhdyswaltain wäliselle
kauppaliikkeelle.
Esimerkkinä siitä, missä määrin suo
malaiset siirtolaiset wuosittain lähettä
wät rahoja kotimaahansa mainittakoon
että eräs Yhdyswaltoihin asettunut suo
malainen, joka pari wuotta sitten ko
koili tilastollisia tietoja suomalaisista
siirtolaisista heidän tunnetuimmilta ase
mapaikoiltaan Pohjois- ja itäwaltioista
keräilemiensä numeroiden nojalla, tuli
siihen huomioon, että suomalaiset näillä
paikkakunnilla wuonna 1889 oliwat ko
timaahan lähettäneet yli kuusi (6) mil
joonaa markkaa, joka summa niiden lu
kuun nähden, jotka oleskelewat lännes
sä ja Canadassa, tuskin tehnee ⅔ ko
ko wuosimäärästä. Tästä ainoasta liik
keen haarasta päättäen woipi siis, ku
ten sanottu, pitää suomalaisen pankki
konttoorin asettamista Yhdyswaltoihin
täysin kannattawana
5:ksi. Mainittakoon wielä että siir
tolais-asijoitsemisen järjestäminen ja
erityiseu siirtolaislain aikaansaaminen
jommoinenkin ehkä useammassa siwis
tysmaassa löytynee. Siihen nähden,
miten siirtolaisuus tähän saakka on
tässä kihlakunnassa muodostunut, en
kumminkaan pidä erityistä siirtolais
lakia toistaiseksi wälttämättömästi tar
peen waatimana, waikka sen aikaan
saaminen läheisessä wastaisuudessa. sit
tenkuin sen laatimiseen tarpeellisia pe
rusteita ensin on woitu hankkia, wii
pymättä toimeenpantawan siirtolaisti
laston kautta on tärkeänä toiwomukse
na silmällä pidettäwä.
Aksel Odenvall.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
keskusteltawiksi yleisessä koulun
opettaja-kokouksessa Hellsin-
gissä 4—7 kesäk. 1890.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Koulussa. Opettaja: No näet sen,
nyt taas olot laskenut väärin! Tulok
sen pitää olla 42 penniä ja sinä olet
saanut vaan 40.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Säästöpankki awoinna joka lauantai klo
6—8 ehtoolla.
Postikonttori awoinna: Maanantai
na, kello 8—1 ja 4—5, Tiistaina, Keski
wiikkona, Tuorstaina ja Perjantaina kello
8—2, Lauwantaina 8—12 ja 6—8. Sun
nuntaisin ja juhlapäiwinä kello 8—11 epp.
Posti tulee Raumalle ete
lästä: Tiistaina k:ko 3,30 j.pp., Tuors
taina 7,30 j.p.p., Lauwantaina k:lo 3,30 j.p.p.
Pohjoisesta: Tiistaina k:lo 3 e.p.p.
ja Tuorstaina k:lo 10,30 j.p.p.
Posti lähtee Raumalta ete
lään: Tiistaina 5 e.pp., perjantaina
k:ko 12,30 epp., Lauwant ina k:lo 6 jpp.
P ohjoisern: Tiistaina ja Lau
wantaina k.lo 5,30 j.pp
Jos posti ta saapuisi tänne aikai
semmin kuin taulu osoittaa, lähtee se
täältä 2' jälkeen tulon.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Lauantaina Elokuun 30 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
niinkuin monessa muussa seurakunnassa
kuuluu olewan tapana, eikä meidän
pastorin tarwitse edeltäpäin kieltää wä
kewien juomien käyttämistä lukusijoilla,
niinkuin sanomalehdet kertowat muu
tamien muiden seurakuntain pappien
täytyneen tehdä Tosin täälläkin jokai
nen kinkerinpitäjä hankkii siksi päiwäksi
wäkewiä juomia, waan niitä ei ylölli
sesti wieraille tarjota.
Waloa kansalle! Tuon tuos
takin olen lukenut sanomalehdissä kuin
ka muutamissa seurakunnissa jo on pe
rustettu kansan opistoja, sekä kuinka
kansalle luentojen pitämisillä siwistyk
sen waloa lewitetään Olisipa sangen
suotawa asia että joku herra ylioppilas
tahtoisi uhrata muutaman päiwän ja
tulisi myöskin meidän paikkakunnalle
luennoita pitämään. Luulen ja olenpa
melkein wakuutettu jotta moni meikä
läisistä kiitollisuudella kuuntelisi ja mie
leensä terottaisi mitä hän kuulee. To
sin on ikäwä kyllä suurin osa meikä
läisistä niin perin pohjin alhaalla si
wistyksen kannalla, jotta eiwät ymmär
täisi heti antaa arwoa sille mitä kuu
lewat, waan toiwon ja olen wakuu
tettu jotta heille selitetty siwistyksen
walonkipinä aikaa woittaen syttyisi pa
lamaan ja niinmuodoin hekin saisiwat
wähitellen kehittyä korkeammalle siwis
wistyskannalle. Wielä noin neljä tai
wiisi wuotta takaperin oli kaswawa
nuoriso niin raakaa jotta sunnuntaisin
tuliwat Jumalan sanan kuulemisen si
jaan harjoittamaan kirkkoon kaikenlaista
ilkeyttä ja raakuutta, waan sekin on jo
poistettu. Siitä saamme kiittää seura
kuntamme pastoria, joka wäsymättö
mällä ahkeruudella ja suurella kärsiwäl
lisyyden uhraamisella on semmoisen ikä
wän kohdan saanut poistetuksi.
