[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ett och annat
från Bibel- och mis
sionskursen.
Hemwännens läsare skulle
förwisso gärna se, om ett
något så när fullständigt
referat öfwer kursen kunde
ingå i bladets spalter. Ett
sådant referat skulle emeller
tid fylla hela tidningen för
långa tider framåt. Och
därför måste wi inskränka oss till endast
några korta meddelanden. Och nu göra
wi början med följande:
Judafolkets historia
har studerats, under lifligt intresse från
deltagarnes sida, hwarwid det wiktigaste
genomgåtts från tiden för skiljsmessan
mellan Juda och Israel intill den baby
loniska fångenskapen, själfwa fångenskaps
perioden, samt från tiden för Kores edikt
537 f. Kr. intill närwarande tid.
Genom den bild af Juda rikes sex
gudfruktiga konungar, som gafs oss, fingo
wi en klar inblick i både det politiska och
religiösa tillståndet bland judarne, innan
straffdomen drabbade dem, såsom den
drabbat deras bröder Israeliterna 125
år tidigare.
Tillståndet bland „fångenskapens barn"
i Babylon gjordes ock till föremål för
noggrann undersökning genom den led
ning, som isynnerhet Jeremia erbjuder.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hwad kan läraren göra för att utöfwa
ett wälsignelserikt inflytande på sina lär
jungar den närmaste tiden, sedan de lem
nat skolan?
Hwad kan folkskolläraren göra för att
höja fosterlandskänslan hos den uppwäxan
de ungdomen?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Han lär osz dermed, hur wi skola ära
Wår Gud med stilla tro och tålamod;
Och hur i nöd och död wi skola lära
Att trösta osz derwid att Han är god.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Der, der blir osz då ljuft och godt att wara, der blir
osz allt beskärdt, och ingen brist, sorg eller nöd skall
mera wara der i Guds sköna stad, det himmelska
Jerusalem.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Den bedjande gossen och piskan.
En gosse, som besökte Söndags-skolan, lärde der känna
sin Frälsare, började tro på Honom och bedja till Honom. Hans
fader war en gudlös man, och när han hörde sitt barn bedja
i huset, blef han högeligen förtörnad. Han tog omsider en pi
ska och slog den arma gossen omenskligt. Gossen wågade nu ej
mera att öfwa sin andakt inom huset, och började derföre hålla
sina böner i en närliggande skogslund. — Här nedföll han på
knä för sin himmelske Fader, och talade åter med barnsligt för
troende till Honom. Då hans grymme fader förnam hwarest
hans nya böneplats war, tog denne sin piska och gick dit. När
han kommit så nära, att han kunde höra sitt barns röst, wille
han ett ögonblick lyszna på hwad han sade. Gossen bad just
det ögonblicket för sin gudlösa fader, och det med innerligt all
war och nit. Ändteligen blef den hårde fadrens hjerta wekt,
hans samwete slog honom, han började gråta. När gossen hade
slutat sin bön, stod upp och wände sig, fick han se sin fader grå
tande. Med mild och darrande röst sade nu denne: »Jag kom
för att slå dig, men nu har du slagit mig.»
Borgå, tryckt hos P. Widerholm, 1857.
Gillas till tryckning. Borgå Domkapitel den 26 Aug. 1857.
På befallning: C. I. Ekroos.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Immanuelskyrkan i Stockholm
Nästa fråga inleddes af undertecknad
och lydde: „Huru skall man behandla
olika tänkande inom nykterhetsföreningar
na?" Efter en lång och liflig diskussion
enades man om att olika tänkande med
en redlig öfwertygelse borde behandlas
med aktning, kärlek och bemödande om
förståelse.
Föreståndaren K. höll ett in
tressant föredrag öfwer nykterhetssakens
utweckling i wårt land. Åhörarena be
gärde att föredraget måtte befordras till
tryck.
Fru B. Heikel höll ett med ihållande
applåder belönadt föredrag om nykterhets
underwisningen, hwarpå följde en liflig
diskussion.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Britiska och utländska bibelsälskapet,
som för flera år sedan utgaf nya testament
fullständigt på ett af de språk som talas
på Nya Hebriderna, har nyligen utgifwit
det samma äfwen på ett annat språk som ta
las på dessa öar. De infödda kristna lära um
gås med tanken på att sammanspara så mycket
penningar att de kunna återbetala nämnda
sälskap den summa, som åtgått till dessa
båda upplagors utgifwande.
I hwarje Guds barns bröst röra sig
twenne hjertan och twenne wiljor: det
gamla hjertat will ständigt tillbaka till
synden och werlden, men det nya hjer
tat är mägtigare och will städse hafwa
sin umgängelse i himmelen. Gud dö
mer efter det senare; ty Gud är i sin
nåd och kärlek wida större än wårt
hjerta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Redaktör:
Karl Lindborg.
Och lastbarheten som synd betraktas;
Att det är swenskt, att man fruktar Gud,
Men ej att fräckt kasta bort hans bud.
Dock se jag liksom från drömmar waknar
Är det wäl dröm eller werklighet?
Det är så mycket, som här jag saknar,
Men nöd jag finner i myckenhet.
I höga borgen, i låga kojan
Jag skådar sorgen, jag skönjer bojan,
En sorg så bitter, en boja tung
För rik och fattig, för gammal, ung.
Det är mordängeln — dryckenskapen
Hwars swarta winge far fram med makt.
