[User] <image>OCR:

[Assistant]
täisi? Turkuun päin kuuluu wåltatie olc
olewan, eritoten Mynämäeltä alkaen niin
peräti huonossa reilassa, että on suuri wai
keus sitä kulkea. Postit owatkin sentähden
melkoisesta myöhästyneet.
—Rupuli lähenee kaupunkiamme. Kul
lanperän kylässä Lapin pitäjää on tuo wi
me numerossa mainitsemamme mies kuollut
ja toisia sairastuneet tähän hirweään tautiin,
joka, wallalle kerta päästyään, on milt'ei
mahdoton saada häädityksi. Olkaa sentähden
waroillanne kaupungissa ja maaseudulla! E
roittakaa heti pois rupuliin sairastuneet
kaikista muista, kuin niitten hoitajista; pi
täkää sairasten makuuhuoneessa raitista il
maa akkunain aukasemisella sydänpäiwinä se
ka uuninpellien auki olemalla. Puhtaus ja
raitis ilma owat parhaimmat warustuskei
not. Moni luulo, ettei rupuli eikä muu
tauti tartu, on niin turha, ettei se waadi
enempää, kuin mainitsemistamme. Wielä kerta
siis:
Raittiutta ja puhtautta sekä suurta
warowaisuutta juuri nyt!
Muita tietoja Suomesta. Aura
joki on jo melkein wapaa jäistä, lukuun ot
tamatta äyräitä, jotka wielä owat peitetyt
jäälohkareilla wiimeisestä jäälähdöstä, ja
pieni osa jokea. (S.T.).— Keis. Majest.
on Turussa olewan lukkarin- ja urkurikou
lun woimassa pitämistä warten antanut
6,000 markan suuruisen määrärahan wiiden
wuoden kuluessa lukien tammik 1 p:stä
1883. — Telegrafistiksi Uudenkaupun
gin asemalle on Tanskan alamainen N. K.
Nilsen otettu, ja kokeeksi samalla asemalla
palwelewa neiti C. Hellén nimitetty kolman
nen luokan telegrafistissi. — Runebergin
kuwapatsasta warten on wime Helmik.
10 p:stä, jolloin uusi keräys alkoi, maaliskuun
wiimeiseen päiwään asti kerääntynyt yhteensä
30,933 markkaa. — Wiinaankuollut. U. S.
kertoo wiime Lauantain numerossa: eilen kello
2. j.p.p. tuotiin muutaman talon pihalta leski
Henrika T. toiseen poliisiwahtikonttoriin, jossa
hän, kowasti juopuneena ollen, samana il
tana kello 6 yht'äkkiä, luultawasti halwauk
sesta, kuoli.— Uuteen waaliehdoitukseen
kirkkoherran wirkaan Iisalmella on asetettu:
1) kirkkoherra Sääksmäellä, kontrahtipro
wasti G. Dahlberg, 2) kkherra Kemijärwel
lä C R. Heikel sa 3) kkherra Kemissä,
maisteri C. O. Tenlén. — Suljettu
koulu. Kieis. senaatti on, kuten Å P. tie
tää, Turun waltuusmiesten pyynnöstä mää
rännyt, että Turun kaksiluokkainen realikoulu
on wastaiseksi suljettawa.
Wenäjältä.
Pietarin yliopistoon aiotaan asettaa
suomen kielen professorin wirkaa.— Newa
purki Maalisk. 30 p:nä jääpeitteensä. —
Kanawa Ob ja Jenisei wirtojen wälillä
Siperiassa aiotaan rakentaa.
Ulkomaalta.
Pale stinan kansoittamista Wenäjän ja
Rumenian juutalaisilla puuhataan sangen
innokkaasti Rumeniassa. Tuhatkunta juu
talaisperhettä on Wenäjän rajalla walmii
na lähtemään lawattuun maahan maata
wiljelemään ja harjoittamaan teollisuutta.
Zionin seura (Galatsissa on kuwannut 10,000
markkaa; eräs toimikunta kokoilee Jassyssa
rahaa waapaaehtoisilla anneilla ja „Palesti
nan kansoittamisen yhdistys" Berladissa on
jo lähettänyt sinne asiamiehen sopimaan
turkkilaisen kuwernörin kanssa ensi tehtäwistä.
Suuriruhtinas Wladimir Alek
sandrowitsch, Keisari Aleksanterin weli,
käwi äskettäin Wienissä, jossa Keisari Frans
Josef otti hänen hywin ystäwällisesti was
taan. Luullaan, että Keisari Aleksander
aikoo itse pian mennä Itäwallan Keisaria
tapaamaan ja että Suuriruhtinas Wladi
mirin matkan oli määrä walmistaa heidän
yhteentuloansa.
Paris'in knupungissa syntyi wiime wuon
na 70,321 lasta, joista 14,269 eli enem
män kuin wiides osa oli „ulkopuolella awio
liittoa" syntyneitä.
Kewät-laulu.
(Weisataan kuin: „Jo joutuu armas aika",
W. K. N:o 318).
Jo talwen tapa tuima,
Taas alkaa hälwetä,
Pohjolan kylmyys huima
Werkalleen wähetä,
Maat, manteretkin taasen
Luo lumi-peitteensä,
Joet, järwet jälleen saa sen
Kewäisen ilmeensä.
Jo muutto-linnut kaukaa
Kulkewat kotiinsa;
Täällä on heidän hauskaa
Suosia omiinsa,
He lautaa ilomielin,
Hauskuuttain toisiaan.
Kas, kuinka kauno-kielin
Iloittaa omiaan.
Jo maakin alkaa muuttaa
Muotonsa mustahan,
Kewä se liwawuuttaa
Nurmenki, luhtahan,
Auringon armaan walo
Näin maamme wirwoitttaa.
Kirkkautensa jalo
Kylmyyden karkoittaa.
Jo riennä sieluisemme
Unesta hitaun!
Luo armaan Jesuksemme,
Elämän walkeun!
Armonsa woide, woima
Wahwistaa, wirwoittaa,
Synti se waikka soimaa,
Jesus se kirwoittaa.
Jo armon kirkas walo
Rinnoissa loistakoon,
Rakkaus että jalo
Tylyyden poistakoon!
Kun armas Isä, taiwaan,
Luotijaan wirwoittaa,
Niin weljiemme waiwan
Myös koemme kirwoittaa.
G. R.
Maaseudulta.
Eurajoelta Maaliskuulla 1882. Nyt
näyttää tulewan aikainen kewät, ja kenties
moni sen mielellänsä soisiki tulewan, (sillä kar
jan ruokaa, jota syksyllä saatiin wähäisen, on
kowin kallista,) että saisi eläimensä suwi
laitumelle. Leiwoset laulawat, kurkia, han
hia ja muita sellaisia muuttolintuja on jo
sanottu lentäwän pohjoista kohti.
Hengellisellä alalla täällä on eräs lah
kokunta, jotka pitäwät kokouksiansa mel
kein joka pyhä ehtoopuolina, missä milloinkin,
ja jossa epäjärjestys wallitsee, siellä hoihki
taan, walitetaan ja ruikutetaan. — Pitäjäm
me perintö-läänin laina-jywästöstä lainat
tiin ulos jywiä tämän kuun kahdentenakym
mentenä neljäntenä päiwänä, lainaajoita oli
keskinkertaisesti, ja jywiä laskettiin annetuksi
kahdeksankymmenen tynnyrin waiheelle. —
Kaksi ilwestä täällä on taas saatu, ensimäi
sen, Sydänmaan Järwenpään torpan poika,
ja Turujärwistä torppari Haapalahti, yh
teisestä loukkaasta, oikein suuremmoisen,
jonka nahka hännän nenästä kuonon nenään
oli wiittä tuumaa wailla syltä pitkä, ja toi
sen Irjanteelta torppari Peltomaa. Kaikki
ahkeria suden pyytäjiä, jotka niitä owat
melkein joka wuosi saaneet. Pappilan met
sään on toimitettu wahti, joka saa wuoti
seksi palkaksensa kaksisataa markkaa, sillä
warkaat owat paljon sitä metsää raiskan
neet, ja jonka palkan awuksi siellä pidettiin
huutokauppa, jossa myytiin maassa makaa
wia puita; sinne oli eräs mies telonnut
kuiwia hirsiä ja polttopuita, mutta ne myös
myytiin ja miehen työ meni warsin mistiin.
Warkaatkin owat olleet liikkeellä, niinpä
weiwät Lutan Hulolan yksitoista mäntyistä
plankkua, jotka oliwat metsässä sahatut, nii-
tä etsittiin kaksi päiwää ja löydettiinki Sy
dänmaan erään torpan pellon takaa, jonne
oli menty jälkiä myöten, warkaita ei kuiten
kaan ole kiinni saatu. Huhkaja on huudel
lut julmalla äänellänsä kylissäkin. Aikaista
kewääkö sekin ennustanee? Rukiin oraatkin
owat kauniit ja wiheriät.
Eurajokilaisen poika.
Pyhämaasta 25 päiwä Maaliskuuta.
Tänään on Maarian päiwä, joka päiwä on
hywinki kallisarwoinen ja pitäis wietettä
män kristillisellä elämällä, koska se on mei
dän kalliin Wapahtajamme äitin Neitsy Ma
rian nimipäiwä. Mutta niin ei ole laita
kaikissa paikoissa waan usiammissa paikoissa
se wietetään sillä tawalla että nuoret sekä
wanhat miehet käwelewät pyssyt olalla ja
hakewat niin kutsuttuja Maijoja ja jossa
sitten ammutaan, että Maija käskee sisälle
ja antaa ryyppyjä josta aamulla warhain
jo tullaan juowuksiin, jota sitten pitkitetään
koko kallis pyhäpäiwä ja wielä seuraawa
yökin perässä. Mutta korkein Herra Ju
mala suokoon heille heidän syntinsä anteeksi
ja parantakoon heidän järkensä että jo tulis
parannus elämässä.
Saan myös sanasen sanoa meidän laina
makasinin hallinnosta. Meillä on jo ollut
seittemän wuotta laina-makasini. Mutta
kunnallishallitus ja lautakunta ei ole uskal
tanut makasinin hoitajalta waatia mitään
tiliä ja tarkastusta ennenkuin mennä wuonna
ja mikä mahtaa olla siinä syy? se kai että
makasinin hoitaja niin kuin muutkin hallinto
miehet wetäwät yhtä nuoraa, niinkuin hy
wän talon hywin opetetut härjät Mutta
wuonna 1881 ryhtyi kunta waatimuksesta
toimeen saadakseen makasini tarkastetuksi,
mutta mikä kummempi niin määrättiin ja
walittiin kuntakokouksessa walittu hoitaja
myös tarkastamaan, waikka jo oli yhden
wuodon ollut kuntakokouksen pöytäkirjan jäl
keen mainitun waraston hoitajana, waan
ei huonoin kirjain ja tilin tähden tainut
ottaa hoitoa wastaan, ja kun piti tarkastet
taman, oliwat kirjat niin epäselwät että ei
woitu saada mitään pienintäkään selkoa,
jonka wuoksi tänä wuonna walittiin (taikka
oikeutta määrätä pyydettiin) kirjaintekiät ja
tarkastajat kunnan puolesta, joille kunta
maksaa palkan kuntakassasta joka kyllä on
kummallista.
Eikös jokaisen, joka saa palkan työstänsä
pidä työtänsä tekemän taikka minkä tähden
palkka maksetaan?
Minun mielestäni pitäisi kirjain tekiän
palkka ulos tuleman makasinin hoitajalta,
koska hänellä on kyllä hywä palkka nimitäin
½ kappa joka ulos lainatulta tynnyriltä
niin ei kunnan olisi tarwinnut maksaa kir
jain tekiäin palkkaa ja tarkastuksen olis mo
ni oppinut mies tehnyt ilmaiseksi seurakun
nassa.
Mutta luulen että läänin herra kuwer
nöri tulee joskus meidän kuntaamme sekä
myös huomaa oikean tarkastuksen toimittaa.
On myös sekin huono seikka että meidän ma
kasinin sääntömme on hoitajan luona eikä
kunnan huoneessa, jossa myäs pitäis olla
yksi kappale mainitusta säännöistä.
On wähäsen puhumista kunnan koontin
rahoista n. t. niitä kootaan manttalin sekä
talon että myös äänen jälkeen ja koska ei
kaikkia saa niin jaetuksi, että ei joku markka
aina jäisi ylitse, niin olis se myös hywä
asia että yli-rahat tulisiwat kunnan kassaan,
waan ei kokoojan taskuun, jonka kokooja it
sellensä aina omistaa waikka on kunnalta
wakinainen wuosipalkka kaikesta työstä, mitä
kunnan toimeen kuuluu ja joka Pyhämaassa
myydään urakko-huuto kaupalla aina joka
kolmen wuoden päästä kolmeksi wuodeksi.
Näitten yli-rahain tulon owat Herrat ja
tarkastajat monta wuotta huomannut sekä
myös tehneet niistä muistutusta mutta owat
aina muistutuksensa peräyttäneet ja mikä
mahtaa siinä olla syy?
Minun mielestäni tarwitsis kunnan jos
kus walita sellaiset tarkastajat, jotka ei moi
ttansa peräytä silloin kuin se on oikia.
Susia täällä myös on saatu sekä susi-ra
hoja maksettu ja koottu. Olen sentähden
kuullut, että ei kaikille sentähden ole mak
settu waikka kyllä on koottu.
Laina-kirjasto myös on meidän kunnassa
ollut jo monta wuotta; sen perusti täältä
pois muuttanut herra prowasti J. A. Co
lerus, ja ensi alussa se myös waikutti pal
jon hywää. Mutta se on myös sellainen
laitos, että siitä ei ole mitään selwää tilin
tehty aina siitä asti kun se alkoi waikutuk
sensa, joka myös olisi hoittajan tehtäwä,
koska hänelle maksetaan hywä palkka, niin
kuin Pyhämaalaiset aina kaikille maksawat.
Sentähden pitäis kaikkein yhteisten kassain
hoitajitten ja wirkamiesten tehdä selwät ja
hywät tilit. Lopetan loruin tällä erää ja
jatkan toisella kertaa.
Lahden Jaakko.
Eurasta Måliskuun 22 päiwä 1882.
Otan minäkin ruostuneen kynäni käteeni ja
piirrän pikkusen kuin piirränkin Rauman
Lehdelle ja sen lukiakunnalle. Kunnastamme
olisi paljon kertomusta tehtäwää waan kun
olen niin ilon hurmeessa etten woi lukea
waan täytyy laulaa wanhalla nuotilla:
„wuonna kuusikymmentä kuus" j. e. p.;
siis laulan kun laulankin että
Nyt iloitsemme Eurassa
Oluen kielto-jutusta,
Jota täällä taisteltiin
Ennenkuin woitolle jouduttiin.
Pidettiin kokous kunnassa
Miesten läsnä ollessa.
Kuin oluen myynnin kielsiwät
Ja awun hakuun riensiwät.
Nyt on jo toiwomme täytetty
Ja oluen kuolema päätetty,
Tuomio pantu on täytäntöön
Olutta ei lasketa käytäntöön.
Nyt kaikki oomme iloiset
Nuoret ja wanhat riemuiset,
Että on sortaja woitettu,
Oluen walta murrettu.
Niitä se ehkä harmittaa.
Jotka puolustiwat olutta,
Waan Walta on heillä pienoinen,
Että saattaa olutta eleilleen.
Nyt lopetan siis loruni,
Se hartahin on toiwoni,
Että joka kunnassa
On oluen kielto woimassa.
Missä wiel' ei kunnassa
Oo oluen kieltoa woimassa.
Niin pyytäkäät se herroilta,
Esiwallan woimalta.
Woi kuink' oli meidän mieleemme,
Kun herrat wahwisti pyyntömme,
Sen kuwernöörikin huomasi,
Kuka oluen myyntiä puollusti.
F. K.
Werknäisniemen luotsipaikasta 5 p.
Huhtikuuta 1882. Warhaista suwen tuloa
näyttää täällä tulewan koska koko talwen on
ollut niin lumetointa ja jäätöintä että olisi
woinut päästä laiwoilla Rauman ulkosata
maan wiimekuluneen Tammikuun puoliwäliin
asti, jos semmoisia olisi ollut tulijoita, ja
myös koko talwen on sula wesi näkynyt
Werknäisniemen luotsi-paikasta, josta näyt
tää olewan seurauksena että merikulku tänä
wuonna alkaa hywin warhain sen jälkeen
kuin täällä on tawallista ollut. Ensimmäi
nen laiwa nähtiin täältä jo wiimekuluneen
maaliskuun 31 päiwä noin 3:en minutin
matkan päässä Niemisantakarin majakasta