Rohkeat meriseikkailut.
Taasen on se aika tullut, jona meidän
rantakylän ukkoset walmistawat itseän
sä pitkälle ja waaralliselle hyylkeenpyynti
matkalleen, jossa he wiipywät lähes
kolme kuukautta, eli niinkauwan kunnes
kesä tulee ja meri walkoisen talwiwaip
pansa yltään pois heittää. Samalla
hylkeenpyynti-matkalla saawat he olla
usein suuressa waarassa, paljon jään
aikana täytyy heidän usein olla yhdellä
kohdalla useampia wiikkoja ja aikaansa
kuluttaa syömisellä ja makaamisella,
joka mielestäni pitäisi olla heidän ikä
win aikansa. Waan niinkuin tämän
talwen tawat näyttää, toiwowat he
suurta saalista, kuin myös toiwowat
jotta eiwät tarwitse laiskana aikaansa
wiettää. Toiwokaamme näille rohkeille
retkeilijöille hywää saalista ja että salli
mus suopi heille onnea palata terweinä
kotiinsa waimonsa ja lapsiensa luokse.
Postitoimistoa olemme ano
neet ja myöskin saaneet, ja alkaa lai
tos toimensa 1 p. maaliskuuta. Lai
tos on sangen tarpeellinen, sillä täältä
niinkuin muualtakin lähtewät ukot ja
nuoret miehet sinne kultalaan Amerik
kaan onneansa koettamaan, jonka joh
dosta kirjewaihto on wilkas.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
luudeksi. Mutta ei hän sitä säikähtänyt;
hän kirjoitti lentokirjoja, piti luennoita
ja koetti kaikin tawoin todistaa ihmisille
järjestelmänsä etuja. Hänen ehdotuksen
sa herätti suurinta kannatusta koko maas
sa. Pidettiin suuria kansankokouksia,
joissa asiasta keskusteltiin, ja suunnat
tomia pyyntöehdotuksia lähetettiin halli
tukseen ja parlamenttiin asian toteutta
misesta. Wihdoinkin w. 1840 ryhtyi
wät parlamentin molemmat kammarit
asiaan, jo samalla oli annettu tuki yh
delle maailmanhistorian merkittäwim
mälle edistykselle.
Pennypostijärjestelmän edut näyttäy
tyiwät heti. Kirjeitten luku kaswoi us
komattomassa määrässä ja postilaitoksen
tulot nousiwat wastaawalla mitalla. Tä
män järjestelmän mukana seurasiwat
myöskin postimerkit, joittenka oikea kek
sijä on Rowland Hill, sekä monta muu
ta selwennystä ennen niin mutkikkaassa
postilaitoksessa.
Rowland Hill'in järjestelmä lewisi
pian kaikkiin siwistyneihin maihin, ja
tuo suuri maailmanpostiyhdistys on hä
nen nerokkaan keksintönsä hedelmiä.
Äskettäin pidettiin Pariisin etukaupun
gissa Neyillyssä kokous, jonka ohjelmaan
oli kirjoitettu sosialismi ja juutalaisten
wastustaminen. Tämä on uusin puoli
boulangistiläisestä liikkeestä. Keskustelu
aineena oli oikeastaan hra Francis
Laur'in kandidatuurin (ehdokkaaksi aset
tamisen) puoltaminen, koska hänen waa
linsa oli hyljätty waikka hän Neyillyssä
oli saanut enemmän kuin 10,000 ääntä.
Puheenjohtajana istui sisäasianministe
rin Constans'in wastustaja Toulousen
waalissa Sufini. Hänen taaksensa la
walle oli asettunut hywin sekawa, mutta
kumminkin hywin „walittu" seura. En
sinnäkin „rewisionistein" johtajat: De
rouléde, Laisant, Mermeix j. n. e., sit
ten „Juutalainen Ranska-"nimisen kir
jan tekijä, Drumond, lopuksi joukko hie
noimman aateliston jäseniä, hra markiisi
de Morès, markiisi de Meyronnel j. n.
e. Kuulijain joukossa nähtiin herttuat de
Uzés ja de Luynes, ruhtinas Poniatowski,
vikomti de Breteuil ja muita loistawia
nimiä. Herra de Biez oli juutalais
wastustajain puolesta sanpuwilla. Pu
heenjohtaja määräsi puheitten suunnan,
kun hän puolustaessaan ystäwäänsä Lau
ria, lausui:
„Hän edustaa seuraawaa periaatetta:
Ranska ranskalaisille, Gallia gallialai
sille! Tänään täytyy puolueitten kadota.
Meillä on kaksi asiaa pelättäwänä: kol
miwaltaliitto ulkoapäin ja juutalaiset
keskenämme."
Boulangisti Laisent selitti että hän
yhtyi huutoon: „pois juutalaiset", siinä
tapauksessa että juutalaisiin luetaan kaikki
katoolilaiset, protestantit tai wapaa
ajattelijat, jotka eläwät muitten työstä.
Tämän jälkeen esittelee puheenjohtaja
markiisi de Morés'en yleisölle näillä sa
noilla: „Tässä on aatelismies, jonka esi
isät owat taistelleet Ranskan edestä ris
tiretkistä saakka; hän taistelee kansan ja
wapauden puolesta; hän on sosialisti."
Yleisö waatii äänekkäillä huudoilla, että
„kansalainen Morés" puhuisi. Kansa
lainen-markiisi ei tiedä paljon selittää
sosialistisista aatteistaan, lausuu waan
että hän on walmis kuolemaan isänmaan
sa edestä ja oli sitä tahtonut palwella
myöskin työssä, mutta hallitus (mikä
häpeä!) oli enemmän luottanut saksalai
siin aseittenhankkijoihin kuin häneen. Hän
antaa puheenwuoron „Juutalaisen Rans
kan" kirjoittajalle. Tämä ei tyydy wiit
tauksiin, waan hyökkää suorastaan pa
rooni Rotschildin kimppuun. Siinä wi
hollinen! Tämä mies on tehnyt sen ri
koksen, että hän omistaa kolme miljaar
dia, sill'aikaa kun niin moni hänen kan
salaisistaan kuolee nälkään! Mutta ei
siinä kyllin; hän tekee wielä suuremman
rikoksen sillä, että hän toimeenpanee ra
hallisia salahankkeita, jotka waikuttawat
sen, että ihmiskunnan toimeentulo käy
yhä waikeammaksi. Puhuja waatii että
„koronkiskuri", joka keinottelee toisten
henkien kanssa, on tuntuwasti rangais
tawa. „Kuningaskunta on usein tuomin
nut suuria rahamiehiä hirtettäwiksi. Tä
nään on kansa hallitsijana. Käyttäköön
se hallituswaltaansa ja antakoon oikeuden
wallita."
Isänmaanystäwäin päämies Deroulè
de, selittää myöskin wihaawansa juuta
laisia. Herra Reinach oli hänessä he
rättänyt oikeata kammoa tätä kansaa was
taan. „Ja herra Naquet?" huudetaan
hänelle yleisöstä, mutta Derouléde ei
joudu hämilleen: Herra Naquet ei ole
mikään juutalainen, waan filosoofi juu
talaista syntyperää, isänmaan-ystäwä ja
tasawaltalainen. Mutta nykyinen tasa
walta on „ylimyswalta. jonka kilpenä
on pohjaton säkki ja kaksi kullalla täy
tettyä kättä."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pragista, tammik. 24 p. Tshek
kiläisen Tiedeakademian statutit on kei
sari hywäksynyt. Sanomalehdet lausu
wat tämän tapauksen johdosta suurta
iloansa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Uutisia Honkilahdelta.
— Surkea onnettomuus oli
tarjona Toijalassa t. k. 13 p:nä. Pos
teljooni Bredströmin lapset leikkiwät
lähellä niin kutsuttua winttakaiwoa,
joista keskinen noin 5 wuotias poika
putosi kaiwoon; kaiwossa on wettä
wähä waille 6 kyynärää ja kaiwon
kannesta weden pintaan on 7 kyynä
rää; toiset lapset kun tapauksen näki
wät huusiwat apua ja kun apu ehti
paikalle oli lapsi jo noussut weden
pinnalle, jossa makasi seljällään. Las
kettiin kaiwon wintta ämpäri alas ja
huudettiin: „Wäinö, ota kiinni", niin
silloin poika tarttui ämpärin reunoi
hin ja kiipesi ämpäriin, ja niin haa
lattiin lapsi kauheasta kuopasta. To
dellakin ihmeellinen pelastus!
(Aura.)
— Liki 15 wuorokautta syö
mättä seisoi erään Tuulokselaisen
hewonen rattaiden edessä metsässä
kahden puun wälissä, johon rattaat
oliwat tarttuneet. Hewonen oli pääs
syt Hämeenlinnasta palatessa, sillä
aikaa kuin isäntänsä poikkesi tien wie
ressä olewaan taloon juomaan, mene
mään edellä ja poikennut metsään.
Sieltä wiidentenätoista wuorokautena
sen eläwänä löysi eräs paikkakuntalai
nen. — (U. S.)
— Waatekaappi linnoitukse
na. Erään asewelwollisikäisen nuo
rukaisen Sorwalinsaarelta oli jollakin
tawoin onnistunut jäädä pois wiime
arwannostosta. Asianomaiset kun tä
män huomasiwat, lähettiwät maapolii
sit tuota poisjäänyttä etsimään, jotka
hänen wiimein t. k. 24 päiwän aamul
la löysiwätkin piiloutuneena waatekaap
piin äitinsä hameiden warjoon, josta
häntä ei niinkään helposti saatu ih
misten ilmoille, kun kaappi oli lukos
sa, eikä pojan äiti ja weli suostuneet
sitä awaamaan.