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Juna kulkenut miehen
ylitse. Kun tawarajuna n:o 421 t.
k. 24 p:nä kulki Riihimäestä Toijo
laan kello 9 ja 10 wälillä illalla
145:nnellä kilomeetrillä, huomasi wetu
rin kuljettaja miehen tulla hoipertele
wan junaa wastaan radalla muuta
man kyynärän päässä, mitä sopi lyh
tyjen walossa nähdäkin. Kuljettaja
antoi silmänräpäyksessä huomautus
ja samassa pysähdysmerkin ja juna
saatiin kohta seisahtumaan. Kun sitte
mentiin katsomaan kuinka oli käynyt,
löydettiin radalta ylitse ajettu mies,
joka otettiin waunuun ja wietiin Toi
jalaan. Täällä huomattiin tarkastet
taessa että miehen oikea käsi oli ran
teesta poikki leikattu, oikea sääri mel
kein samoin, nahka waan wähän piti
kiinni sitä muussa ruumiissa ja wa
sempi käsi olkapäästä pahaksi muser
tunut. Haawat sidottiin minkä tai
dettiin ja mies lähetettiin yöjunassa
Tampereen sairashuoneesen. Onneton
kuuluu olewan Jämsästä kotoisin ja
nykyjään työssä Wiialan höyrysahassa.
(Aura.)
— Miten ameriikkalaiset wa
kuutuslaitokset menettelewät.
„Assec. n. Fin. Globus" nimisessä
wakuutuslehdessä kerrotaan, että New-
Yorkin waltiotarkastaja Maxwell on
waltion prokuraattorille ilmoittanut, et
tä seuraawat kolme yhtiötä, „Guaranty
Mutual Accident Association"
„Semrity Mutual Benefit Society"
ja „Mercantile Mutual Accident
Association", owat toimineet „petolli
sella tawalla, rikkoen wakuutuslakia
wuodelta 1883, ja että ne erittäin
owat käyttäneet suoritettuja wakuutu
maksuja suuriksi palkkioiksi wirkamie
hillensä." Waltiotarkastaja Maxwell
pyytää että prokuraattori ryhtyisi toi
miin mainittujen yhtiöitten hajoitta
miseksi.
Onko maassamme toimiwa „Mutu
al" niminen yhtiö niitä? Olisiko liian
rohkeata waatia että kaikki täällä toi
miwat wakuutusyhtiöt julkaisisiwat täy
dellisen toiminimensä, jotta yleisö tie
täisi sen yhtiön nimen, jossa wakuut
taa?, kysyy U. S.
— Perunarutto Etelä Suo
messa. Useissa paikoin, warsinkin
Porwoon tienoilla, on, tietää P:lehti,
perunanwarsiin ilmestynyt rutto. Täyt
tä totta se tekee ja joutuisasti: muu
tamissa päiwissä panee kaikki mustiksi.
Puhumattakaan siitä, että se tekee suu
ren haitan perunain kaswulle — useis
sa paikoin kun wasta owat kukalla — ,
on siitä wielä suurempikin waara pel
jättäwänä, sillä kokemuksesta tiedetään,
että rutto maanpäällisistä warsista
jatkuu maanalaisiin — perunoihin.
Tuon ehkäisemiseksi onkin ruwettu mi
tä kiireimmän kautta warsia leikkaa
maan. Se tietysti tulee suuresti es
tämään ruton lewenemistä, mutta ko
konaan wapaiksi eiwät perunatkaan
jää — arwellaan entisen kokemuksen
nojalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lortzingin „Aseseppä," johon kau
punkimme yleisö wiime torstaina ensi
kertaa tutustui, suoritettiin, kuten tä
män lehden edellisessä numerossa jo
lyhyesti mainitsimme, tawalla joka täy
sin tyydytti kaikkia kohtuullisia waati
muksia.
Nimiroolin, aseseppä ja eläinten
puoskari Stadingerin, tulkitsi hra
Hanssen warsin ansiokkaasti ja on
nistuneesti. Ne kulmikkaisuudet, jot
ka edellisillä kerroilla esim. Plumkettin
roolissa pääsiwät haittaamaan laulua,
oli hra Hanssen tällä kertaa onnistu
nut kokonaan siloittamaan, Laulu kä
wi kaikkialla raikkaasti ja sujuwasti,
kohosipa todellisen sydämelliseksi tun
teeksi wiimeisen näytöksen aariassa, jo
ka sen tautta ja osaksi ehkä myös yk
sinkertaisen, sulosäwelisen rakenteensa
kautta waikutti yleisössä niin suurta
mieltymystä, että hra H. sen innok
kaista suosionosoituksista sai aihetta uu
distaa osan aariasta.
Rouwa Arppe, joka oli sangen
miellyttäwä ja siewä Marie, suoritti
tehtäwänsä täydellä menestyksellä. Osa
näytti meistä wartawasten luoduksi
hänen äänelleen, joka kaikissa pääsikin
täysin woitolle ja erittäinkin yhteis
lauluissa, kuten esim. sekstetissä, oli
todellisen loistoisa waikutukseltaan.
Hänen wanhan hoitajattarensa Irmen
trautin kuwasi neiti Landgren, jol
la on tosin ainoastaan wähapätöinen
mutta soinnultaan wallan miellyttäwä
ääni, joltisen ansiokkaasti, waikka ken
ties liiaksi nuorekkaalla wiwahduksella.
Hrat Uggla ja Holmström,
kreiwi Liebenauna ja aseenkantaja Geor
gina, suorittiwat osansa hywin taidok
kaasti ja hienosti. Hra Holmström
sitäpaitsi osotti suurta näyttämötottu
musta sekä näytteli ja lauloi eläwyy
dellä, jommoista harwoin ennen olem
me hänessä huomanneet. Loistonume
ronsa sinä iltana, kupletti „Das kommt
davon, wenn mann auf Reisen geht,"
hän esitti hywin tottuneesti ja tekikin
se hywän waikutuksen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
nauttinut pisaraisen ilonnesteitä wirkistyk
seksi enkä senwuoksi ole koskaan jokapäiwäi
siä tehtäwiäni laimiinlyönyt enkä muuten
kaan julkista juoppoutta osottanut, kuulee
usean nuorukaisen ja joskus keski ikäisenkin
wäittelewän. Saatanhan minä järkewyydellä
eläen ja kohtuudella nauttien edeskinpäin
pitää kanssakäyntiä wertaisteni ja ikäkump
panieni kanssa joutumatta juopporetkujen
kaltaiseksi, waikka silloin tällöin tyhjennänkin
lasini itselleni iloksi ja kanssa-kumppaneilleni
mielisuosioksi, owat yhtä tawallisia kuin ne
owat jokapäiwäisiä juoppouden puollustuksia.
Mutta ajattele sinun Luojaasi nuoruudessasi
ennen kun pahat päiwät tulewat ja wuodet
lähestywät, koska olet sanowa: ei ne minulle
kelpaa. Ottakaamme siis ajasta waarin.
Nyt, juuri nyt on otollinen aika, wielä nyt
on armon owi auki, mutta emme tiedä,
saammeko enää huomenna niin sanoa. Pa
rempi myöhään, kun ei milloinkaan. Wielä
tällä hetkellä kolkuttaa armon henki sydä
memme owella ja pyrtii sinne sisälle walmis
tamaan sijaa Jesuksen rakkaudelle. Awatkaam
me hänelle sydämemme! Käännä meitä Her
ra, niin me käännymme; auta meitä, niin
me pelastettuina Sinua kiitämme!
Ensimäisen wuosikokouksensa wietti Uuden
kaupungin raittius-seura 2:na Pääsiäispäiwä
nä, Huhtik. 14 p. Toimikunnan jäseniksi
walittiin: jalkineitten tekiä I. Wall, urku
tehtaan työntekiä S. Karppinen, walurimes
tari A. Forsman, entinen maakauppias D.
Wahlroos, räätälimestari F. Fagerlund,
kansakoulunopettaja K. F. Wahlman, urku
tehtaan työntekiä Kaupelin, räätäli Oskar
Hellberg ja kansakoulunopettaja G. Lundén.
Warajäseniksi: räätälimestari Otto Hellberg,
Kansakoulunwahtimestari G. Stensson ja
merimiehen waimo Maria Enlund.
Samana päiwänä walitsi yllämainittu
toimikunta puheenjohtajakseen kansak. op. K.
F. Wahlman'in, warapuheenjohtajakseen
kansak. op. G. Lunden'in, kirjurikseen herra
D. Wahlroos'in ja rahastonhoitajakseen hra
A. Forsman'in.
Raittius-esitelmiä on talwen kuluessa pi
detty noin kerran kuukaudessa; kuulioita on
ollut jotenkin kosolta. Seuran wiime wuo
tinen wuosikertotomus sekä lyhyt ker
tomus seuran päätettiin wii
me Huhtik. 28 p. pidetyssä toimikunnan ko
kouksessa julkaistawaksi „Suomen Raittiuden
Lehdessä." Raittius-esitelmiä päätettiin pi
dettäwäksi Toukok. 25 p. ja Kesäk. 8 p:nä.
Porissa ennen wuosikokousta pidetyssä toi
mikunnan kokouksessa kuului päätetyn, että
jokaisen, joka wast'edes pyrkii seuran jäse
neksi, pitäisi suorittaa n. s. koetuskuukausi,
jos ei hän ole erittäin tunnettu ja luotet
tawa raittiuden harrastaja, ja wasta sen
jälestä pääsisi hän seuran todelliseksi jäseneksi.
Sitä ei kumminkaan ole noudatettu, koska
wuosikokouspäiwänä ilmottautuneita henki
löitä ilman mitään koetus-aikaa jo heti sai
äänestää toimikunnankin jäseneksi. Seuran
säännöt odottawat wahwistusta asianomai
sessa paikassa. —ta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tä etsittiin kaksi päiwää ja löydettiinki Sy
dänmaan erään torpan pellon takaa, jonne
oli menty jälkiä myöten, warkaita ei kuiten
kaan ole kiinni saatu. Huhkaja on huudel
lut julmalla äänellänsä kylissäkin. Aikaista
kewääkö sekin ennustanee? Rukiin oraatkin
owat kauniit ja wiheriät.
Eurajokilaisen poika.
Pyhämaasta 25 päiwä Maaliskuuta.
Tänään on Maarian päiwä, joka päiwä on
hywinki kallisarwoinen ja pitäis wietettä
män kristillisellä elämällä, koska se on mei
dän kalliin Wapahtajamme äitin Neitsy Ma
rian nimipäiwä. Mutta niin ei ole laita
kaikissa paikoissa waan usiammissa paikoissa
se wietetään sillä tawalla että nuoret sekä
wanhat miehet käwelewät pyssyt olalla ja
hakewat niin kutsuttuja Maijoja ja jossa
sitten ammutaan, että Maija käskee sisälle
ja antaa ryyppyjä josta aamulla warhain
jo tullaan juowuksiin, jota sitten pitkitetään
koko kallis pyhäpäiwä ja wielä seuraawa
yökin perässä. Mutta korkein Herra Ju
mala suokoon heille heidän syntinsä anteeksi
ja parantakoon heidän järkensä että jo tulis
parannus elämässä.
Saan myös sanasen sanoa meidän laina
makasinin hallinnosta. Meillä on jo ollut
seittemän wuotta laina-makasini. Mutta
kunnallishallitus ja lautakunta ei ole uskal
tanut makasinin hoitajalta waatia mitään
tiliä ja tarkastusta ennenkuin mennä wuonna
ja mikä mahtaa olla siinä syy? se kai että
makasinin hoitaja niin kuin muutkin hallinto
miehet wetäwät yhtä nuoraa, niinkuin hy
wän talon hywin opetetut härjät Mutta
wuonna 1881 ryhtyi kunta waatimuksesta
toimeen saadakseen makasini tarkastetuksi,
mutta mikä kummempi niin määrättiin ja
walittiin kuntakokouksessa walittu hoitaja
myös tarkastamaan, waikka jo oli yhden
wuodon ollut kuntakokouksen pöytäkirjan jäl
keen mainitun waraston hoitajana, waan
ei huonoin kirjain ja tilin tähden tainut
ottaa hoitoa wastaan, ja kun piti tarkastet
taman, oliwat kirjat niin epäselwät että ei
woitu saada mitään pienintäkään selkoa,
jonka wuoksi tänä wuonna walittiin (taikka
oikeutta määrätä pyydettiin) kirjaintekiät ja
tarkastajat kunnan puolesta, joille kunta
maksaa palkan kuntakassasta joka kyllä on
kummallista.
Eikös jokaisen, joka saa palkan työstänsä
pidä työtänsä tekemän taikka minkä tähden
palkka maksetaan?
Minun mielestäni pitäisi kirjain tekiän
palkka ulos tuleman makasinin hoitajalta,
koska hänellä on kyllä hywä palkka nimitäin
½ kappa joka ulos lainatulta tynnyriltä
niin ei kunnan olisi tarwinnut maksaa kir
jain tekiäin palkkaa ja tarkastuksen olis mo
ni oppinut mies tehnyt ilmaiseksi seurakun
nassa.
Mutta luulen että läänin herra kuwer
nöri tulee joskus meidän kuntaamme sekä
myös huomaa oikean tarkastuksen toimittaa.
On myös sekin huono seikka että meidän ma
kasinin sääntömme on hoitajan luona eikä
kunnan huoneessa, jossa myäs pitäis olla
yksi kappale mainitusta säännöistä.
On wähäsen puhumista kunnan koontin
rahoista n. t. niitä kootaan manttalin sekä
talon että myös äänen jälkeen ja koska ei
kaikkia saa niin jaetuksi, että ei joku markka
aina jäisi ylitse, niin olis se myös hywä
asia että yli-rahat tulisiwat kunnan kassaan,
waan ei kokoojan taskuun, jonka kokooja it
sellensä aina omistaa waikka on kunnalta
wakinainen wuosipalkka kaikesta työstä, mitä
kunnan toimeen kuuluu ja joka Pyhämaassa
myydään urakko-huuto kaupalla aina joka
kolmen wuoden päästä kolmeksi wuodeksi.
Näitten yli-rahain tulon owat Herrat ja
tarkastajat monta wuotta huomannut sekä
myös tehneet niistä muistutusta mutta owat
aina muistutuksensa peräyttäneet ja mikä
mahtaa siinä olla syy?
Minun mielestäni tarwitsis kunnan jos
kus walita sellaiset tarkastajat, jotka ei moi
ttansa peräytä silloin kuin se on oikia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kuuta.
Ilmat ja talwi owat täällä tä
hän asti olleet hywin lauhkeat. War
sinkin köyhille ja niille ihmisille, joilla
ei ole metsää, ja joiden usein kalliilla
hinnalla täytyy polttopuunsa ostaa, on
tämä talwi ollut suureksi helpoitukseksi.
Lukusi jat owat täälläkin alka
neet, waan niissä ei pidetä wiinakestiä
niinkuin monessa muussa seurakunnassa
kuuluu olewan tapana, eikä meidän
pastorin tarwitse edeltäpäin kieltää wä
kewien juomien käyttämistä lukusijoilla,
niinkuin sanomalehdet kertowat muu
tamien muiden seurakuntain pappien
täytyneen tehdä Tosin täälläkin jokai
nen kinkerinpitäjä hankkii siksi päiwäksi
wäkewiä juomia, waan niitä ei ylölli
sesti wieraille tarjota.
Waloa kansalle! Tuon tuos
takin olen lukenut sanomalehdissä kuin
ka muutamissa seurakunnissa jo on pe
rustettu kansan opistoja, sekä kuinka
kansalle luentojen pitämisillä siwistyk
sen waloa lewitetään Olisipa sangen
suotawa asia että joku herra ylioppilas
tahtoisi uhrata muutaman päiwän ja
tulisi myöskin meidän paikkakunnalle
luennoita pitämään. Luulen ja olenpa
melkein wakuutettu jotta moni meikä
läisistä kiitollisuudella kuuntelisi ja mie
leensä terottaisi mitä hän kuulee. To
sin on ikäwä kyllä suurin osa meikä
läisistä niin perin pohjin alhaalla si
wistyksen kannalla, jotta eiwät ymmär
täisi heti antaa arwoa sille mitä kuu
lewat, waan toiwon ja olen wakuu
tettu jotta heille selitetty siwistyksen
walonkipinä aikaa woittaen syttyisi pa
lamaan ja niinmuodoin hekin saisiwat
wähitellen kehittyä korkeammalle siwis
wistyskannalle. Wielä noin neljä tai
wiisi wuotta takaperin oli kaswawa
nuoriso niin raakaa jotta sunnuntaisin
tuliwat Jumalan sanan kuulemisen si
jaan harjoittamaan kirkkoon kaikenlaista
ilkeyttä ja raakuutta, waan sekin on jo
poistettu. Siitä saamme kiittää seura
kuntamme pastoria, joka wäsymättö
mällä ahkeruudella ja suurella kärsiwäl
lisyyden uhraamisella on semmoisen ikä
wän kohdan saanut poistetuksi.
Rohkeat meriseikkailut.
Taasen on se aika tullut, jona meidän
rantakylän ukkoset walmistawat itseän
sä pitkälle ja waaralliselle hyylkeenpyynti
matkalleen, jossa he wiipywät lähes
kolme kuukautta, eli niinkauwan kunnes
kesä tulee ja meri walkoisen talwiwaip
pansa yltään pois heittää. Samalla
hylkeenpyynti-matkalla saawat he olla
usein suuressa waarassa, paljon jään
aikana täytyy heidän usein olla yhdellä
kohdalla useampia wiikkoja ja aikaansa
kuluttaa syömisellä ja makaamisella,
joka mielestäni pitäisi olla heidän ikä
win aikansa. Waan niinkuin tämän
talwen tawat näyttää, toiwowat he
suurta saalista, kuin myös toiwowat
jotta eiwät tarwitse laiskana aikaansa
wiettää. Toiwokaamme näille rohkeille
retkeilijöille hywää saalista ja että salli
mus suopi heille onnea palata terweinä
kotiinsa waimonsa ja lapsiensa luokse.
Postitoimistoa olemme ano
neet ja myöskin saaneet, ja alkaa lai
tos toimensa 1 p. maaliskuuta. Lai
tos on sangen tarpeellinen, sillä täältä
niinkuin muualtakin lähtewät ukot ja
nuoret miehet sinne kultalaan Amerik
kaan onneansa koettamaan, jonka joh
dosta kirjewaihto on wilkas.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Belgia waiwu yhtä sywälle kuin
Ranska. Hallituksen suurimpana huo
lena on tätä nykyä kesäkuun 13 p:ksi
aiottu sosialistien kokous. Silloin pi
täisi, näet, Brysseliin tulla 50—
60,000 sosialistia. Itsestään ym
märreltäwää on, ettei pääkaupungin
asukkaat ollenkaan halua noita kutsu
mattomia wieraita muuriensa sisälle.
Pormestari Buls on sangen tukalas
sa tilassa. Hän ei woi ilmoitettua
kokousta kieltää, sillä Belgian perus
laki sallii julkisten kokousten pitä
misen kun waan rauhaa ei häiritä.
Mutta kun kerran rauhaa häiritään,
silloin on myöhäistä asiaan sekaan
tua eikä poliisi woisi järjestystä pi
tää paremmin kuin Lontoossa ja Lut
t chissä. Mutta sotawäen aseisiin
kutsuminen antaa Belgiassa aina
merkin katutaisteluihin. Sitä tuskin
woidaan tulewana helluntainakaan
wälttää.
Tapauksista Lüttichissä ja sen ym
päristössä kirjoitetaan „Kölnische Zei
tung" lehdelle 22 p:nä maaliskuuta:
Kaikista osista maata on sotawäkeä
ja santarmeja koottu Lüttichin ympä
rille. Mutta näiden sotawoimain läs
näolo, joiden pääkortteeri oli Cocke
rillin tehtaassa Seraing'ssa, ei riit
tänyt järjestyksen ylläpitämiseen. Ei
leinen päiwä kului ilman häiriönä,
Seraingissa pitiwät Jemeppen, Tillen-
rin, Flemallen ja Seraingin anarkis
tit illalla kokouksen, jossa oli keskus
telun aineena „Maa on kaikkien oma;
miksi olemme siis orjia?" Kaksi pu
hujaa saarnasi yhteiskunnan kukista
mista, kuitenkin rauhallisilla keinoil
la, noin 400 työmiehelle, jotka sitte
hajosiwat. Siinä tilaisuudessa am
muttiin rewolwerin laukauksia sota
wäkeä ja santarmeja wastaan. Rämät
eiwät heti wastanneet ampumiseen,
waan koettiwat hajoittaa joukkoa, jol
loin erään ulanin hewonen loukkaan
tui. Tila tuli yhä waikeammaksi.
Kolmen santarmin täytyi, kun heitä
ruwettiin kiwillä wiskoman, ampua,
mutta tähtäsiwät niin korkealle ettei
kehenkään sattunut. Useimmat wan-
gitiin, mutta enimmät wangituista
täytyi päästä irti. Muutamat wan
gituista owat haawoitettuja. Haiwoi
tettujen luku yleensä on melkoinen;
mutta ne pysywät rauhallisesti koto
na, sillä jokainen haava on syyttäjä.
Kun kello 9 aikaan järjestys oli wai
walla saatu palautetuksi Seraingin
kaduilla, luultiin asian olewan lopus
sa. Kello 11 aikaan syntyi tulenkin
Moulinay-kadulla, joka warrolla ko
kous oli pidetty, uusi liike. Sillä wä
kin oli kaasujohto lakaistu ja Sering
oli pilkkosen pimeässä. Tätä hetkeä
käyttiwät muutamat ampuaksensa re
wolwerilla neljää santarmia, jotka
yksinään wartioiwat Moulinay-katua
Santarmi-upseri sai seinästä kimmoa
wan kuulan ohimoonsa. Silloin al
koi kapinallisten ja santarmien wä
lillä säännöllinen ampuminen. Kuinka
moneen pimeässä sattui, ei wielä tie
detä; ketään ei tapettu. Taas wan
gittiin muutami. Kello 1 yöllä pyy
dettiin Lüttichistä Seraingin yhtä
sairaswaunua. Samoin meneteltiin.
waikk'ei yhtä kiiwaasti, wasemmalla
rannalla. Ceckerill-yhtiön kaiwoksissa
ja Schlessinissä ryhdyttiin tänään
häiritsemättä työhön. Mutta Patience
Beaujourin kaiwoksessa Montegneessa
esti noin 20 kapinallista 250 työ
miestä menemästä kaiwokseen uha
ten katkaista hinausköyden. Seraingin
pormestari on määrännyt että kapa
kat owat suljettawat k:lo 7 illalla; so
tawäkeä kootaan wieläkin Seraingiin,
tänään tuli kaksi pata jonaa jääkere
jä leiristä Bewerloossa. Sotamanis
teri on itse tullut waratoimia johta
maan. Kaikkialla kuohuu waikka eri
paikoissa työwäki enemmän tarkoitaa
tilansa parantamisia kuin häwitystä.
Niinkuin seuraawista sähkösano
mista näkyy, jatketaan rauhattomuuk
sia yhä wielä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ne kaiwosjohtokunnat, jotka eiwät ol
leet ottaneet osaa sowintositoumukseen.
koettiwat tuhannella tawalla wiiwyttää
työnantajain tekemien myönnytysten toi
meenpanoa ja kieltäytywiä usein tunnus
tamasta niitä. Näytti siltä kun kaiwos
ten omistajat eiwät ainoastaan tahtoneet
pakoittaa hätää kärsiwät wuorimiehet täy
delliseen alistumiseen, waan myöskin
koettiwat heitä kiihoittaa ja wäkiwaltai
suuksiin yllyttää. Palkat alennettiin, sen
sijaan että niitä piti koroittaa; muutamat
johtokunnat näkywät tähallansa tahtoneen
kiihoittaa työmiesten wimman korkeim
milleen. Wapamielinen sanomalehdistö
moittii yksimielisesti kaiwosten omistajia
siitä, että he ilman pakkoa, ainoastaan
ylimielisyydestä panewat rauhan maassa
waaraan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Z) Korkeushyppyä wuo
ropounistuksella ilman
lautaa. Wähin määrä kummalla
kin jalalla 42 tuumaa. Katso harj.
2) L. I.
4) Pituushyppyä. Jokai
sen kilpailijaa tulee kummallakin ja
lalla hypätä wähintäin 14 jalkaa.
Sitten saapi kukin tehdä 3 hyppäys
tä paremmalla jalallaan. Paras hyp
päys otetaan huomioon pistemäärää
laskiessa. Jokaisesta puolesta jalas
ta yli 14 jalkaa luetaan 1 piste.
Korkein määrä 10 pistettä. Pientä
ponnistuslautaa käytetään.
Jokaisessa luokassa jaetaan pal
kintoja, joiden lukumäärä kuitenkin
riippuu osanottajien lukumäärästä.
Sitä paitse annetaan luokassa III
neljä ylimääräistä palkintoa, nimit
täin 1 palkinto jokaisesta parhaasta
tuloksesta. Tuollaisen ylimääräisen
palkinnon woipi ainoastaan se saa
da, joka kaikissa luokan harjoituksis
sa on suorittanut wähintäin minimi
määrän.
1. Kaipaawatko woimassa olewat
määräykset, jotka koskewat alkeis
opistojen ja tyttökoulujen sisään
pääsöwaatimuksia, mitään muu
toksia?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Charleroista, maalisk. 28
p. Roux'ssa on ollut uusi werinen
kahakka sotawäen ja työstä lakannei
den wälillä. Berlontin lasitehdasta
ryöstettäissä hyökkäsi 32 ulaania työ
miesten päälle, waan pakoitettiin pe
räytymään sittenkuin yksi upseeri ja
muutamia sotamiehiä oli haawoitet
tu. Charleroihin on tullut lisäksi so
tawäkeä, joka on miehittänyt kau
pungin ympäristön ja pitää työstä
lakanneita tarkalla silmällä.
Charleroista, maalisk. 29 p.
Sunnuntaina wangittiin paljon jou
tiloiwia; ympäristöstä on myöskin
tuotu paljon wankeja. Sotajoukot te
kewät saartoliikkeitä sulkeaksensa koko
Charleroin hiilikaiwos-piirin. Roux'-
ssa, Farciennessa ja Chatelineaussa
on tapahtunut uusia kahakoita, joissa
useita kuoli ja haawoitettiin. So
tawäen apua on lähetetty Mons'iin
ja Louwireen. Wiimemainitussa
paikassa aiottiin illalla pitää työ
wäen kokous. Monessa paikassa jatke
taan ryöstämistä, waikka sotawäkeä
on saapuwilla. Quaregnonissa ja Fleu
ryssä ilmoitetaan työnlakon alka
wan maanantaina. Julkilausutut il
moitukset kehoitta
wat kapinaan. Chatelineau'hon ja
Couillet'iin lähetään apua. Kenraa
liluutnatti Vander Smissen on ru
wennut sotajoukkojen ylipäälliköksi
Lüttichin ja Hennegaun maakun
nissa.
Charleroista, maalisk. 29 p.
Täällä ja maakunnissa on julistettu