Kun etsijät rupesiwat kaappia wä
hän liikuttelemaan, luwaten wiedä sen
sinne sisuksinensa, missä sotilaan al
kua kaiwattiin, silloin tuli tämän äiti
ja weli sitä estämään. Siitä huoli
matta tekiwät etsijät tehtäwänsä. Kaap
pia monasti käännettyänsä huomasiwat
sen sisällä olewan jotakin eläwätä
olentoa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ei monta wiikkoa ehtinyt wierähtää
kään, kun Jukalla harmaan sarkatakin
sijassa köyhötti mustarwerkanuttu. Ja
kun Jukka tahtoi lautamieheltä ra
hoja watteiden laittoon oli lautamies
arwellut hänen saaneen pienen aiwo
wian, kun oli ruwennut hulluttele
maan tyhjän päiten ja walmiita ra
hojaan tuhlailemaan tarpeetta. Waan
mitä lautamies ei tietänyt, sen tiesi
ja tunsi Jukka. Tuo sydänpussi se
on ihmisen pää-elin, joka määrää ja
päättää olot mukaiseksensa; niinpä
tässäkin kohden. Monta muuta koh
taa muuttui Tuorilan rengillä sa
malla ak'alla. ja kenenkään päähän
ei toki olisi saanut pöllähtäneeksi, et
tä tuo mokoma muodonwaihdos ta
pahtui ainoastaan Susanna-kullan
tähden.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sittenkuin oli päätös tehty ylläole
wasta woittowarojen jaosta, tuli wielä
kolme pyyntöä rahanmääräyksistä woit
towaroista: Rouwaswäen-yhdistys pyysi
2,000 mk työkodin ja lasten seimen
kannattamiseksi: neiti A. Trygg pyysi:
a) 400 mk Kansankotiin hankittujen
woimistelutelineiden maksamiseksi, sekä
b) 200 mk Kansankodissa toimeenpan
tuja opetuskursseja warten; hrat O
Nordqwist ja K. v. Alfthan pyysiwät
600 mk Pursimiehenkadun talossa n:o
2 olewan lukusalin kannattamiseksi.
Mitä näihin hakemuksiin tulee, niin
ehdottaa waliokunta, että jätettäisiin
huomioon ottamatta rouwaswäenyhdis
tyksen sekä herrojen Nordqwistin ja v.
Alfthanin hakemukset ynnä neiti Tryggin
pyyntö 200 markasta opetuskursseja
warten,
mutta että sitä wastoin myönnettäi
siin 400 mk Kansankotiin hankittuja
woimistelutelineitä warten sekä että wä
hennettäisiin wastaawalla määrällä ob
serwatoriowuorten kaunistamiseksi mää
rättyä rahanmääräystä, joka siten tulee
tekemään 21,605 mk 20 p.
— Puutarhawiljelijäseuran koko
uksessa sunnuntaina walittiin kenraali
majuri H. af Lindfors puheenjohta
jaksi, hra E. Zetterlöf warapuheenjoh
tajaksi, kamarineuwos B. Dittmar sih
teeriksi, sekä puutarhurit S. Olsson,
E. Nilsson, A. Johansson, V. Nyholm
ja K. Idström jäseniksi.
— Kuolleita. Kauppias W. Mol
dakoff Kuopiossa, „Kuopion Laiwa
osakeyhtiön" entinen isännöitsijä kuoli
toispäiwänä 73 wuotiaana.
— Tomusateesta elelä-Suomessa
t. k. 3 p. on t:ri I. I. Sederholmille,
hänen julkaisemansa kehoituksen johdosta
saapunut tietoja useista paikoin maa
tamme. Tomusade näyttää ulottuneen
koko etelä-Suomen yli, pohjoisessa ai
nakin Lahden korkeudelle asti. Idässä
oli Werkkomatalan majakkalaiwa Koi
wistossa ja lännessä Bogskäri äärim
mäisinä paikkoina, joissa ilmiö maas
samme huomattiin. Myöskin Helsin
gissä ja sen ympäristöllä oli satanut
tomua. Tomusade tapahtui enimmäk
seen keskipäiwällä yhteydessä wesisateen
kanssa, ja oli tomua ollut niin run
saasti että räystäiltä juoksewa wesi
näytti sawiwelliltä ja tynnyrien poh
jalle laskeutui paksu sawikerros.
Hra Sederholmille lähetetyt näytteet
oliwat kaikki samanlaatuisia, aine oli
hienoa, tuhkanharmaata pulweria. Mik
roskoopin awulla tutkittaessa huomat
tiin siinä pää-aineena lasimaisia laawa
siruja; sen ohessa magneetti-rauta jywä
siä ja wähemmässä määrin erityisiä
muita aineita, joista woi päättää to
mun lähteneen jostain tuliwuoren pur
kauksesta.
Nyt satanut tomu ei ollut lainkaan
samallaista kuin se, jota muutamia
wuosia sitten ilmassa leijaili ja joka
aikaansai tuon paljon puhutun punai
sen hohteen taiwaalle. Tämä tomu
sisälsi näet enimmäkseen tarkkarajaisia
mikroskoopillisia kristalleja ja oli kotoi
sin Karakatoasin purkauksista. Sitä
wastoin satoi w. 1875 Skandinaawi
assa tomua, joka oli jotenkin yhtäläistä
kuin nyt meillä satanut. Silloin oli
Islannissa wähää ennen ollut anka
roita tuliwuoren purkauksia.
Ilmakarttojen mukaan oli t. k. 2 ja
3 p. barometrillinen minimi liikkunut
Shetlannin saarilta päin Skandi
naawian yli. Tietoja Färsaarilta ja
Islannista ei wielä ole saapunut, waan
otaksuttawaa on, että ne ilmawirtauk
set, jotka kulkiwat Suomen ylitse tou
kok. 3 p., pari paiwää ennen oliwat
kulkeneet Islannin yli.
Kaikesta päättäen näyttää siis siltä
että Islannissa joko huhtik. wiimepäi
winä tai t. k. ensimmräisenä on ollut
tuliwuoren purkauksia, waikkei posti
niistä wielä ole tietoja tuonut.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Raittiuskokouksessa Jywäskylässä
t. k. 8 ja 9 p:nä keskusteltiin 23 kysymyk
sestä. Esitelmiä pitiwät opettajat K. Werkko
ja A. Liimatainen. Osaa ottajia oli lukui
sasti.