[User] <image>OCR:

[Assistant]
keskiviikona 22 p. toukok, K:lo 2
ammulla, ottaen mukaansa matkusta
jia ja rahtitavaraa.
Lähempiä tietoja antaa
Victor Ek’in Höyrylaiva-
toimisto.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Susia täällä myös on saatu sekä susi-ra
hoja maksettu ja koottu. Olen sentähden
kuullut, että ei kaikille sentähden ole mak
settu waikka kyllä on koottu.
Laina-kirjasto myös on meidän kunnassa
ollut jo monta wuotta; sen perusti täältä
pois muuttanut herra prowasti J. A. Co
lerus, ja ensi alussa se myös waikutti pal
jon hywää. Mutta se on myös sellainen
laitos, että siitä ei ole mitään selwää tilin
tehty aina siitä asti kun se alkoi waikutuk
sensa, joka myös olisi hoittajan tehtäwä,
koska hänelle maksetaan hywä palkka, niin
kuin Pyhämaalaiset aina kaikille maksawat.
Sentähden pitäis kaikkein yhteisten kassain
hoitajitten ja wirkamiesten tehdä selwät ja
hywät tilit. Lopetan loruin tällä erää ja
jatkan toisella kertaa.
Lahden Jaakko.
Eurasta Måliskuun 22 päiwä 1882.
Otan minäkin ruostuneen kynäni käteeni ja
piirrän pikkusen kuin piirränkin Rauman
Lehdelle ja sen lukiakunnalle. Kunnastamme
olisi paljon kertomusta tehtäwää waan kun
olen niin ilon hurmeessa etten woi lukea
waan täytyy laulaa wanhalla nuotilla:
„wuonna kuusikymmentä kuus" j. e. p.;
siis laulan kun laulankin että
Nyt iloitsemme Eurassa
Oluen kielto-jutusta,
Jota täällä taisteltiin
Ennenkuin woitolle jouduttiin.
Pidettiin kokous kunnassa
Miesten läsnä ollessa.
Kuin oluen myynnin kielsiwät
Ja awun hakuun riensiwät.
Nyt on jo toiwomme täytetty
Ja oluen kuolema päätetty,
Tuomio pantu on täytäntöön
Olutta ei lasketa käytäntöön.
Nyt kaikki oomme iloiset
Nuoret ja wanhat riemuiset,
Että on sortaja woitettu,
Oluen walta murrettu.
Niitä se ehkä harmittaa.
Jotka puolustiwat olutta,
Waan Walta on heillä pienoinen,
Että saattaa olutta eleilleen.
Nyt lopetan siis loruni,
Se hartahin on toiwoni,
Että joka kunnassa
On oluen kielto woimassa.
Missä wiel' ei kunnassa
Oo oluen kieltoa woimassa.
Niin pyytäkäät se herroilta,
Esiwallan woimalta.
Woi kuink' oli meidän mieleemme,
Kun herrat wahwisti pyyntömme,
Sen kuwernöörikin huomasi,
Kuka oluen myyntiä puollusti.
F. K.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Myyniti-kurssi. Osto-kurssi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tuorustaina kello 9—12 e. p. p. watuutet
tawia ja wakuuttamattomia kirjeitä kuin
myös kimppu (pakett) lähetyksiä, kello 3—6
j. p. p. ainoastaan wakuuttamattomia kir
jeitä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatkoa wiime n:roon).
Koko pitkänä paaston aikana on tämä
päiwä ainoa ilojuhla, ainoa riemun päiwä.
Mutta emme saa sitä wiettää maallisena
ilopäiwänä, kewytmielisenä riemujuhlana,
waan meidän tulee kohottaa sydämemme
ja mielemme Jumalan tykö. Hänen puoleen
sa, jolta kaikki hywä anto ja täydellinen lahja
tulee. Mutta onko Jumalan pelko heitet
täwä wanhuuden ikään owatko elämämme
wakawammat pyrkimiset jätettäwät woimat
tomuuden ikään, jolloin ei enää nuoruuden
woimat meitä elähdytä, kun pahat päiwät
tulewat ja wuodet lähestywät, koska olet
sanowa: ei ne minulle kelpaa! Ja kuinka
moni meistä ehtii tuohon ikäwöityyn wan
huuden ikään, kuinka moni eikö ole petty
nyt jättäessänsä parannuksensa huomeniseksi.
Ja onko meillä mitään warmuutta siitä, että
olemme wanhuuden iällä soweliaammat Ju
malan pelkoon, raittiuteen ja puhtaasen elä
mään, kuin nuoruuden päiwinä, jolloin koko
luonto terwehtii meitä terwetulleiksi uuteen
elämään. Maailman ja turhuuden palwe
luksessa wiettäwät ne elämänsä suloisimman
ajan, jotka ajattelewat: kun woimamme heik
konewat, kun himomme sulkewat silmänsä
maailman huwituksilta, kun maailma pake
nee meitä, — niin wasta silloin olisi help-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Siitä ajasta muuttui Jukan käy-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Samaten lausuttiin suotawaksi ja
annettiin johtokunnan harkittawaksi wä
rillisten kuwien aikaansaaminen pahim
mista petolinnuistamme.
Juhla päättyi hauskaan ateriaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
mutta että sitä wastoin myönnettäi
siin 400 mk Kansankotiin hankittuja
woimistelutelineitä warten sekä että wä
hennettäisiin wastaawalla määrällä ob
serwatoriowuorten kaunistamiseksi mää
rättyä rahanmääräystä, joka siten tulee
tekemään 21,605 mk 20 p.
— Puutarhawiljelijäseuran koko
uksessa sunnuntaina walittiin kenraali
majuri H. af Lindfors puheenjohta
jaksi, hra E. Zetterlöf warapuheenjoh
tajaksi, kamarineuwos B. Dittmar sih
teeriksi, sekä puutarhurit S. Olsson,
E. Nilsson, A. Johansson, V. Nyholm
ja K. Idström jäseniksi.
— Kuolleita. Kauppias W. Mol
dakoff Kuopiossa, „Kuopion Laiwa
osakeyhtiön" entinen isännöitsijä kuoli
toispäiwänä 73 wuotiaana.
— Tomusateesta elelä-Suomessa
t. k. 3 p. on t:ri I. I. Sederholmille,
hänen julkaisemansa kehoituksen johdosta
saapunut tietoja useista paikoin maa
tamme. Tomusade näyttää ulottuneen
koko etelä-Suomen yli, pohjoisessa ai
nakin Lahden korkeudelle asti. Idässä
oli Werkkomatalan majakkalaiwa Koi
wistossa ja lännessä Bogskäri äärim
mäisinä paikkoina, joissa ilmiö maas
samme huomattiin. Myöskin Helsin
gissä ja sen ympäristöllä oli satanut
tomua. Tomusade tapahtui enimmäk
seen keskipäiwällä yhteydessä wesisateen
kanssa, ja oli tomua ollut niin run
saasti että räystäiltä juoksewa wesi
näytti sawiwelliltä ja tynnyrien poh
jalle laskeutui paksu sawikerros.
Hra Sederholmille lähetetyt näytteet
oliwat kaikki samanlaatuisia, aine oli
hienoa, tuhkanharmaata pulweria. Mik
roskoopin awulla tutkittaessa huomat
tiin siinä pää-aineena lasimaisia laawa
siruja; sen ohessa magneetti-rauta jywä
siä ja wähemmässä määrin erityisiä
muita aineita, joista woi päättää to
mun lähteneen jostain tuliwuoren pur
kauksesta.
Nyt satanut tomu ei ollut lainkaan
samallaista kuin se, jota muutamia
wuosia sitten ilmassa leijaili ja joka
aikaansai tuon paljon puhutun punai
sen hohteen taiwaalle. Tämä tomu
sisälsi näet enimmäkseen tarkkarajaisia
mikroskoopillisia kristalleja ja oli kotoi
sin Karakatoasin purkauksista. Sitä
wastoin satoi w. 1875 Skandinaawi
assa tomua, joka oli jotenkin yhtäläistä
kuin nyt meillä satanut. Silloin oli
Islannissa wähää ennen ollut anka
roita tuliwuoren purkauksia.
Ilmakarttojen mukaan oli t. k. 2 ja
3 p. barometrillinen minimi liikkunut
Shetlannin saarilta päin Skandi
naawian yli. Tietoja Färsaarilta ja
Islannista ei wielä ole saapunut, waan
otaksuttawaa on, että ne ilmawirtauk
set, jotka kulkiwat Suomen ylitse tou
kok. 3 p., pari paiwää ennen oliwat
kulkeneet Islannin yli.
Kaikesta päättäen näyttää siis siltä
että Islannissa joko huhtik. wiimepäi
winä tai t. k. ensimmräisenä on ollut
tuliwuoren purkauksia, waikkei posti
niistä wielä ole tietoja tuonut.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maalisk. 31 p:nä ja t. k.n 1 p:nä
tulleiden tietojen mukaan owat työn
lakot melkeen kaikkialla päättyneet ja
työmiehet jälleen ryhtyneet työhön.
Amerikassa suuria työnlakkoja.
Suuria työnlakkoja on tätä nykyä
tapahtunut monessa paikassa Yhdys
walloissa. Tärkein on kenties se,
joka wallitsee niinkutsutuilla Gouldin
rautateillä, joiden keskuksena on St.
Louis'in kaupunki. Sunnuntaina
maaliskuun 7 p:nä eri linjain lii
kenne-päälliköt ja knights of labor
(työwäen yhdistyksen johtajat) neu
wotteliwat suljettujen owien takana
ja päätökset ilmoitettiin asianomai
siille yöllä. Maanantai-aamuna al
koi työnlakko. Kolme matkustajaju
naa, joiden piti lähteä Missouri-Pa
cific linjalla, eiwät lähteneetkään.
Siitä hetkestä liike kokonaan taukosi
eikä ainoatakaan junaa liikkunut niil
lä 6,000 peninkulmalla, jotka kuulu
wat lounaiseen ratawerkkoon, paitsi
postijunat, joita warten joutiloiwat
hankkiwat miehiä ja joissa on yksi
ainoa matkustajajuna postiwaunujen
lisänä. Maanantaina aamupäiwällä
kaikki koneenkäyttäjät, lämmittäjät ja
rahanwaihtajat, jotka tuliwat St.
Louis'hin palauwain junain mukana,
lakkasiwat työstä ja weturit wietiin
talliin sitä myöten kuin tuliwat.
Tiet kaikkialla lounaisen werkon lin
joilla owat täynnä tawaroilla lastat
tuja waunuja. St. Louis'in ja Ca
rondelet'in wälillä tawaroilla täytetyt
waunut muodostawat 10 engl. penin
kulman pituisen junan, ja samoin on
muillakin linjoilla laita. Wallatto
muuksia ei ole mistään ilmoitettu.
Ei ole oikein tarkkoja tietoja
of labor yhdistyksen suuruudesta
näillä tienoilla. Kuitenkin ilmoite
taan muutamia merkillisiä numeroita.
Yhdistyksen sillä osastolla, joka on
St Louisissa, on 12—15,000 jäsen
tä ja lasketaan noin 50,000 liitto
laista asuwan 300 engl. peninkulman
laajuudessa ympärillä. Siinä piiris
sä on noin sata osastoa, joista muu
tamat owat hywin jäsenrikkaita. Koko
yhdistyksen jäsenluku maassa arwa
taan 500,000—1,500,000 hengeksi.
Edellinen luku on luultawasti to
tuutta lähinnä, mutta se kaswaa jo
ka päiwä. Saint-Louis'in kaupun
gissa on toinenkin työwäen liitto,
jok on edellisen kanssa hyvin lähei
sessä yhteydessä ja jonka jäsenluku
arwataan 10,000:ksi. Se ei toimi
niin julmasti kuin edellinen. Wäes
tö yleensä on työwäen puolella.
Itäisen Pensylwanian wuorikai
woksissa on myöskin suuri työnlakko.
Noin 10,000 hiilikaiwosten työmies
tä ja heihin yhtyi maaliskuun 7p.nä
5,000 miestä Marylandissa. New
yorkissa myöskin työnlakkojen luku
on lisääntynyt. Niitä ei woisi kaikkia
luetellakaan. Kaksi on kuitenkin, joi
ta pitää mainita. Toinen koskee y
ritystä joka on äärettömästi kehitty
nyt yhden wuoden kuluessa, nimit
täin höyrylämmitys-yhtiö. Tämä yh
tiö käyttää äärettömät määrät hii
liä, jolta sille tuodaan kanawia myö
ten ja laiwoista wedetään hiilet käsi
kärryillä wajoihin. Koneenkäyttäjät,
lyijynwalajat ja mittaajat lakkasiwat
työstä, ja laiwainpurkajat, kärryjen
wetäjät ja kaikki muut työmiehet yh
tyiwät heihin. Wihdoin alkoi nik
karein työnlakko maaliskuun 8 päi
wänä. He waatiwat entiselleen työ
palkkoja, joita eri syillä on useat
kerrat alennettu. Kuusisataa puuse
pän pajaa kärsii tämän työnlakon
kautta. Joku määrä niistä on ti
lausten kiireellisyyden wuoksi suostu
nut työwäen ehtoihin ja wäki on pa
lannut työhön.
„Porren Jukka".
(Pieni elämäkerrallinen kertomus.)
Ei monta wiikkoa ehtinyt wierähtää
kään, kun Jukalla harmaan sarkatakin
sijassa köyhötti mustarwerkanuttu. Ja
kun Jukka tahtoi lautamieheltä ra
hoja watteiden laittoon oli lautamies
arwellut hänen saaneen pienen aiwo
wian, kun oli ruwennut hulluttele
maan tyhjän päiten ja walmiita ra
hojaan tuhlailemaan tarpeetta. Waan
mitä lautamies ei tietänyt, sen tiesi
ja tunsi Jukka. Tuo sydänpussi se
on ihmisen pää-elin, joka määrää ja
päättää olot mukaiseksensa; niinpä
tässäkin kohden. Monta muuta koh
taa muuttui Tuorilan rengillä sa
malla ak'alla. ja kenenkään päähän
ei toki olisi saanut pöllähtäneeksi, et
tä tuo mokoma muodonwaihdos ta
pahtui ainoastaan Susanna-kullan
tähden.
Siitä ajasta muuttui Jukan käy-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Maanmittarikunta Maan
mittauksen ylihallitus on wiime kuun
27 p:nä määrännyt maaanmittaus
auskultantin Sten Viktor Nilsson
in Turun läänistä omalla wastuul
lansa wirkaa tekewäksi waramaanmit
tariksi Waasan lääniin.
— Uusien teitten syynejä. Tämän
elokuun 15 p:nä Majatalossa Pihti
putaan kirkolla pidettäwällä kokouksel
la alottaa waramaanmittari K. L.
Eriksson määrätyn tarkastuksen ja
tutkimisen uuden maantien tekemisestä
ja kunnossa-pidosta Pihtiputaan ja
Kiwijärwen kuntien wälillä, sekä sa
man kuun 22 p:nä talokkaan Juho
Kauppisen talossa Huopanan kylässä
Wiitasaaren pitäjässä pidettäwällä ko
kouksella myöskin määrätyn tarkastuk
sen ja tutkimuksen, uuden tien teke
misestä ja kunnossapidosta Wiitasaa
ren ja Kiwijärwen kuntien wälillä.
— Weronwähennystarkastus. Pah
kaahan talossa nro 34 Pihtiputaan ky
lässä tämän elokuun 29 p:nä pidettä
wällä kokouksella alottaa waramaan
mittari K. L. Eriksson määrätyn we
ronwähennys-tarkastuksen mainitulla
tilalla.
— Riitasyyni kruununmaalla.
Pitkäpohjan tilalla nro 9 Pihtiputaan
pitäjän saman nimisessä kylässä tule
wan syyskuun 12 p:nä pidettäwällä
kokouksella alottaa waramaanmittari K.
L. Erikson määrätyn riidanselwi
tystarkastuksen Wirkalammin kruunun
maan ja Mäntymäen talon Pihtipu
taan kylässä wälillä.
— Pakkoluowutustoimituksia Wa
ramaanmittari Paul Ekblom on
määrätty toimittamaan pakkoluowu
tuksen sille maa-alalle, joka Johannis
berg nimisestä kappalaisen wirkatalos-


[User] <image>OCR:

[Assistant] Helsinki, 24 p. Toukok.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Bukarestista, tammik. 24 p.
Kamari on päättänyt ensi keskiwiikkona
keskustella Bratianon ministeristön aset
tamisesta syytöksen alaiseksi.
Atenasta, tammik. 24 p. Refer
win kokoonkutsuminen on nähtäwästi yh
teydessä Kretan asian kanssa, waikka wi
rallisesti ilmoitetaan, että kokoonkutsumi
nen on tapahtunut waan sotaharjoituksia
warten. Kretalaiset pakolaiset owat pyy
täneet hallitukselta höyrylaiwoja ja aseita
woidaksensa ottaa osaa kotimaansa puo
lustukseen. Maaliskuuksi kretalaiset puu
haawat yleistä kapinaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tiistaina Maaliskuun 11 p:nä.
pa Nuorisoseuran wuosikokouksen yhtey
dessä ensi aluksi. Tässä emme tahdo
kuitenkaan mitään tarkempaa ohjelmaa
esittää, se esiintynee itsestään, kun
waan asia otetaan puheeksi. Pääkysy
myksiä tulisi olemaan kunnallisasetuk
sen tarkastelu ja miten missäkin paikoin
on sitä woitu ja tahdottu seurata, sekä
monenmoisten epäkohtain ilmituomi
nen; ehkäpä täydellisen lääni-eduslai
toksen muodostaminen j. n. e.
Tässä olisi myös wähän ainetta Poh
jalaiselle, ollen paikkakunnan etewin
äänenkannattaja. K. P.
Kotimainen ooperaseura.
III.
Lortzingin „Aseseppä," johon kau
punkimme yleisö wiime torstaina ensi
kertaa tutustui, suoritettiin, kuten tä
män lehden edellisessä numerossa jo
lyhyesti mainitsimme, tawalla joka täy
sin tyydytti kaikkia kohtuullisia waati
muksia.
Nimiroolin, aseseppä ja eläinten
puoskari Stadingerin, tulkitsi hra
Hanssen warsin ansiokkaasti ja on
nistuneesti. Ne kulmikkaisuudet, jot
ka edellisillä kerroilla esim. Plumkettin
roolissa pääsiwät haittaamaan laulua,
oli hra Hanssen tällä kertaa onnistu
nut kokonaan siloittamaan, Laulu kä
wi kaikkialla raikkaasti ja sujuwasti,
kohosipa todellisen sydämelliseksi tun
teeksi wiimeisen näytöksen aariassa, jo
ka sen tautta ja osaksi ehkä myös yk
sinkertaisen, sulosäwelisen rakenteensa
kautta waikutti yleisössä niin suurta
mieltymystä, että hra H. sen innok
kaista suosionosoituksista sai aihetta uu
distaa osan aariasta.
Rouwa Arppe, joka oli sangen
miellyttäwä ja siewä Marie, suoritti
tehtäwänsä täydellä menestyksellä. Osa
näytti meistä wartawasten luoduksi
hänen äänelleen, joka kaikissa pääsikin
täysin woitolle ja erittäinkin yhteis
lauluissa, kuten esim. sekstetissä, oli
todellisen loistoisa waikutukseltaan.
Hänen wanhan hoitajattarensa Irmen
trautin kuwasi neiti Landgren, jol
la on tosin ainoastaan wähapätöinen
mutta soinnultaan wallan miellyttäwä
ääni, joltisen ansiokkaasti, waikka ken
ties liiaksi nuorekkaalla wiwahduksella.
Hrat Uggla ja Holmström,
kreiwi Liebenauna ja aseenkantaja Geor
gina, suorittiwat osansa hywin taidok
kaasti ja hienosti. Hra Holmström
sitäpaitsi osotti suurta näyttämötottu
musta sekä näytteli ja lauloi eläwyy
dellä, jommoista harwoin ennen olem
me hänessä huomanneet. Loistonume
ronsa sinä iltana, kupletti „Das kommt
davon, wenn mann auf Reisen geht,"
hän esitti hywin tottuneesti ja tekikin
se hywän waikutuksen.
Hullunkurinen Schwabenin ritari
Adelhof, joka „wielä neljänkymmenen
wuotiaanakaan ei ollut wiisaaksi tul
lut," olisi tuskin woinut saada onnis
tuneempaa tulkitsijaa kuin hra Paul
sonin, joka osasi wähintäkään liioit
telematta tuottaa roolin koomillisuu
den waikuttawana esille. — Saman
laatuisen arwostelun woi lansua hra
Wasilieffistä rawintoloitsija Bren
nerinä.
Kaikki yhteislaulamiset suoritettiin
kiitettäwällä säntilli syydellä sekä elä
wästi ja reippaasti. Enin kaikista
waikutti meihin ennen mainitun toi
seen näytökseen kuuluwan sekstetin
esittäminen, jossa äänet suliwat erit
täin miellyttäwäksi sopusointuiseksi ko
konaisuudeksi.
Orkesteri hoiti tällä kertaa osansa
wallan tyydyttäwästi.
B. H.
— H. M. Keisarin syntymäpäi
wän johdosta eilen tawallisuuden mu
kaan liehuiwat liput kasarmilla ja jul
kisten rakennusten katoilla. Pataljoona
wietti kirkkoparaadin lähetystalossa.
Sekä lutherilaisessa että kreikkalais
wenäläisessä kirkossa pidettiin hartaus
hetki. Iltasella oliwat julkiset raken
nukset walaistut.
— Waasan läänin kuwernööri
kenraaliluutnantti A. Järnefelt tulee,
kuten huhu tietää kertoa, piakkoin muut
tamaan läänistä pois Suomen senaatin
siwiilitoimituskunnan päälliköksi.
— Isojakojärjestelyä Itä-Sulwan,
Länsi-Suiwan ja Riimalan kylien loh
kokunnassa Sulwan pitäjässä aloittaa
komisioonimaamittari H. Barcker pi
täjäntuwassa 17 p:nä nykyistä kuuta
pidettäwällä kokouksella.
— Kalaweden jakoa Sulwan pitä
jän Sundomin kylän ja Mustasaaren
pitäjän Wallgrundin kylän wälillä
aloittaa komisioonimaamittari H. Barc
ker Huggar tilalla ensinmainitussa
kylässä 31 p:nä kuluwata kuuta pitä
mällä kokouksella. — Kalaweden jakoa
Pohjois- ja Etelä-Wallgrundin kylien
wälillä Mustasaaren pitäjässä, aloittaa
komisioonimaamirtari H. Barcker Beng
tas tilalla ensinmainitussa kylässä, huh
tikuun 2 p:nä pidettäwällä kokouksella.
— Liike Waasan rautatie-asemalla
oli wuonna 1889: matkustajia 24,200
(edell. w. 18,800), tawaralähetyksiä
9,600 tonnia, (e. w. 7,600) ja saapu
neita tawaroita 19,400 t. (17,600);
ylöskantoa 292,000 mk. (e. w. 271,000).)
— Rautatienliike tuotti Waasan
asemalla wuonna 1889 kaikkiaan 705,000
markkaa. — Wbl.
— Waasan orkesteri tulee ensi
wuonnakin ylläpidettäwäksi täkäläisen
soitannollisen yhdistyksen hoitamana.
Johtajaksi on edelleenkin otettu musiik
kitirehtööri A. E. Westerlind, ja muista
jäsenistä on ainakin soitannonjohtaja
G. Kock suostutettu jäämään paikal
leen. Mitä orkesterin esiintymistapaan
tulee, kerrotaan että olisi aikomus ko
konaan lakkauttaa n. s. helppotajuiset
konsertit ja sen sijaan antaa kansan
konserttia ja musiikki-iltamia runsaam
malta kuin ennen. — Tämän wiimei
sen kohdan toiwomme kuitenkin, ennen
kuin siitä päätöstä tehdään, lasketta
wan yhdistyksessä yleisen keskustelun
alaiseksi.
— Teollisuudenharjoittajainkokous
Wassassa pidetään tehtailu- ja käsi
työyhdistyksen päätöksen mukaan heinä
kuun 10, 11 ja 12 päiwinä. — Koko
uksen keskustelut tapahtuwat Palokun
nantalossa. — Jäseniksi toimikuntaan
on walittu paitsi tehtailu- ja käsityö
yhdistyksen waltuutettuja, joita on yh
deksän, seuraawat henkilöt: kauppaneu
wos C. J. Hartman, kapteeni J. L.
Lupander, kauppias Jaakko Finnilä,
puuseppä E. Malmberg sekä räätäli
mestarit K. V. ja H. Pohjonen.
— Tapaturmawakuutus. Kaptee
ni J. L. Lupander täällä on 32,000
markan summasta „Nossija" yhtiössä
wakuuttanut tupakkatehtaansa työläiset
tapaturmaa wastaan.
— Täkäläisen raastuwanoikeuden
toisessa osastossa on wuonna 1889 kä
sitelty 431 rikosasiaa, 148 siwiiliasiaa
ja maksettu 14 wetorahaa.
— Waasan siweellisyysyhdistyk
sellä oli wuosikokous wiime perjantai
iltana. Ainoastaan kuusi yhdistyksen
jäsentä ja kaksi sanomalehden edustajaa
oli läsnä Tili yhdistyksen kassan ti
lasta luettiin ja osotti waroja 468 m.
83 p., josta rahaa kassassa 38 mk.
Johtokunnan jäsenet walittin uudes
taan; prowasti Nyholm halusi eroa esi
miehyydestä ja lehtori Rosenqwist sih
teerin toimesta, waan kun ketään ei ol
lut sijaan walittawissa niin täytyi hei
dän toimiinsa jäädä.
Lausuttiin (erittäinkin t:ri Rancken
ja neiti Hellman) paheksumisensa myö
hään yöhön jatkuwista, juowutusjuo
maisista kansanhuweista ja konserteista
Hietasaarella, ja päätettiin yhdessä rait
tiusyhdistysten kanssa laittaa kaupun
ginwaltuusmiehille anomus semmoisten
kieltämisestä. — Sitten keskusteltiin,
neiti Hellman'in alustamana, myös sii
tä kuinka woitaisiin estää epäsiweelli
siä kirjoja lewiämästä, joiden joukkoon
puhuja umpimähkään luki kaikki Strind
bergin teokset. T:ri Rancken huoma
utti että Strindbergin teoksista esim.
„Giftas" onkin maassamme kielletty;
sanoi muuten että on waikea eroittaa
mitkä kirjat owat pahentawaisia, koska
on kirjoja, jotka ollen lapsille waaralli
sia eiwät sitä ole täyskaswaneille. —
Silleen asia jäi.
— Uusi sairaalanjuttu oli Korshol
man kihlakunnan talwikäräjissä tutkitta
wana wiime lauantaina. Asia koskee
erästä waimoa Kaisa Filppulaa, Kauha
joelta, joka wiime syksystä alkaen oli sai
raalassa ollut ja marraskuun 20 p:nä
poistettu kirjoista kuitenkin omasta
pyynnöstään ja parantumattomana.
Samana päiwänä oli sairas saapunut
Skurin taloon Tuowilassa, jossa we
renkuohusta seuraawana päiwänä kuoli.
Kihlakunnan oikeudessa ilmoitti wi
rallinen syyttäjä, kruununnimismies
E. Sandman, että oli niin myöhään,
wasta wiime kuun 25 p:nä, saanut
asiapaperit käsiinsä ettei tähän istun
toon ollut woinut kutsua asianomaisia
kuulusteltawiksi. Wastaaja tohtori I.
W. Runeberg selitti että Kaisa Filp
pula ei ollut pyytänyt kruununkyytiä,
sekä että hän kelin huonouden tähden
oli katsonut hänelle yhtä edulliseksi kul
kea käyden, jota paitsi semmoista rin
tatautista sairasta wereukuohu woi
kohdata omassa sängyssäkin.
Asiassa kuulusteltiin 11 todistajaa,
jotka todistiwat waimon heikkoa tilaa
sairaalasta lähtiessä, waan samassa
että hän oli laskettu lähtemään omas
ta pyynnöstään.
Syyttäjä katsoi todistusten kantta
käyneen selwille että Kaisa Filppula
sairaalasta lähtiessä oli ollut niin heik
ko ettei häntä olisi pitänyt sallia läh
temään ilman kyytiä. Koska tohtori
Runeberg ei kuitenkaan sille kyytiä
hankkinut, piti syyttäjä tätä hänen wi
kanaan ja waati edeswastaukseen 26
p. marrask. 1866 annetun asetuksen
12 §:n mukaan, joka koskee tappoa ilman
aikomusta.
Tohtori Runeberg puolestaan waati
syyttäjää edeswastaukseen wäärästä
ilmiannosta.
Oikeus päätti asiasta kuulustella
asianomaisia sekä pyytää lääkintähalli
tuksen lausuntoa Kaisa Filppulan kuo
leman johdosta, oliko siihen ollut syy
nä hänen käwelynsä sairaalasta Sku
rin taloon ja jos tähän wastataan myön
tämällä, josko olisi woinut hänelle olla
yhtä waarallista ajaa kyydillä, jonka
tähden asia lykättiin ensi syyskäräjäin
8:een istuntopäiwään tahi sitä ennen
tapahtuwiin wälikäräjiin, joissa asia
on uudestaan esille otettawa ja joissa
tohtori Runeberg 40 markan sakon
uhalla tulee olla läsnä. — W. T:n
mukaan.
— Waasan Wapaaehtoisen palo
kunnan soittajistoon kuuluu tätä ny
kyä 12 miestä. Soittokunta harjoitte
lee 2 tuntia wiikossa 7 kuukautena
wuodessa. Sen johtajana on musiikki
tirehtööri A. E. Westerlind.
POHJALAINEN.
— Palokunnan huoneelle on kunnan
päällikkö insinööri Bruun lahjoittanut
muutamia seinälamppuja, samallaista
tekoa kuin kattokruunu on. — Wbl.
— Oman huwimajan eli pawil
jongin aikoo Waasan purjehdusyhdis
tys rakentaa niin pian kuin mahdollista.
— Soitannonjohtaja Karl Sjö
blomin kirkkokonsertissa wiime sun
nuntaina oli ainoastaan noin 200 kuun
telijaa, arwattawasti hirweän pyryil
man tähden, joka silloin wallitsi. Tyy
tywäisiltä yleensä ansiokkaasti esitet
tyihin kappaleisiin näyttiwät kuunteli
jat, ja warmaankaan ei olisi mielty
myksen osotuksia puuttunut, jos mei
dän maassamme olisi tapana kirkoissa
käsiä taputella. — lähemmin wastedes
musikaalisessa katsauksessa.
— Ruotsalaiset kwartettilaulajat
antawat konsertin täällä huomen illalla.
— Kotimaisen ooperan kahdessa
wiime näytännössä on ollut runsaan
puoleisesti wäkeä. Lauantaina näy
teltiin „Martha" toistamiseen ja sun
nuntaina „Trubaduurin" asemesta,
joka sairastumisen takia ei woitu näyt
tää, uudestaan „Aseseppä."
Tänä iltana ei anneta näy
täntöä. Perjantaina näytellään „Faust",
johon näytäntöön jo ostetut piletit
kelpaawat.
— „Ottakaa toinen painos pois!"
Tuommoisilla „rukkasilla" palasi eräs
Pohjalainen. n:o 19, toispäiwänä tumma
naamaisena onnistumattomalta kosio
retkeltään, missä lieneekään kulkea kuu
jaellut. Oli nimittäin lähettämiskii
reessä päässyt puikahtamaan „maku
latuuri"-kappale joukkoon, semmoinen,
jonka etu- ja takasiwu owat kahdesti
painetut ja siis hämmästyttäwää seka
melskaa. Warsin mielellämme lähet
täisimme puhtaan Pohjalaisen sijaan,
kun meille olisi osote ilmoitettu.
Tämän johdosta on meillä aihetta
pyytää anw. postinhoitajia, että he sa
mallaisissa tapauksissa, joita tuskin woi
kokonaan wälttää niin lukuisasti lewiä
wän lehden kuin Pohjalaisen lähettämi
sessä, oitis „reklameeraisiwat" kelwotto
man numeron.
Yleisöltä.
Rokotuksen todistamisesta.
Pyydetään sijaa arwoisassa lehdes
sänne seuraawalle kysymykselleni:
Missä on wika? Kenenkä on asia?
On ihmeellistä, että jo neljännen ker
ran waaditaan minua wastaamaan poi
kani Arwo Matin rokottamattomuudes
ta, joka on synt. 10/85, ja rokotettu
20/9 87, sekä 6:lla istutuspistoksella to
distettu rokotetuksi 27/9 87.
Ensi kerran tästä waadittiin minua
wastaamaan 1887, jonka tähden silloin
näytin rokotustodistuksen herra wiskaa
lille, joka pyyhki haastoni pois. Taas
seuraawana wuonna, kewäällä, tulee
poliisit antamaan haaston samasta asi
asta, jonka pidin aiwan turhana, enkä
mennytkään, mutta eipäs se turha ol
lutkaan; sain uudestaan haaston 20
markan sakon uhalla, jos en saawu
Sitte menin wastaamaan ja näytin
oikeudessa rokotustodistuksen, wieläpä
kysyin oikeuden edesä (jossa oli puheen
johtajana herra pormestari Cajanus):
kenenkä welwollisuus on walwoa tämä
asia loppuun, rokottajan, tahi lasten
wanhempain, johon en saanut tyydyt
täwää wastausta. Niin pyydän siis
kysyä asian tuntewilta wieläkin: kenen
kä welwollisuus se on? Minusta se
jo riittää, että jo neljännen ker
ran tästä waiwataan. Nikolainkau
pungissa 10 p. maaliskuuta 1890.
Matti Kuula.
Pohjanmaalta.
Kuwauksia Lehtimäen oloista.
Meille on saapunut useampia kirjeitä
pienestä, syrjäisestä Lehtimäen kun
nasta, seikka, joka todistaa että Pohja
lainen on sielläkin herättänyt innostusta
yleisiin asioihin. Nyt wihdoinkin tilan
myöntäessä julkaisemme nämä kirjeet
wähän lyhennettyinä tässä peräkanaa.
Helmikuulla 1890.
Wanhan tawan mukaan on täällä
nykyään ollut lukukinkerit, joita
pidetään 5:ssä ruotu- eli kinkeripiirissä.
Kun eräällä kinkerillä puhuttiin kirkko
rukouksista, näytti kansa niistä olewan
epätiedossa, pitäwän niitä enemmän pa
pin kuin omana asianaan. — Kansan käy
tös oli jotenkin tasainen, waikka oli saa
punut kosolta ulkokyläläisiä, eikä myös
kään ollut wiinoihin sekaantuneita ku
ten ennen tawallista, Olisiko raha
kukkarot kuiwaneet waiko wiinasaksat
närkästyneet siitä että tämän kuun alku
päiwinä oli ensimäinen raittius -
puhuja Helsingistä, puhuja, jonka
wertaista ei täällä ole wielä ennen
kuultu.
Täällä ei ollutkaan wielä tunnettu
mikä raittius oikeastaan on, sillä wiinaa
on aina pidetty ystäwyyden merkkinä,
waikka siitä monasti sitte jälempänä
on seurannut surkeita raakamaisia pa
heita. Mutta eiköhän täälläkin olisi
raittiusasia tarpeellinen siihen nähden
että kuntamme en köyhä rahoista ja
wiljasta, waikka on ollut runsaita
wiljawuosia. Niinpä kauppiaat
1889 wuoden kuluessa myiwät ulko
kunnista tuotua wiljaa yli 1,500 kiloa
enimmäksi welkakaupalla. Ja kuuluupa
nyt taas tuodun Hämeestä wiljaa rau
tatietä 3 waunulastia. Tämän ohessa
kilpailewat wiinasaksat, tuoden tuota
hurmaawaa nestettä 50 ja 25 kannun
määrissä, omaksi hyödykseen, suureksi
woitokseen, ja niinmuodoin imewät tur
wattomain ja imettäwäisten leiwän
Tätä ei woi ehkäistä parhainkaan kruu
nunmies, jollei kansa itse.
Kuntalainen.
Helmikuun 22 p:nä.
Toiwon, ett'eiwät arwoisat Pohjalai
sen lukijat ylenkatsoisi terwehdystäni,
jonka täten lausun.
Kuulumiset kunnastamme, joista aion
tässä pakista, eiwät ole suuren suuria,
owatpahan ainoastaan wähäpätöisiä
huomioita kuntamme nykyisestä tilasta
joka ei olisi aiwan pahimmalla kan
nalla kun waan ei yksimielisyyttä puut
tuisi kuntalaisten kesken. Mutta kun
ei ole yksimielisyyttä, niin käy usein
että kuntakokouksisa riidel
lään ja torutaan mitättomimmistäkin
asioista, niinkuin esimerkiksi tapahtui
tämän kuun 15 p:nä pidetyssä kunta
kokouksessa, jossa ei suinkaan olisi ol
lut mitään syytä riitelemiseen ellei muu
tamat, halpamielisiä oikkujaan edestuo
den olisi riitaa rakentaneet ja siten
omaa etuansa katsoen yhteistä hywää
wastustaneet.
Mutta waikka sanotussa kokouksessa
riideltiinkin, niin saan kuitenkin puo
lustukseksi mainita että pantiin siellä
yksimielisyydessä monta hywää asiata
toimeenkin, muun muassa myytiin
siellä pappilan riihen rakentaminen ura
kalla tehtäwäksi markan 50 pennin
maksusta.
Samana päiwänä oli kunnan
weron ylöskanto, ja koettiwat
kuntalaiset uskollisesti suorittaa mak
settawansa. Waikka tosin melkein puo
let wielä jäiwät maksamatta, niin woin
kuitenkin päättää että on sitä kunnas
samme rahaa jos on rahan puutettakin.
Mutta onhan paikkakunnallamme kai
kenlaisia rahan ansioita, niinkuin tukin
hakkuita, -ajoja y. m. Ja onhan suuri
joukko kuntamme työkykyisiä miehiä
matkustanut Amerikkaan, tuonne uuteen
kultalaan, saadaksensa oikein isolla kau
halla rahaa koota. Minkätähden woi
daan kuitenkin walittaa rahanpuu
tetta? Siihen woin wastata, mitä
kotoisiin ansioihin tulee, että „Pyyt
syödään pyytäessä, kalat toisia onkiessa".
Mitä taasen Amerikasta toiwottuihin
suurempiin summiin tulee, niin owat
ne enemmän harwat jotka sieltä rahoja
lähettäwät muuta jos nätisti senwerran
kuin matkalla sinne owat menettäneet,
ja yhtä harwat sieltä kotiin tulleosaan
tuowat rahaa, waan tuopa usea sieltä
uudet tawat, tahi toisin sanoen Ame
rikkalaisen hengen, jos sitä siksi woi ni
mittää.
Eipä liene liiaksi jos muutaman sa
nan lausun kuntamme siwistys
riennoistakin, jossa suhteessa
kuntamme, walitettawasti, pysyttelee ta
kapajulla, niinkuin seuraawasta näkyy.
Lukutaito on huononpuoleinen, waan
ei siitä äskeisin pidetyillä kinkereillä niin
erittäin kowia oltu, enemmän puhuttiin
siweettömyydestä, joka olikin oikealla
paikalla, sillä siweyden tunto onkin mo
nessa kohdin kunnassamme peräti pii
lossa. Enemmän on harrastusta rii
telemiseen, walhettelemiseen ja ylelli
syyteen, kuin totuuden ja yhteisen hy
wän katsomiseen. Löytyy kyllä joitain,
jotka siwistystä harrastawat, waan nii-
tä on harwassa ja hitaasti ne enenee.
Kunnassamme on kyllä olemassa
kiertokoulu, mutta wähän se hyö
dyttää, syystä että useimmat wanhem
mat eiwät tahdo panna lapsiansa sin
ne, jossa he mahdollisesti woisiwat op
pia jotakin siweellisempää kuin mitä
useassa kodissa alinomaa näkewät ja
kuulewat, ja jos he sinne panewatkin
lapsensa joksikin päiwäksi niin sitte ei
enää. Sanowat waan: eipä se näky
nyt siellä paranewan, hukkaan waan
kuluttaa kenkiänsä sinne kulkiessaan,
lukekoon kotona. He eiwät ajattele,
että eihän sitä yhdessä ja kahdessa päi
wässä woida mitään oppia, sillä eihän
kuukaudessakaan wielä herroja ja lais
koja mahtane tulla. Wieläpä löytyy
sellaisiakin wanhempia jotka eiwät lap
siansa opeta lukemaan muuten kuin
juuri kinterien tähden, jonka woi huo
mata siitäkin kun pappi eräällä kinke
rillä torui wanhempia lasten huonon
lukutaidon tähden, niin wastasi siihen
yksi waimo että eipä täällä pidetä kou
luakaan ennen kinkeriä. Tästä kyllin
woi nähdä minkälainen käsitys sellai
silla ihmisillä on lukutaidon tarkoituk
sesta.
Wielä tahdon mainita että jos joku
siwistyksen suosija uskaltaa nostaa ky
symyksen kansakou lusta, niin
siinäkös on wastustaja-ukkoja niinkuin
ampiaisia pesässään. Niinmuodoin on
suuri osa kuntalaisistamme siwistyksen
wastustajia. Ei ole ihme jos senkal
taisten wanhoillaan-olijain seassa suo
sitaan kaiken muun tietämättömyyden
ohessa myöskin taikauskoa, jota
paikoittain ilmestyy mitä naurettawim
massa muodossa, joista tahdon siwu
mennen mainita muutamia esimerkkejä.
Muun muassa on heillä tapana jon
kun sairastuessa ei etsiä neuwoa ym
märtäwäisiltä ihmisiltä tahi oppineilta
lääkäreiltä, waan joltakin loihtija-akalta.
Jos tauti esimerkiksi on sormessa tahi
warpaassa, niin taikuri sen helposti
poistaa, tehden siihen woimallisesti wai
kuttawan kääreen sekoituksesta, jossa
wälttämättömästi pitää olla yhdeksää
eri lajia aineita. Mutta mitä aineita?
Kas sepä onkin taikurin salaisuus, ja
sen ilmoitettua arwoisat lääkkeet kadot
taisiwat taikawoimansa. Jos taas sat
tuwat kadottamaan jotakin jota woidaan
epäillä warastetuksi, niin mennään „pa
rempain ihmisten", se on noitain tykö
niin kyllä warastettu takaisin tulee.
Mutta erittäinkin karjansa kanssa te
kewät he senkin seitsemän temppua.
Jos taloon tuodaan joku elukka, niin
on sen ensimäiseksi kiertäminen jonkun
kartanolla olewan kiwen ympäri kolme
kertaa, wastapäiwään tietysti, ja ensi
ateria on sille annettawa saman kiwen
päältä, jota tehdessä taikuri höpisee joi
takin woimallisia sanoja. Mutta jos
elukka ei ota talossa wiihtyäkseen wielä
tästä, ja jos muitakin eläimiä niin kut
suttu painajainen sattuisi waiwaamaan,
niin on kiroukset poistettawat laitta
malla kupari-rahoja, almanakan ja wie
läpä muitakin kirjanlehtiä katon ja sei
nän rakoihin nawetoissa ja niissä huo
neissa joissa eläimiä pidetään.
Wielä paljon muitakin outoja temp
puja tehdään, jotka jätän tässä tällä
kerralla mainitsematta. Nämät esimer
kit ainoastaan olen tässä maininnut
huomauttaakseni kuinka alhaisella as
teella siwistyksessä meidänkin kuntamme
wanhoillaan-olijat wielä owat Olisi
siis suotawa että meidänkin kunnas
samme ruwettaisiin paremmin siwis
tystä harrastamaan ja antamaan noille
Aataminaikuisille mielipiteille, sekä kai
kille pakanallisen taikauskon jätteille
aika korwapuusteja. Siinä toiwossa
lopetan kirjoitukseni, joka onkin jo we
nynyt pitkäksi kuin laiskan wiikko. Ja
toiwottaen onnea jätän Pohjalaisen ar
woihin lukija-kunnan tällä kerralla hy
wästi! X.
Helmik. 26 p:nä.
Syystä ettei kunnassamme ole yh
tään kruununmiestä tohditaan kyllä
myydä wiinaa, waikka joka mökissä.
Luullaan sillä tultawan rikkaaksi, mut
ta se on wale, sillä ei siinä ole siu
nausta missä on kirous. Kun wiinaa
ei olisi, niin ei olisi juomareitakaan.
Kyllä papit kinkereillä toettiwat muis
tuttaa juomareita sekä lain että ewan
keliumin kautta.
Kun prowastimme kinkereillä kokosi
saatawiaan, niin sai ainoastaan tuhan
nen markan waiheille ja iso joukko jäi
rästiksi.
Kruununwerojen kanto oli wiime
lauantaina Alajärwen kirkonkylässä.
Sinne koetti jokainen wiedä wiimeisen
penninsäkin. Kun matka ylöskantopai
kalle oli pitkä, noin 3 peninkulmaa,
niin täytyi monen laittaa maksetta
wansa asiamiehelle, joka siitä waati tie
tysti palkkion. Eikö tässäkin sopisi nou
dattaa kansan toiwomusta ja pitää ylös
kanto kussakin kunnassa? Tämä niin
kuin monta muutakin kohtaa olisi pa
rannettawa, toiwoo yksi mökkiläinen.
A. S.
Lappajärwen postiasema.
Lappajärwellä on postiasema, joka
wälittää kirjeiden, sanomalehtien y. m.
liikettä. Se on tietysti seurakuntalais
ten asia, että on wain tällainen laitos