— Suomen Lähetysseuran wuo
sikokous oli t. k. 11 p:nä. Siinä lue
tussa wuosikertomuksessa mainittiin, että
Owambomaalla tätä nykyä työskentelee kol
mella asemalla yhteensä 4 wihittyä lähetys
saarnaajaa ja 2 kateketia. Paitsi heitä on
yksi, joka samalla harjoittaa kauppaliikettä,
asiamiehenä Hereromaalla eteläpuolella Owam
bomaata. Lähetystyö on hywästi edistynyt,
sillä Owambomaassa on useita kastettu.
Kotimaassa on lähetyssaarnoja pidetty 186
seurakunnassa. Seuran sanomalehtiä on
painettu suomalaista 7,400 ja ruotsalaista
1,600 kappaletta. Lahjoja ja testamentteja
on seura, niinkuin aina ennenkin, saanut
runsaasti, niinpä 30,000 markkaa ylioppi
las U. Knorring wainajalta. Seuran ra
hastoissa on säästöä yhteensä 35,487 mkkaa
18 penniä.
Wuosikokouksessa walittiin johtokunnan
jäseniksi niiden sijaan, joiden oli wuoro ero
ta, professori H. Råbergh, kaupp. B. Tall
berg ja lähetyskoulun opettaja warapastori
K. D. A. Hirn.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tohtori A. A. Granfelt
on näinä päiwinä lähtenyt Ruotsiin
kansanopisto-oloja tutkimaan sekä Kris
tiaanian alkohoolikongressiin.
— Porin rautatien työkalut
saapuiwat Tampereelle t. k. 21 p.
Sawon rautatieltä. Työn alkaminen,
jota usein kysytään, ja on monesti jo
aikakin mainittu, tapahtunee ensi kuun
alkupuolella, kuten pyrkiwille työmie
hille on siitä sanottu. (A:lehti.)
— Suomi Wenäjän sanoma
lehdistössä. Kirjoituksessa „Isän
maanystäwien hyökkäykset kreiwi F. L.
Heideinä wastaan", julkaisee Moskow
skija Wjedomosti kokonaisuudessaan
„Päiwälehden" kirjoituksen „Hänen
ylhäisyytensä ei ole tyytywäinen", liit
täen siihen seuraawan mielenpurkauk
sen:
„Olemme kokonaisuudessaan esittä
neet tämän helsinkiläisen lehden kir
joituksen, jonka häwyttömyys ja röyh
keys owat hämmästyttäwiä. Nähtä
wästi on suomalaisten separatistien
kiukku, korkeimpaa wenäläistä wiran
omaista kohtaan, joka estää niiden yl
lytyksiä, noussut wiimeisinä aikoina
ylimpään huippuunsa. He wäärentä
wät kokonaan sen waroituksen tarkoi
tuksen, minkä kreiwi F. L. Heiden ny
kyään antoi Helsingissä ilmestywille
sanomalehdille. Niinkuin siitä Hufwud
stadsbladetille annetusta waroituksesta,
jonka äskettäin julkaisimme, käy näky
wiin, moitti Suomen korkeimman we
näläisen wiraston edustaja paikkakun
nan lehtiä siitä, että ne pahansuo
wassa tarkoituksessa wääristeliwät ja
wäärin selittiwät Suomen lakeja ja
hallituksen toimenpiteitä, eikä siitä, et
tä ne wetosiwat Suomen lakiin."
„Uutisena Suomesta" kertoo sama
lehti 21 p:ltä elokuuta niinikään pai
nokanteesta „Östra Finlandia" was
taan, joka on nostettu korkeimpien wi
ranomaisten käskystä sen wuoksi, että
lehti julkisesti on pilkannut oikeaus
koista uskontoa. Lehti mainitsee sitte,
mitenkä ja millä menestyksellä asiaa
on käsitelty Wiipurin raastuwanoi
keudessa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
On kuulunut ääniä siihen suuntaan,
että postinhoito täällä pitäisi saataman
paremmalle kannalle. Mutta siihen on
lisäksi huomautettu, että siten menet
täisi meidän wanha kunnioitettawa
postinhoitajamme wirkansa. — — Pi
tääköhän yleisön kärsimän yhden ainoan
etujen takia? — Eräs tiedemies tuon
noin lausui: „Wanhuudessa itsessään
ei ole mitään kunnioitettawaa jos ei
siihen ole yhdistynyt maltillisuus ja
äly."
Hywin suotawa olisi, että seurakun
taamme laitettaisiin postitoimisto eli
ainakin postiaseman hoito täällä an
nettaisiin parempiin käsiin. Wirka tä
mä on sitä laatua, että sen tehtäwät
pitää tapahtuman säntillisesti ja war
masti. Kuinka ikäwää on kun tietää
että se tahi se lähetys on tullut, mutta
ei ole saapunut omistajalle, silloin kun
olisi sen toiwonut.
Nämä ikäwät asiat olisin pitänyt
tietonani, mutta yhä jatkuwat „ereyk
set" pakottiwat nämät julkisuuteen,
asian parantumiseksi. J. R.
— Korsnääsistä 24 päiwä helmi-
kuuta.
Ilmat ja talwi owat täällä tä
hän asti olleet hywin lauhkeat. War
sinkin köyhille ja niille ihmisille, joilla
ei ole metsää, ja joiden usein kalliilla
hinnalla täytyy polttopuunsa ostaa, on
tämä talwi ollut suureksi helpoitukseksi.
Lukusi jat owat täälläkin alka
neet, waan niissä ei pidetä wiinakestiä
niinkuin monessa muussa seurakunnassa
kuuluu olewan tapana, eikä meidän
pastorin tarwitse edeltäpäin kieltää wä
kewien juomien käyttämistä lukusijoilla,
niinkuin sanomalehdet kertowat muu
tamien muiden seurakuntain pappien
täytyneen tehdä Tosin täälläkin jokai
nen kinkerinpitäjä hankkii siksi päiwäksi
wäkewiä juomia, waan niitä ei ylölli
sesti wieraille tarjota.
Waloa kansalle! Tuon tuos
takin olen lukenut sanomalehdissä kuin
ka muutamissa seurakunnissa jo on pe
rustettu kansan opistoja, sekä kuinka
kansalle luentojen pitämisillä siwistyk
sen waloa lewitetään Olisipa sangen
suotawa asia että joku herra ylioppilas
tahtoisi uhrata muutaman päiwän ja
tulisi myöskin meidän paikkakunnalle
luennoita pitämään. Luulen ja olenpa
melkein wakuutettu jotta moni meikä
läisistä kiitollisuudella kuuntelisi ja mie
leensä terottaisi mitä hän kuulee. To
sin on ikäwä kyllä suurin osa meikä
läisistä niin perin pohjin alhaalla si
wistyksen kannalla, jotta eiwät ymmär
täisi heti antaa arwoa sille mitä kuu
lewat, waan toiwon ja olen wakuu
tettu jotta heille selitetty siwistyksen
walonkipinä aikaa woittaen syttyisi pa
lamaan ja niinmuodoin hekin saisiwat
wähitellen kehittyä korkeammalle siwis
wistyskannalle. Wielä noin neljä tai
wiisi wuotta takaperin oli kaswawa
nuoriso niin raakaa jotta sunnuntaisin
tuliwat Jumalan sanan kuulemisen si
jaan harjoittamaan kirkkoon kaikenlaista
ilkeyttä ja raakuutta, waan sekin on jo
poistettu. Siitä saamme kiittää seura
kuntamme pastoria, joka wäsymättö
mällä ahkeruudella ja suurella kärsiwäl
lisyyden uhraamisella on semmoisen ikä
wän kohdan saanut poistetuksi.
Rohkeat meriseikkailut.
Taasen on se aika tullut, jona meidän
rantakylän ukkoset walmistawat itseän
sä pitkälle ja waaralliselle hyylkeenpyynti
matkalleen, jossa he wiipywät lähes
kolme kuukautta, eli niinkauwan kunnes
kesä tulee ja meri walkoisen talwiwaip
pansa yltään pois heittää. Samalla
hylkeenpyynti-matkalla saawat he olla
usein suuressa waarassa, paljon jään
aikana täytyy heidän usein olla yhdellä
kohdalla useampia wiikkoja ja aikaansa
kuluttaa syömisellä ja makaamisella,
joka mielestäni pitäisi olla heidän ikä
win aikansa. Waan niinkuin tämän
talwen tawat näyttää, toiwowat he
suurta saalista, kuin myös toiwowat
jotta eiwät tarwitse laiskana aikaansa
wiettää. Toiwokaamme näille rohkeille
retkeilijöille hywää saalista ja että salli
mus suopi heille onnea palata terweinä
kotiinsa waimonsa ja lapsiensa luokse.
Postitoimistoa olemme ano
neet ja myöskin saaneet, ja alkaa lai
tos toimensa 1 p. maaliskuuta. Lai
tos on sangen tarpeellinen, sillä täältä
niinkuin muualtakin lähtewät ukot ja
nuoret miehet sinne kultalaan Amerik
kaan onneansa koettamaan, jonka joh
dosta kirjewaihto on wilkas.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Helsinki, 24 p. Toukok.
— Hyljätty esitys. Joku aika sit
ten esitti metsänhoitohallitus senaatille,
että waltio maksaisi palkkion todista
jille metsänhoitajain nostamissa met
sänhaaskausjutuissa. Tämän esityksen
on senaatti hyljännyt.
— Yliopisto. Eilen tarkastettiin fil.
kand. Einar Steniuksen lisensiaatin
arwoa warten julkaisema wäitöskirja
nimeltä: „Ueber Minimalflächenstücke,
deren begrenzung von Zwei Geraden
und einer ebene gebildet wird". Wi
rallisena wastawäittäjänä esiintyi prof.
E. R. Neowius ja ylimääräisenä do
sentti Hj. Tallgwist.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„On."
„ Lupaan".
„Ehto on se, että annat minulle
pienen suukkosen", — ja hän päästi
jonkunmoisen naurunmyhäyksen, joka
kumminkaan ei ollut iwallinen.
(Jatk.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Päiwän woinhinnat, netto Han
gossa.
Meijeriwoille, joka tänään uloslähetetään
noteeraan minä seuraawat hinnat, wapaasti
Hangon asemalla:
Hienoimmalle ?? 109-117
Hienolle „ 98—106
Muille lajeille „ 87— 94
Kaikki 50 kilogr:sta netto
Alla mainitut noteeraukset koskewat ainoas
taan uusiin pyökkipuisiin dritteleihin pakattua
nuorta meijeriwoita waan ei talonpoikaiswoi
ta eikä talletettua meijeriwoita.