tuota nykymaailman suuremmoista lii
kettä warten. Postitoimisto kyllä pi
täisi olla jo seurakunnassa, jossa on
likimiten 5,000 asukasta. Mutta sel
lainen tuottaisi pitäjälle kustannuksia
ja niitä pitäisi wälttää. Sentähden
owatkin seurakuntalaiset katsoneet pa-
raaksi ottaa wain postiaseman. Joku
wuosi sitten päätettiin ja uskottiin tuo
toimi seurakunnan arwoisalle unilukka
rille. Se on ollutkin ehkä seurakun
nalle suurena hyötynä, mutta nykyään
se ei enää tyydytä laitoksen laadun eikä
sen hoitajan puolesta.
Sillä kun tulee lähetettäwäksi esim.
wakuutettawa kirje, niin saa kulkea 3
peninkulmaa Alajärwelle asti tahi 4
peninkulmaa Kauhawalle ennenkuin saa
kirjeensä kunnollisesti matkaan. Postin
hoitajamme armoilla pääsee kuitenkin
tällaisista jalkawaiwoista, jos wain on
lähettäjällä uskallusta. Hän nimittäin
ottaa tällaisiakin kirjeitä wastaan waik
ka wastenmielisesti ja sillä muistutuk
sella että hänen ei tarwitsisi sitä tehdä.
Mitään kuittia hänen ei myöskään tar
witse antaa. Tämä on onnen kaup-
paa! Jos kirje sattuisi katoamaan en
nen kuin se saapuu johonkin posti
toimistoon, ja sieltä kuitti lähettäjälle,
niin keneltä alkaisi sitä kysymään?
Postinhoita jalta ensiksi tietysti. — Hän
woisi sanoa tehneensä tehtäwänsä, ku
ten olisikin. Siinä kaikki! Ei woisi
kysyä pitemmältä kun ei ole wastinetta.
— Jos saa tuollaisen kirjeen, joita
usein saapuu seurakuntaamme, niin
lähetetään planketti kuitattawaksi ja sen
jälestä jonkun wiikon päästä tuo odo
tettu kirje, jos ei heti ilmoituksen saatua
lähde talsimaan noita edellämainittuja
matkoja kirjettään perimään. Monta
muuta tällaista hankaluutta tuottaa
laitos, jota nimitetään postiasemaksi.
Mitä hoitajaan tulee mainitulla
postiasemalla, niin hän ei täytä tehtä
wäänsä, mitä hänelle mainitussa wi
rassa kuuluu. Sillä jos tilaa sanoma-
1890. — N:o 20.
lehtiä, niin hän ei katso hywäksi lähet
tää tilauksia ensipostissa, waan wasta
sitten kun hän itse sen hywäksi näkee,
waikka ne sitten kuinkakin myöhästyisi
wät, niinkuin on nykyään tapahtunut.
Olipa joku rohjennut mainittua wirka
miestä muistuttaa tällaisesta epäkoh
dasta, mutta sitä ei hänen arwonsa
sallinut, jonkatähden hän näki hywäksi
ajaa ulos kelwottoman wirkahuonees
taan ja wieläpä keskellä wirkatoimiaan
solwata häntä yleisön läsnä ollessa.
Nämät kyllä wielä menisiwät mukiin
Suomalaisen kuuluisalla kärsiwällisyy
dellä, mutta ne iankaikkiset „ereykset",
joita tästä laitoksesta alinomaan wir
tailee, ne ne harmittawat jokaista asian
osaista. Jos wain ei itse mene hake
maan postiaan heti, niin saa olla war
ma, että joku „ereys" on tapahtunut,
joku kirje tahi sanomalehti on lähetetty
aiwan toisaalle, taikka ei saa mitä olisi
tulewa, joita wasta aikojen kuluttua ja
asianomaisen waadittua hajanaisesti
lähetetään.
On kuulunut ääniä siihen suuntaan,
että postinhoito täällä pitäisi saataman
paremmalle kannalle. Mutta siihen on
lisäksi huomautettu, että siten menet
täisi meidän wanha kunnioitettawa
postinhoitajamme wirkansa. — — Pi
tääköhän yleisön kärsimän yhden ainoan
etujen takia? — Eräs tiedemies tuon
noin lausui: „Wanhuudessa itsessään
ei ole mitään kunnioitettawaa jos ei
siihen ole yhdistynyt maltillisuus ja
äly."
Hywin suotawa olisi, että seurakun
taamme laitettaisiin postitoimisto eli
ainakin postiaseman hoito täällä an
nettaisiin parempiin käsiin. Wirka tä
mä on sitä laatua, että sen tehtäwät
pitää tapahtuman säntillisesti ja war
masti. Kuinka ikäwää on kun tietää
että se tahi se lähetys on tullut, mutta
ei ole saapunut omistajalle, silloin kun
olisi sen toiwonut.
Nämä ikäwät asiat olisin pitänyt
tietonani, mutta yhä jatkuwat „ereyk
set" pakottiwat nämät julkisuuteen,
asian parantumiseksi. J. R.
— Korsnääsistä 24 päiwä helmi-
kuuta.
Ilmat ja talwi owat täällä tä
hän asti olleet hywin lauhkeat. War
sinkin köyhille ja niille ihmisille, joilla
ei ole metsää, ja joiden usein kalliilla
hinnalla täytyy polttopuunsa ostaa, on
tämä talwi ollut suureksi helpoitukseksi.
Lukusi jat owat täälläkin alka
neet, waan niissä ei pidetä wiinakestiä
niinkuin monessa muussa seurakunnassa
kuuluu olewan tapana, eikä meidän
pastorin tarwitse edeltäpäin kieltää wä
kewien juomien käyttämistä lukusijoilla,
niinkuin sanomalehdet kertowat muu
tamien muiden seurakuntain pappien
täytyneen tehdä Tosin täälläkin jokai
nen kinkerinpitäjä hankkii siksi päiwäksi
wäkewiä juomia, waan niitä ei ylölli
sesti wieraille tarjota.
Waloa kansalle! Tuon tuos
takin olen lukenut sanomalehdissä kuin
ka muutamissa seurakunnissa jo on pe
rustettu kansan opistoja, sekä kuinka
kansalle luentojen pitämisillä siwistyk
sen waloa lewitetään Olisipa sangen
suotawa asia että joku herra ylioppilas
tahtoisi uhrata muutaman päiwän ja
tulisi myöskin meidän paikkakunnalle
luennoita pitämään. Luulen ja olenpa
melkein wakuutettu jotta moni meikä
läisistä kiitollisuudella kuuntelisi ja mie
leensä terottaisi mitä hän kuulee. To
sin on ikäwä kyllä suurin osa meikä
läisistä niin perin pohjin alhaalla si
wistyksen kannalla, jotta eiwät ymmär
täisi heti antaa arwoa sille mitä kuu
lewat, waan toiwon ja olen wakuu
tettu jotta heille selitetty siwistyksen
walonkipinä aikaa woittaen syttyisi pa
lamaan ja niinmuodoin hekin saisiwat
wähitellen kehittyä korkeammalle siwis
wistyskannalle. Wielä noin neljä tai
wiisi wuotta takaperin oli kaswawa
nuoriso niin raakaa jotta sunnuntaisin
tuliwat Jumalan sanan kuulemisen si
jaan harjoittamaan kirkkoon kaikenlaista
ilkeyttä ja raakuutta, waan sekin on jo
poistettu. Siitä saamme kiittää seura
kuntamme pastoria, joka wäsymättö
mällä ahkeruudella ja suurella kärsiwäl
lisyyden uhraamisella on semmoisen ikä
wän kohdan saanut poistetuksi.
Rohkeat meriseikkailut.
Taasen on se aika tullut, jona meidän
rantakylän ukkoset walmistawat itseän
sä pitkälle ja waaralliselle hyylkeenpyynti
matkalleen, jossa he wiipywät lähes
kolme kuukautta, eli niinkauwan kunnes
kesä tulee ja meri walkoisen talwiwaip
pansa yltään pois heittää. Samalla
hylkeenpyynti-matkalla saawat he olla
usein suuressa waarassa, paljon jään
aikana täytyy heidän usein olla yhdellä
kohdalla useampia wiikkoja ja aikaansa
kuluttaa syömisellä ja makaamisella,
joka mielestäni pitäisi olla heidän ikä
win aikansa. Waan niinkuin tämän
talwen tawat näyttää, toiwowat he
suurta saalista, kuin myös toiwowat
jotta eiwät tarwitse laiskana aikaansa
wiettää. Toiwokaamme näille rohkeille
retkeilijöille hywää saalista ja että salli
mus suopi heille onnea palata terweinä
kotiinsa waimonsa ja lapsiensa luokse.
Postitoimistoa olemme ano
neet ja myöskin saaneet, ja alkaa lai
tos toimensa 1 p. maaliskuuta. Lai
tos on sangen tarpeellinen, sillä täältä
niinkuin muualtakin lähtewät ukot ja
nuoret miehet sinne kultalaan Amerik
kaan onneansa koettamaan, jonka joh
dosta kirjewaihto on wilkas.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ta tulee otettawaksi uudeksi hautaus
maaksi Petolahden seurakunnalle.
Komissioonimaanmittari A. H Gäss
berg on määrätty toimittamaan pak
koluowutuksen syystä knu maantiet Äh
täwän ja Purmon kunnissa owat mää
rätyt lewennettäwiksi kuudesta kahdek
san kyynäräisiksi.
— Kruunun Jyäwwarastot kesä
kuun lopulla. Rukiita oli kruunun
makasiineissa wiime kuun lopulla yh
teensä 37,133 hl. 19 l, ohria 47,964
hl. 15 l. ja kauroja 2,914 hl. 13 l.
Rukiita oli Waasan makasiinissa 1,122
hl. 98 l., Pietarsaaren kihlak. 2,778
hl. 84 l., Lapuan 4,887 hl. 37 l.. Il
majoen 4,752 hl. 48 l., Kuortaneen
468 hl. 62 litraa.
— Patentin on keis. saksalainen pa
tenttitoimisto myöntänyt Waasan wil
latawaratehtaan työnjohtajalle Herm.
Cappes'ille wiideksitoista wuodeksi hänen
keksimästään wirkkauskoneisiin kiinni
tettäwästä uudesta koneesta.
— Telefoonijohto Kristiinankau
punkiin on taasen awattu sittenkun so
pimus on tehty sikäläisen kaup
piaan C. U. Nordlundin ja Waasan
telefooniyhdistyksen wälillä. Puhelu
maksu on alennettu l markasta 50
penniin. Wuosikauppoja woidaan teh
dä 100 mk maksusta.
— Wenäläinen koulu Waasaan.
Tulewan lukuwuoden alusta aikoo tä
käläisen kreikkalais-oikeauskoisen seura
kunnan kirkkoherra S. Solntsew tän
ne perustaa wenäläisen koulun poikia
ja tyttöjä warten 7 — 15 wuoteen, jotka
kuuluwat kreikkalais-oikeauskoiseen us
kontunnustukseen. Tänä wuonna was
taanotetaan ainoastaan 20 oppilasta.
Muille wenäjänkielen opetusta halua
wille, jotka eiwät ole kreikkalais-oikea
uskoisia, perustetaan erityisiä oppikurs
seja sekä täysikaswuisille että lapsille
— Uusi tie Hietalahden huwilaan.
Rahatoimikamari on päättänyt wal
tuustolle esittää kaupungin puutarhuri
Sundinin ehdotuksen ja kustannusar
wion mukaisesti Kauppapuistikon jat
kamista metsän syrjään asti ja sii
tä ajotien tekemistä Hietalahden hu
wilaan. Kustannus 6 268 mk-. Eh
dotetut uudisrakennukset huwilassa tu
lisiwat maksamaan 14,550 mk. Wal
tuusto on aikaisemmin myöntänyt tar
koituksiin 21,000 mk.
— Waasan tynnyritehdas paloi
tänä aamuna warhain niin perustuk
siaan myöten että ainoastaan tuli-muu
rit ja kiwijalat jäiwät. Poliisitutkinto
palosta pidetään tänä-iltana klo 6,
emmekä tiedustelemalla saaneet tähän
nroon mitään tietoja ei tulen irtipää
semisen syystä eikä wahingon suuruu
desta. Tehdas sijaitsi Meetwiikin koil
lisrannalla pikkusen matkan päässä kau
pungista ja kun ei paikka kuulu kau
pungin alueesen ei hätäkellojakaan soi
tettu. Myös 4—5 kalastajakoppelia
tehtaan luona joutui lieskojen saaliiksi.
— Waasan saippuatehdasosake
yhtiö ansaitsee, sanoo U. S., syystä
yleisön kiitosta. Yhtiö, joka Suomes
sa on ainoa nykyjään keksityn „Lysol"
nimisen desinfisioimisaineen paljottain
myyjä, on pakottanut apteekkarit myy
mään sitä yhtiön määräämään, wer
raten halpaan hintaan. Täten este
tään heitä ottamaan kowin korkeaa
hintaa tästä tärkeästä aineesta.
— Uusi Kuwalehti nro 19 on il
mestynyt ja sisältää onnistuneen, hra
Y. Holopaisen piirtämän kuwan Turun
laulujuhlasta sekä muita kuwia: Roo
malainen nainen, Pääsiäisweden haku
Itämailla ja Jättiläissilta, jota on ai
jottu rakentaa Englannin kanawan yli.
Kirjoituksia: Hypnotismi (loppu): Tut
tawa, kirj. Alkio; Lämpömittari, runo,
kirj. Alpo; Maalla, kirj. M. Wuori;
Kurjuuden kuwa, runo, kirj. Newalan
Jussi; Kuwain selityksiä; Ajankulu
ketta; Kaikellaisia; Ilmoituksia.
Myydään Pohjalaisen toimistossa
25 p. kpl.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Waasan puuwillatehtaan
kehruu-osasto kuuluu t. k. 19 p.
wasten kokonaan palaneen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
son'in. Lempäälästä otettu muuttokirja kuoletetaan
ja moitetta hänen mainettansa wastaan ilmoitetaan
kirkkoherranwirastolle Lempäälässä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Samalla ystäwällisellä hywäntahtoisuudella terwehti häntä
Watikanissa, johon hän astui salaisella kauhistuksella, Lucrezian
hirweä weli, ylhäisen näköinen nuorukainen wiheriään wiwahta
willa silmillä. Ujostelematta laskien leikkä ja wessutellen orpa
nansa kanssa, hän sanoi: „Minä en seuraa teitä kumpaakaan
Ferraraan, sillä tärkeät asiat minua estäwät; mutta minä suo
sitteleisin teille mitä parhaimmin don Giulion, jonka näette
tuolla, don Alfonson nuoren weljen. Hän on waatimaton waan


[User] <image>OCR:

[Assistant] Wedenkorkeus Näsijäwessä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hammaslääkääri tohtori
Reiersé n aikoo wähän
ajan sisällä tulla Tampe
reelle.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Luennon ensi torstaina t. k. 23 p. pi
tää opettaja Ahlgrén. Aine: wiina ja tu
pakki. Ensi sunnuntaina t. k. 26 p. pitää
opettaja Terwo. Aine: työstä ja sen ehdois
ta strikein historia.
— Arpajaiset. wiime perjantai iltana o
liwat rouwasyhtiön toimittamat arpajaiset
saaneet joksikin runsaan, noin kaksi ja puoli
sataa suuren osanottajiston. Woittoja niissä
oli 347, jotka 3,347 arpalipussa meniwät
noin parin tunnin ajassa huristen kaikki kaupaksi.
Sen jälkeen alkoi wilkas tanssi, jota jatkettiin
puoleen yöhön. Tulot arpajaisista tekewät,
menojen maksettua, noin 1,500 markkaa. Kau
nis summa.
— Ritareita ja arrwonimiä. H. M.
Keisari on t. k. 12 p.nä suonut kaupunkim
me pormestarille h:ra F. W. Procopé'lle
tuomarin nimen ja arwon, ja nimittänyt
tehtaanisännän h:ra W. von Nottbect'in rita
riksi K. K. St. Stanislain ritarikunnan toi
seen luokkaan.
— Maistraatin uhkasakko-tuomiot, owat
nyt otetut tämän n:ron lisälehteen. Tähän
otamme wiimeksi annetun. Se on päätös lo
kak. 8 p. 1873, joka 50 markan uhkasakolla
kieltää kaupungin teurastajat toukokuun 1
p:stä marraskuun 1 p:wään toimittamasta
teurastustyötä kaupungin sisällä, waan tämä
on tehtäwä kaupungin maalla sitä warten o
soitetulla paikalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kirjallisuutta ja taidetta.
Hra G. M. Edlund’in kustannuk
sella on ilmestynyt ja meille ilmoitet
tawaksi lähetetty „Wirsi-kante
le tahi nuotisto uuteen
suomal. ja ruotsal. wirsi
kirjaan." Numero-nuoteille pani
I. A. G. Hymander. — 128 siw.;
hinta 50 penniä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tampereen kirkossa: puuwillateht. työm. Johan
Gustaf Johanpoika Hietanen ja puuwillateht. työnt.
Eufrosyne Juhant. Hilden; Lahomäen torpparinpoika
Johan Herman Wilhelminpoika Ruowedeltä ja puu
willateht. työnt. Hilda Josephint. Juusela


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Talon kauppa. Kauppias I.
W. Lilljan konkurssipesään kuulu
wan talon on ostanut leipuri K. Si
ren 50,000 markalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Että tässä lehdessä muutenkin aina
on wallitsewa kristillis-siweellinen henki,
semmoisena kuin tämä Suomen kansassa
sen juurtuneena ytimenä on olemassa,
tarwinnee meidän tuskin erittäin mai
nita.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Waltiopäiwäasia. (Wiral
lisesti.) Sittenkuin Suomenmaan
wimme waltiopäiwille kokoontuneet wal
tiosäädyt alamaisessa kirjelmässä Tou
kok. 26 p:ltä 1891 owat anoneet,
että säätyjen hywäksymä ohjesääntö
Suomen Pankille sekä siihen liitetty
pankin wuosirahansääntö armossa
wahwistettaisiin ja julaistaisiin nou
datettawaksi on Keis. Majesteetti,
asiaa alamaisesti esiteltäessä, siihen
katsoen, että sanotun ohjesäännön 76
§:n mukaan kaikki tätä ennen annetut
Suomen Pankkia koskewat säädökset,
mikäli niihin ei ohjesäännössä wiitata,
ja siis myöskin Jouluk. 9 p:nä 1867
annettu asetus, joka koskee pankin
hallitusta ja hoitoa, olisiwat kumotta
wat, sekä koskei armollista lupaa sää
tyjen wiime waltiopäiwillä hywäksy
män pankkiwaltuusmiesten johtosään
nön noudatettawaksi julkaisemiseen ole
annettu, syystä että siinä pankkiwal
tuusmiesten luku, sanotusta asetuk
sesta poiketen, on lisätty kahdeksaksi,
armossa nähnyt hywäksi jättää tämän
säätyjen alamaisen anomuksen huomi
otta, pysyttäen sen pankkiwaltuus
miehille myönnetyn oikeuden, että
waltiopäiwien wäliajalla saawat tehdä
alamaisia esityksiä muutoksiksi Suomen
Pankin ohjesääntöön, jos niitä katso
wat tarpeellisiksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jokioisteu kartanon Osake Yhtiölle
Tammelassa. Tampereen Tikkuteh
taan yhtiölle. Herra A. J. Wahre
nille, Forssassa. Herra G. A. Ser
lachiuksen paperitehtaalle, Tampereel
la. Tampereen Asfaltti-tehtaan Osake-
Yhtiölle.
— Tampereen juttu. Senatin
päätös 15 p;ltä maalisk. Tampereen
jutussa (joka lukijoillemme on tun
nettu) saapui täkäläiseen lääninhalli
tukseen 10 p. huhtik. josta se kiirjees
sä samalta päiwältä lähetettiin Tam
pereen maistraatille, käskyllä, että
tämä niin pian kuin mahdollista, lä
hetettäisiin esimiehen ja kaikkien jä
senien allekirjoittaman todistuksen
päätöksen saamisesta, kuin myöskin
tiedon siitä pitääkö maistraati
itsensä esteetönnä panemaan pää
töstä täytäntöön, kertoo H. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Watsa- ja suolikatarria 8.
Keuhkokalwon tulehdus 1.
— Waltakirjan on Hämeenlää
nin herra Kuwernöri antanut Pirk-


[User] <image>OCR:

[Assistant] — Se on ijäksi paennut.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jaetaan Tampereen kirjakaupassa jokaisena arkimaanantaina kello 1 päiwällä. — Hinta: Tampereen kirjakaupassa koko wuosikerta 3 markkaa ja Tampe
reen postikonttoorissa 3 markkaa 40 penniä: muissa postikonttooreisia koko wuosikerta 3 markkaa 80 penniä kolmeneljännestä 3 markkaa 20 penniä, puoli 2 mark
kaa ja neljännes wuosikerta 1 markka. Tähän luettuina postiraha ja postinhoitajain waiwanpalkka. — Ilmoituksia wastaanotetaan 10 pennistä pieneltä riwiltä , ei &
mitään ilmoitusta oteta 25 penniä wähemmällä. — Ruotsalaiset suomennetaan samalla hinnalla. — Ilmoitukset, joita mielitään ensi numeroon, tuotakoon wiimes
täänkin lauantai-iltapuolella kello 4 ja suomennettawat perjantai-iltana muutoin jääwät pois ensi numerosta.
5 sunnunt. kolminaisuuden jälk. saarnaawaat:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Sota Dahomeyssa. Ranskalai
nen sotajoukko saapui t. k. 14 p. aa
mulla Dogbaan, jonne ystäwälliset al
kuasukkaat oliwat awanneet tien metsän
läpi. Dogbassa leiriydyttiin hiekkakun
naalle, erinomaiselle paikalle. Ratsu
wäki, joka ei maitse päässyt Dogbaan
äkillisten tulwien wuokse, nousi sinne
litteäpohjaisilla proomuilla, joita tykki
weneet hinasiwat. Ranskalaisella ar
meijalla on mukanaan lähes 4,000 kan
tajaa ja sata suurta wenettä, joihin ku
hunkin mahtuu 100 sotamiestä tawa
roineen: Uemen- ja Dekamen heimot
owat alistuneet. Abomessa, Behanzinin
kaupungissa, wallitsee suuri kauhistus.
On puhjennut ilmi sisällinen sota so
dan harrastajain ja rauhan ystäwäin
wälillä. Kaikesta päättäen on Rans
kalaisilla helppo tehtäwä, kun perille
pääsewät.
Kaikki 50 kilogr:sta netto