Hangossa, 30 p:nä heinäkuuta 1892.
Arthur H. Borgström.
Wirallisesti ilmoitetaan: Marga
riinin walmistaminen suomessa kiel
letty.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Uusi Suomenkielinen Sanomalehti Il
marinen" Wiipurista, on lähettänyt näyttö-nu
meronsa, joka on aiwan P. T:den kokoinen, kau
nispränttinen ja ulosantopaikalla 4 markan hin
tainen. Ilmarinen sanoo muun muassa itsestänsä
seuraawaisesti: siwistyksen asian
harrastaminen on olewa Ilmarisen silmän-mää
ränä. Tietysti eiwät ne tiedot, mitkä sanoma
kirjallisuuden on mahdollinen antaa, woi itsis
sään olla riittäwät siwiskyksen mittaa täyttämään.
Sanomalehtien wirkana onkin wain se, että pu
humalla yhteisistä asioista, koettawat pysyttää ja
herättää kansalaisissa halua tietoihin, hengelliseen
edistykseen, että wiittowat tietojen lähteisiin ja
kehoittawat kansalaisia etsimään tiedon aarteita
sekä ottamaan osaa kansan edistynnän-työhön, sen
yhteisiin rientoihin ja yrityksiin. Jos Ilmarinen
wähinkin määrin woi täyttää tätä kutsumusta,
jos hän woisi saada lukijansa wakuutetuiksi siitä,
että yhteisten rientojen harrastaminen on se,
mikä ihmiskunnan elämää ja onnea kannattaa,
se, mikä ihmiselle antaa todellisen tyydytyksen ja
tekee hänen elämänsä ihmiselämän arwoiseksi, ja
jos hän wielä saisi lukewat kansalaisensa työllä
ja toimella noudattamaan tämän wakuutu sen
määräämiä waatimuksia; niin olisi hän puoles
taan tyytywäinen."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Puita köyhille nimisellä yhdis
tyksellä oli eilen wuosikokous ylioppi
lastalossa.
Wuosikertomuksen mukaan oli yhdis
tyksellä, kun se wiime joulukuun 1 p:nä
aloitti toimintansa, 3 puupihassa 789
syltä sekapuita,anniskelu-osakeyhtiön lah
joittamat 253 syltä siihen luettuina.
Niistä se oli myönyt 341⅙ syltä 976
henkilölle 2,909 m. 20 p:nistä, nim.
9 m. 60 p. mänty- ja 4 m. 80 p. ri
mapuu-sylen, ja ilmaiseksi antanut 798
henkilölle 323¼ syltä, joiden arwo teki
3,835 m. 40 p., eli siis osaksi myönyt,
osaksi ilmaiseksi jakanut 1,774 hengelle
6645/12 syltä, joiden raha-arwo teki
6,744 m. 60 p. Wertauksen wuoksi
mainittakoon että yhdistys toiminta
wuonna 1889—90 oli myönyt ja il
maiseksi antanut 5 1 5⅚ syltä 1,168
henkilölle, joista 372:lle ilmaiseksi ja
796:lle myönyt, sekä w. 1890—91 582
syltä 1,248 henkilölle, nim. 402:lle il
maiseksi ja 846 ostajalle. Wiime tal
wena ilmaiseksi saajain lukuun oli syy
nä yleinen työnpuute ja siitä syntynyt
köyhyys. — Jäsenluku yhdistyksessä oli
lisääntynyt 58 hengellä ja teki nyt 238.
Tilit osottiwat säästöä edell. wuo
delta 5,113 m. 34 p., tuloja 4,962 m.
25 p., menoja 2,764 m. 34 p., sääs
töä kuluwalle wuodelle 7,312 m. 25
p:niä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Seka-ilmoituksia.
Wakuutusosakeyhtiö
Pal ovakuutuksia
niin myös
Henki-, pääoma- ja Elinkorkovakuutuksia.
Likempiä tietoja antaa
FR. GRUNDSTRŐM,
asiamies.
Vakuutuskirjat annetaan joko ruotsin
taikka suomen kielellä ja vahinkoja kor
vataan nopiasti ja runsaasti.
antaa Henki-, Pääoma-, Myö
täis- ja Jälkeenelo-korko-wakuu
tuksia sekä Elinkorkoja ja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maistraatti ilmoitti, että Keis. Senaatti
on wahwistanut päätöksen
oikeusraatimiehen asettamisesta
tänne sitten kuin 2 nykyisistä raatimiehistä
on eronnut wirastansa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Epäiletkö elämästä
Tulevasta,
Pyh ä in ilon riemusta;
Poisko siirrät sielustasi,
Mielestäsi
Piinan pahain palkasta?
Saatko sitte, ihmis-kurja,
Synnin orja,
Hekumassa elellä?
Palvellakko hekumata,
Mammonata,
Elämäsi merellä?