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kesämajoilta Terijoella kir
joitetaan Pietarin Heroldissa: Tämän
kirjoittaja on jo useampia wuosia
asustellut baltian ja suomen rauta
tien warsilla. Ne, jotka tahtowat et
siä rauhallisia, hermoja wahwistawia
seutuja, kääntykäät kumminkin Suo
meen, erittäinkin katkki ne, jotka ei
wät pidä konserteista ja muista sem
moisista huwituksista, waan ainoas
taan tahtowat nauttia luontoa. Hel
pot maksut on myöskin rautatiellä,
ja matka sitä tietä antaa erinäistä
nautintoa. Waunut owat siistiä ja
wirkamiehet kohteliaita. Erittäin pyy
dämme huomauttaa Terijoesta. Wii
me wuonna perustettiin pietarilainen
yhdistys, jouka tarkoitukseoa on tä
mä seutu saada mitä mieluisammaksi
huwipaikaksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Tukholma 14l: 60 140: 80 100:lta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Hyljättäwäksi ehdotettuja
sääty-anomuksia. Säätyjen ano
mus realilinjan asettamista Oulun
suomalaiseen lyseoon ei kuulu saaneen
senaatin puoltamista, tietää N. Pr.
Samoin on senaatti ehdottanut
hyljättäwäksi anomuksen lukukausimak
sujen alentamisesta waltion tyttökou
luissa.
— Suomi yhtiön raittius
osasto. Ennen on jo mainittu, että
„Kalewan" raittiusosastoon on jo
kirjoitettu 111 jäsentä. Nyt mainitsee
Aamunairut, että Suomi-yhtiön rait
tiusosastoon on kirjoitettu 389 hen
kilöä.
— Waiwaishoidon järjestä
minen. Koska waiwaishoidon jär
jestäminen tyydyttäwällä tawalla ny
kyään useimmissa kunnissa on päiwän
kysymys, on senaatti waiwaiöhoidon
tarkastajan esityksen johdosta määrän
nyt suomalaisen normaalilyseon kollee
gan Victor Hellmanin ensi Kesä-,
Heinä- ja Elokuun kuluessa matkusta
maan eri osissa maatamme sekä tar
kastajan apulaisena antamaan kunnan
wiran-omaisille tarpeellisia oswiittoja
ja neuwoja. — U. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kaupunkin rawintolan alaker
rassa olewat puodit wuokrattiin
maanantaina rahatoimikamarin huu
tokaupalla 5 wuodoksi. Niinkuin tie
detään on niitä neljä ja sai niitä
Juseliusen paitamakasini 1,700 mk,
kaupp G. Lindberg 1,600 mk, A.
Österman 1,730 mk. ja F. Jugelberg
1,605 mk wuotuisella wuokralla yhden
kukin.
— Tapaturmatilastoa kerääwä
komitea on puheenjohtajakseen wa
linnut maist. A. Elwingin.
— Kouluttamisrahastou perusta
minen on työwäenyhdistyksen johto
kunnassa otettu puheeksi. Asiassa
päätti johtokunta pyytää maisterien
Dahlströmin, Emeleuksen ja Wiljakai
sen lausuntoa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suomalainen kuollut Amerii
kassa. Entinen alaupseeri Suomen
ruotuwäessä, Johan Rännäri, on
kuollut Amerikassa wiime helmik. 15
p. noin 60 wuoden wanhana. Wai
naja oli, warsinkin Krimin sodan
aikoina, yleensä tuttu maassamme
sotalaulujensa kautta ja oli, waikka
koulua käymätän, aikoinaan innokas
kirjallisuuden harrastaja. Hän toi
mitti jonkun aikaa Oulussa ilmesty
wää lehteä „Pohjan-tähti," kirjotteli
useampiin sanomalehtiin ja kyhäilipä
pienempiä kirjasiakin. Oli myöskin
muutaman ajan „Tapion" toimitta
jana ja, wiime kesänä Amerikaan
muutettuansa, oli osallisena Ameri
kalaisen lehden ja „Uusi kotimaa"
toimittamisessa.
— Kansakoulun -opettajatar rouwa
Zilliacuksen tuomion on, kertoo N.
Pr., Haminan kansakoulun johtokunta
tarkastaessa muuttanut siten, että hän
on eroitettu wirasta lukukauden a
lusta t. k. 10 p:ään saakka, joten siis
tuo tunnettu ainaiseksi eroittaminen
on kumottu.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„ „ Hertualan Ylihannula Kangasalla myydään
paikalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Yhteensä 4,735 m. 80 p.
Kuopiosta kerrotaan Tapiossa: Oikein
on iloista ja hupaista nyt kerta yli kymme
nen wuoden perästä kuulla joka paikasta tässä
läänissä iloisia ylistyksiä hywästä wuoden tu
losta niin hywin syys- kuin kewätwiljain ja
perunien puolesta. Ensin ei tahdottu usko
akkaan wuodentuloa niin runsaaksi kuin se nyt
wiljoja puidessa näyttää. Toinen toistansa
parempia satoja waan yhä kuullaan kerrotta
wan. Ohrista on saatu kymmenes jyvä ja
wieläpä 20 ja 30. Perunat myös yleensä
antanewat noin 10:nen jywän.
Maanlohkeema. Syysk. 19 p. tapah
tui Halikon pitäjässä suuri maanlohkeama.
Kreiwi August Armfelt'in omistamaa Puoti
lan säterin maata noin 6 tynnyrin alaa, osit
tain peltoa osittain niittua, lohkesi ja osaksi pu
tosi Halikon jokeen, joka ½ wirstan mitalta koko
lewyydeltä (noin 18 eli 20 syltä) ja sywyy
deltä (4 eli 5 kyynärää tawallisuutta korkeen
malla) kokonaan täytettiin. Tämä waikutti sel
laista wedensalpausta yläpuolella, että kos
keen rakennetut myllyt ja lähellä rantaa ole
wat rakennukset jo owat weden wallassa.
Seurattawa esimerkki. Limingan emä
seurakunta on syysk. 18 p. pidetyssä Kirkon
kokouksessa päättänyt, että seurakunnan laina
makasiinin kaswukapat menneeltä wuodelta
owat käytettäwät säästökassan perustamiseksi,
jonka säännöt hallitus jo on wahwistanut, ja
että kaswukapat tältä wuodelta sekä edespäin
käytetään pysywän kansakoulun ja kouluhuo
neitten perustamiseksi ja woimassa Pitämiseksi.
Waasan kaupunki on saanut uudet, ruot
salaisen Åkerman'in rakentamat urut, jotka
syynättäissä owat erinomaisen kauniiksi ja hy
wiksi katsotut.
Mierolan silta. Häm. kertoo, että Wa
najaweden höyryalusyhtiö on Guwernörin wi
rastossa hakenut saada koroittaa Mierolan sil
taa Hattulassa. Aiwan tarpeellineu onkin
tällainen aiwottu Mierolan sillankannen ko
roittaminen, jos höyryaluksen liikkeestä Tam
pereeu ja Hämeenlinnan kaupunkien wälillä
tahdotaan jotakin sanottawaa hyötyä odottaa;
ja niille proomillekin, jotka Walkiakoskelta ku
lettawat plankkuja ja lautoja Hämeenlinnan
rautatien asemapaikalle, on sen mataluus tänä


[User] <image>OCR:

[Assistant] Lauwantaina Huhtikuun 19 p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pietari 350: — 347:— 100:lta.
London 25: 12 25 - @unt.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tehdä hywää mikäli sen käsittää
ja sikäli kuin siihen kykenee.
Ken tämän tajuaa, hän on onnel
linen ihminen. Hän on löytänyt to
dellisen helmen eikä hän koskaan
waihda sitä maailmantouhun markki
noilla kimmeltelewiin lasisiruihin.
Edeswastauksen tunne on
tunkeutunut hänen sydämensä sywim
pään. Hänen täytyy työskennellä
mikäli kykenee korkeimman hyween saa
wuttamiseksi. Hän elää omaa elä
määnsä, mutta ainoastaan hampaana
siinä isossa rattaassa, jota nimitetään
ihmiskunnaksi. Hywyyden, totuuden
ja oikeuden woitto on hänen tarkoitus
peränsä — mikäli hän ne käsittää.
Ei kukaan woi tehdä parempaa
kuin mitä hän käsittää eikä yksikään
enempää kuin mihin kykenee. Enem
pää ei waaditakaan — mutta eipä
wähempääkään! Ei ketään soimata
siitä, että hänellä on heikko käsitys ja
riittämättömät woimat, waan semmois
ta, joka ei parhaiten hoida hänelle
uskottua penninkiänsä, on luwallista
nuhdella. Ken parhaiten henkistä
perintöänsä on hoitanut, hän on suu
rin; maailman silmissä näyttäkään
kylläkin pienimmältä.
Nämät ihmiset kuuluwat totuu
den puolueesen. Ja heitä tulee mei
dän kunnioittaa.
Mutta me tiedämme myöskin, että
hywät ihmiset kuuluwat peräti eri lei
reihin — että heillä saattaa olla was
takkaiset mielipiteet. Tuleeko meidän
antaa arwo myöskin wastustajillemme?
Tulee kyllä, meidän tulee kunnioit
taa jokaista, ken puhuu totuutta.
Mikä on totuus? Se, minkä puo
lesta Pekka saattaa elää ja kuolla,
se on waletta Matista.
Ehdotonta totuutta ei ole ainoakaan
tietowiisas welä keksinyt. Mutta
mikä ihmiskäsityksen mukaan on totuus,
sen woi mikä lapsi hywänsä sanoa
sinulle: puhua ja tehdä sitä, minkä
kypsyneitten kokeitten kautta olet ha
wainnut oikeaksi ja hywäksi.
Me kohtaamme aina wälin semmoi
sen ihmisen. Hänen sanansa tekewät
meihin ihmeellisen waikutuksen, sillä
me tunnemme hänet hengeksi, joka
pyrkii kirkkauden awariin piireihin.
Emme kenties woi hywäksyä hänen
mielipiteitään. Ja kumminkin annam
me hänelle suuren arwon — jos nim.
itse olemme wakuutetut siitä, jonka
puolesta olemme taistelleet sitä woit
taaksemme ja joka on waikutuksemme
elinehtona.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Wanki keksijä. Eräs 20 wuo
deksi wankeuteen tuomittu mies, ni
meltä Gianzini, joka Firenzessä kär
sii rangaistustaan, on wankihuonees
sa keksinyt uuden takaa-ladattawan
kanuunan, jonka kaawa asetetaan
näytteille Firenzen näyttelyyn.
— Rotat Parisissa owat lisään
tyneet kauhistawalla tawalla. Erääs
sä laitoksessa, jossa käytettiin raaka
aineena hewosten raatoja, tapettiin
yhdellä wiikolla 82,000 rottaa, eikä
noiden kutsumattomain wierasten luku
siitä ollenkaan wähentynyt. Rotat
Willetton kaupunkin osassa, jossa on
suurimmat teurastus huoneet, näyt
täwät toisinaan kyllästywän tuoreesen
lihaan ja marssiwat pataljonittain
yöllä koko kaupungin läwitse Boulog
nen metsään, missä ankara tappelu
syntyy sikäläisiä rottia wastaan.
Woittaja syö säännöllisesti kaatuneet
ja haawoitetut suuhunsa.
— H. K. K. Suuriruhtinas Kons
tantin Konstantinowitschin häistä,
jotka tapahtuwat 27 p. huhtikuuta,
kerrotaan, että wihkimisen toimittaa
talwihowin kirkossa keisarillisen huo
neen rippi-isä, jonka jälkeen wihki
misen ewankelisen kirkon menojen
mukaan tulee toimittamaan joku lu
terilainen pappi, niinkuin luullaan,
pastori Findeisen.
— Suakimista huhtik. 12 p. Pa
taljona egyptiläisiä sotajoukkoja ja
seitsemän englandilaista upseria on
saapunut tänne warustus wäeksi.
Näitten lisäksi tulee wielä 500 mies
tä englantilaista meriwäkeä, jonka
jälkeen kaikki muut englantilaiset so
tajoukot luopuwat Suakimista.
— Lontoosta, huhtik. 12 p. Bir
kenheadissa wangittiin eräs Daly
niminen mies, jonka hallussa oli kol
me pommia ja useita pulloja nitrog
lyseriniä. Myös wangittiin Da
lyn kortteerin isäntä, jonka luona
niinikään löydettiin räjähdysaineita.
Kerrotaan että Dalyn luona löyde
tyt helwetinkoneet owat samanlaisia
kuin ne, joita löydettiin räjähdys
paikoilta Lontoon rautatien-asemilla,
josta polisi päättää, että Daly on
ollut osallisena noissa räjähdyksissä.
— Pariisista, huhtik. 14 p. Son
taista ilmoitetaan huhtik. 11 p. että
kenraali Negrier pommitti keskiwiik
kona erästä Hong-Hoan edustalla o
lewaa kylää. Wihollinen sytytti kau
pungin ja alkoi paeta sieltä. Ken
raali Briére de l'Islen prikaati me
ni sillä wälin Mustan wirran yli
kiertääksensä wuorien kautta Hong-
Hoaa ja menee kaupunkiin huomen
na. Kiinalaiset pakenewat Phu-
Langiin päin.
„Minä en rohkene. Minä olen lii
an sywälle waipunut."
„Mutta eikö teillä olisi halua wiet
tää parempaa elämätä ennekuin käy
myöhäksi teillekin?"


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kalan kalastuskaitsijoille, polisi J. E.
Lähteenmäelle, polisi J. Wallin'ille
ja talolliselle Oskar Jaakolalle.
— Ruununrahaiu rästiylöskanto
on Pirkkalassa t. k. 17 p. Hyhyn
kylän Hennerillä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
luona ja pukeutuwan pyhäwaatteisin,
„näyttää' siltä, kuin aikoisit kaupun
kiin, Frischbaihiin wai kuinka?"
„Niin on," tyttö wastasi, „emäntä
lähettää minut noutamaan kahwia ja
sokuria"
Sydämeni hyppi ilosta, enkä woi
nut hillitä itseäni hurraata huuta
masta.
„Wabel," sanoi mestari, „kun nyt
käyt kaupungissa, niin etkö tahtoisi
tehdä minullekin pientä palwelusta,
tuomalla wähän tawaraa kauppiaalta,
joka myy nauhoja ja sellaisia. Tar
witsen kolme kyynärää auringon sä
teitä, jotka neulotaan tähän takkiin.
Mutta hienointa laatua,"
„Kyllä waan," sanoi tyttö, „mutta
mitä ne maksawat kyynärä?"
„Kaksitoista kreutzeria, luulen. Mut
ta niiden täytyy olla wiimekesäisiä ja
hywin kuiwattuja ja pidä warasi, et
tet saa päiwettyneitä. Sano, että ne
tulewat Natzel-räätälille ja että kir
joitetaan laskuun."
„Nauhapuodissa ei saa mitään we
laksi," sanoi Wabel, „kun wiime wii
koilla tahdoin saada wähän silkkinau
haa welaksi, sanoi kauppias, että hän
kyllä oli oppinut laskemaan, mutta
ei kirjoittamaan welaksi."
„Sitten täytyy antaani sinulle pa
rikymmentä kreutzeria mukaan," sanoi
mestari, „mitä on liikaa tuot minulle
takaisin."
Mestari oli waiti, ja nauroi sa
laa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lauantaina Toukokuun 13 päiw ä nä
4 §. Kaupunki tahi kauppala, joka
on kyydityswelwollisuuden alainen, on
eri kyytilahkona, ja olkoon asianomainen
wirasko welwollinen laillisessa järjes
tyksessä pitämään huolta kyydityksen
tarkemmasta järjestämisestä, kestikie
warien ottamisesta, kuitenkin niin, että
waarinpito tästä on läänin Kuwernöö
rin asiana.
5 §. Kestikiewaritalon pito maalla
kuin myäs posti- ja reserwipaikkojen
welwollisuudet owat urakalla toimitetta
wat. Kyydinpito kestikiewaritalossa on
myös urakalle tarjottawa ja, jollei muu
ta palkintoa waadita kuin määrättyä
kyytipalkkaa, urakalla toimitettawa. Jos
muuta palkintoa waaditaan tahi jos ei
tarjousia olekkaan tehty, tulee kyyditys
welwollisten toimittaa kyyditys sillä ta
woin kuin he siitä sopiwat.


[User] <image>OCR:

[Assistant] „ „ Hattulan käräjät.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Selwää on, että jos maalaiswäes
tö hywin woi, menestywät muutkin;
jos se köyhtyy ja menee taaksepäin
ei se woi ostaa kaupunkien käsityö
läisten, kauppiasten ja tehtailijain
tawaroita ja nämä työwäkineen jou
tuwat saman kohtalon alaiseksi, ei
wätkä woi ostaa maamiehen tuotteita.
Kalastuksesta, metsästyksestä ja
merenkulusta, jotka owat enin maan
wiljelyksestä riippumattomia elinkei
noja, saanee yhteensä elatuksensa tus
kin useampi kuin noin kol me satatuhat
henkeä. Koko muu maan wäestö, eli
noin 2 miljonaa henkeä, on pääasi
allisesti maanwiljelyksen menestymi
sestä riippuwa. Maatawiljelewän,
ialonpoikaiswäestön edut ja harras
tukset olisiwat sen wuoksi taloudelli
siin toimenpiteisiinkin ryhdyttäessä
etupäässä huomioon otettawat.
Tosi on, että luonto ei suinkaan
näytä määränneen maatamme maan
wiljelykseen, siksi on ilmanalamme
liian ankara, maaperämme liian kit
sas, kun sitä wastoin lukuisat woi
makkaat kosket tarjoawat ilmaista lii
kenne woimaa tuhansille suurille te-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hetken kuluttua kysyi hän tytöltä:
„Wabel, etkö aawista mitään?"
„En — mitä sitten?" kysyi hän.
„Mene," nauroi mestari, „mene ja
katso lystin wuoksi almanakkaan."
Mutta Wabel ei katsahtanut alma
nakkaan, waan meni tyynenä työ
hönsä.
Illallisen jälkeen, kun makaamaan
menoa hankittiin, meni mestari tytön
luo, tämä pysähtyi, luullen mestarin
aikowan ottaa mittaa hänestä. Mut
ta mestari muistutti waan ystäwälli
sesti rahoista, jotka hän oli saanut.
„Räätäli." nauroi hän, „katsokaa
lystin wuoksi almanakkaan."
Tämän kokemuksen rikostamana pa
lasi mestari hywin nolostuneena mi
nun luokseni „Ja tuo tuossa," wih
doin pääsi ilmoille hänen mielenti
lansa, „tuo tuossa on yksinkertainen
Wabel."
Se oli wiimeinen kerta kun me koe
timme jollekulle aprilliä narrata. Uusi
hameen miehusta sopi emännälle ai
wan hywin ilman auringon säteittä
ja mestari muistutti, kun kerran tuli
puhe koristuksista naisten hameissa:
„helppoa ei ole auringon säteillä työs
kenteleminen; minä kerran poltin sor
meni siinä"


[User] <image>OCR:

[Assistant] Tiistaina Heinäkuun 14 päiwänä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sotamiehen paradia. Tämmöinen ko
mea näky panee jokaisen rinnassa
sydämen ylpeästi sykkimään. En kui
tenkaan woinut olla huomauttamatta
wieressäni seisowalle wenäläiselle yli
päällikölle, että kaikkien toimintain pää
tarkoituksena olisi olewa tehdä nämä
sotajoukot niin tarpeettomiksi kuin
suinkin. Entisinä aikoina julistettiin
sota suurilla juhlamenoilla, torwien
toitotuksilla y. m. Meidän aikoinam
me lähetetään sotajulistukset lyhyissä
katkonaisissa sähkösanomissa. Minä
puolestani ehdotan, että sota julistet
taisiin siten, että rajalle rakennetaan
kaksi korkeaa hirsipuuta, joihin mo
lempain asianomaisten waltain lähet
tiläät heidän arwolleen sopiwilla juh
lamenoilla hirtetään. Jos näitä hir
sipuita wielä kaunistaisi molempain