Tunnolleskos turvan tuopi,
Rauhan suopi
Uskos uljas kuollessas;
Voitko sillä e'essä Herran
Seista kerran
Tuomiolle tullessas? —rv —.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Egyptiläisillä alkoi kevät silloin kun au
rinko teurasti karitsan, s. t. s. sivuutti oinaan
merkin, ja kevään tulon ilosta teurastivat
egyptiläiset perheet sinä päivänä karitsan, —
sanoi Edvard. — Siitä juutalaiset ovat sen
saaneet. Se väitös, että juutalaiset tekivät sen
muka erotakseen egyptiläisistä, on väärä. Sen
laita on ihan sama kuin ympärileikkauksen,
sillä senkin ovat ne saaneet Egyptistä. Mutta
siitä kaikesta ovat papit vaiti.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Huonosti karttuwat tänä
wuonna rukiit, walittawat useat
eteläsuomalaiset maanwiljelijät. Rii
hellisestä ei saada kuin noin kaksi kol
mannesta mitä ennen on saatu, jopa
muutamin paikoin menee puoleenkin.
Niitä tosin tulee hiukan useampia kuin
ennen, mutta kaikkiaan ei rukiita tule
kuitenkaan niin paljon kuin useana
edellisenä wuonna. Syynä siihen on
kasteheinä, jota kewäällä työntyi pel
toihin warsin taajaan, heikentäen täh
käin kaswua. Laihot oliwat kyllä näkö
jään warsin hywät, mutta rukiita ei
waan lähde niin paljon kuin toiwot
tiin. Siksipä onkin rukiitten hinta
uutisesta wain noussut eikä laskenut
kuten ennen. Nykyjään on se 18 — 22,
ja se ei ole enää mitään tawallista
uutishintaa, kirjoittaa P:lehti.
— Juna kulkenut miehen
ylitse. Kun tawarajuna n:o 421 t.
k. 24 p:nä kulki Riihimäestä Toijo
laan kello 9 ja 10 wälillä illalla
145:nnellä kilomeetrillä, huomasi wetu
rin kuljettaja miehen tulla hoipertele
wan junaa wastaan radalla muuta
man kyynärän päässä, mitä sopi lyh
tyjen walossa nähdäkin. Kuljettaja
antoi silmänräpäyksessä huomautus
ja samassa pysähdysmerkin ja juna
saatiin kohta seisahtumaan. Kun sitte
mentiin katsomaan kuinka oli käynyt,
löydettiin radalta ylitse ajettu mies,
joka otettiin waunuun ja wietiin Toi
jalaan. Täällä huomattiin tarkastet
taessa että miehen oikea käsi oli ran
teesta poikki leikattu, oikea sääri mel
kein samoin, nahka waan wähän piti
kiinni sitä muussa ruumiissa ja wa
sempi käsi olkapäästä pahaksi muser
tunut. Haawat sidottiin minkä tai
dettiin ja mies lähetettiin yöjunassa
Tampereen sairashuoneesen. Onneton
kuuluu olewan Jämsästä kotoisin ja
nykyjään työssä Wiialan höyrysahassa.
(Aura.)
— Miten ameriikkalaiset wa
kuutuslaitokset menettelewät.
„Assec. n. Fin. Globus" nimisessä
wakuutuslehdessä kerrotaan, että New-
Yorkin waltiotarkastaja Maxwell on
waltion prokuraattorille ilmoittanut, et
tä seuraawat kolme yhtiötä, „Guaranty
Mutual Accident Association"
„Semrity Mutual Benefit Society"
ja „Mercantile Mutual Accident
Association", owat toimineet „petolli
sella tawalla, rikkoen wakuutuslakia
wuodelta 1883, ja että ne erittäin
owat käyttäneet suoritettuja wakuutu
maksuja suuriksi palkkioiksi wirkamie
hillensä." Waltiotarkastaja Maxwell
pyytää että prokuraattori ryhtyisi toi
miin mainittujen yhtiöitten hajoitta
miseksi.
Onko maassamme toimiwa „Mutu
al" niminen yhtiö niitä? Olisiko liian
rohkeata waatia että kaikki täällä toi
miwat wakuutusyhtiöt julkaisisiwat täy
dellisen toiminimensä, jotta yleisö tie
täisi sen yhtiön nimen, jossa wakuut
taa?, kysyy U. S.
— Perunarutto Etelä Suo
messa. Useissa paikoin, warsinkin
Porwoon tienoilla, on, tietää P:lehti,
perunanwarsiin ilmestynyt rutto. Täyt
tä totta se tekee ja joutuisasti: muu
tamissa päiwissä panee kaikki mustiksi.
Puhumattakaan siitä, että se tekee suu
ren haitan perunain kaswulle — useis
sa paikoin kun wasta owat kukalla — ,
on siitä wielä suurempikin waara pel
jättäwänä, sillä kokemuksesta tiedetään,
että rutto maanpäällisistä warsista
jatkuu maanalaisiin — perunoihin.
Tuon ehkäisemiseksi onkin ruwettu mi
tä kiireimmän kautta warsia leikkaa
maan. Se tietysti tulee suuresti es
tämään ruton lewenemistä, mutta ko
konaan wapaiksi eiwät perunatkaan
jää — arwellaan entisen kokemuksen
nojalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
—Kuningattaren kosija. Eng
lannissa on äskettäin ollut oikeuden
edessä eräs nuori kankuri nimeltä
Alfred Carter, joka wangittiin Wind
sorin linnan läheisyydessä ja jonka
taskussa löydettiin kirje kuningatar
Viktorialle, kirjeessä Alfred Carter
ensin pyytää raha-apua, mutta sitte
tekee kuningattarelle rakkanden-tunnus
tuksen ja pyytää häntä waimokseen.
Lääkärit julistiwat kankuriparan has
suksi ja oikeus päästi hänet wapaaksi.