I köld och hetta han tar sitt wapen,
Och ilar fram öfwer nordlig trakt.
Från fjerran söder till norr och öster
Han allt föröder, trots tusen röster
Mot honom höjas: han stannar ej
Uti sin mördande färd, o nej!
Följ med ett stycke de hemska spåren,
Der denne mordängel fram har gått;
Den unge mannen, de gråa håren
Han ganska ofta till byte fått.
Se in i staden, hwarthän du wänder,
Den långa raden af hus, det händer,
Att „uti hwarje är någon död"
I dryckenskapens och syndens nöd.
I låga kojan så nöjda bodde
Det gamla par med sin ende son;
Gudsfruktan, kärlek och frid der rådde
Men nu alltsammans flytt derifrån.
Ty skalkar lockat — han lät sig dåra;
Nu re'n han plockat de frukter swåra,
Och inom fängelsets dystra hus
Han nu får ångra sitt första rus.
Ej blott i kojan mordängeln träder;
Nej, till den rike han äfwen når;
Till den, som titlar och rang bekläder,
Så wäl till den, som i trasor går.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Efter ytterligare ett par nummer af
kören war den anslående akten slut och
deltagarna i det swenska mötet aftågade
till sin möteslokal i Swenska lyceum.
Det swenska mötet war fåtaligt besökt,
nästan inga åboboar bewärdigade det med
sin närwaro. Det hindrade dock icke, att
goda saker äfwen där föredrogos. Ma
gister Klockars höll ett sakrikt inlednings
föredrag till frågan: „Hwilken ställning
bör det finska folket under nuwarande för
hållanden intaga till rusdryckerna?" Där
på följde en kort diskussion.
Därpå framlades och granskades ett
förslag till stadgar för "Finlands swenska
nykterhetsförbund". Det genomgicks pa
ragraf för paragraf och godkändes med
några små förändringar.
Immanuelskyrkan i Stockholm
Nästa fråga inleddes af undertecknad
och lydde: „Huru skall man behandla
olika tänkande inom nykterhetsföreningar
na?" Efter en lång och liflig diskussion
enades man om att olika tänkande med
en redlig öfwertygelse borde behandlas
med aktning, kärlek och bemödande om
förståelse.
Föreståndaren K. höll ett in
tressant föredrag öfwer nykterhetssakens
utweckling i wårt land. Åhörarena be
gärde att föredraget måtte befordras till
tryck.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
4. Wid Löftets första ljud upprann
Det Ljus som mörkret öfwerwann,
Den Magt, som döden krossade,
Osz syndare förlossade.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sens engel stundom för menniskan spela
på evangelii harpa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Till Hemvännens blifvande
prenumeranter.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Synnerligt uppmuntrande under alla an
fäktningar och bedröfwelser är Korah's barns
wisa, den 46:te psalmen, hwilken wår dyre
lärofader Luther år 1530 under sin wistelse
i Koburg mästerligt affattade på tysk vers:
för att dermed uppmuntra evangelii bekännare
wid riksdagen i Augsburg emot påfwens
ondska och de påfligt sinnade furstarnes stämp
lingar*). Den härliga Korah-barns sång be
gynner med dessa ord: "Gud är wår till
flykt och starkhet, en hjelp uti de stora
bedröfwelser, som osz uppå komne äro.
Derföre frukte wi osz intet, om än werl
den förginges, och bergen midt i hafwet
sjönko; om än hafwet rasade och swal
lade, så att för desz bullers skull bergen
omkullföllo, Sela"! Eho som derföre haf
wer Gud till "tillflykt och starkhet", han
behöfwer aldrig frukta något: hwarken då
hafwet swallar, hedningarna bullra, bergen


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Å b o, Frenckellska boktryckeriet, 1869
Företedt: Karl K. Tigerstedt.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Efter ytterligare ett par nummer af
kören war den anslående akten slut och
deltagarna i det swenska mötet aftågade
till sin möteslokal i Swenska lyceum.
Det swenska mötet war fåtaligt besökt,
nästan inga åboboar bewärdigade det med
sin närwaro. Det hindrade dock icke, att
goda saker äfwen där föredrogos. Ma
gister Klockars höll ett sakrikt inlednings
föredrag till frågan: „Hwilken ställning
bör det finska folket under nuwarande för
hållanden intaga till rusdryckerna?" Där
på följde en kort diskussion.
Därpå framlades och granskades ett
förslag till stadgar för "Finlands swenska
nykterhetsförbund". Det genomgicks pa
ragraf för paragraf och godkändes med
några små förändringar.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hwad kan läraren göra för att utöfwa
ett wälsignelserikt inflytande på sina lär
jungar den närmaste tiden, sedan de lem
nat skolan?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Den ene af dem, Gilbert West, walde till ämne för sitt ar
bete Jesu uppståndelse, den andre, Pauli omwändelse.
För att kunna skrifwa härom, måste de flitigt studera den Heliga
Skrift, — och si, under det de der sökte wapen emot sanningen,
blefwo de båda träffade af desz styng. Då de båda wännerna
återsågo hwarandra, war det blott för att beklaga sin dårskap och
lyckönska sig inbördes till det nya ljus, som uppgått för dem. Wi
hafwa dessa deras forskningar att tacka för twenne goda theolo
giska afhandlingar; den ena har till ämne Pauli omwändelse,
den andre, Jesu Christi uppståndelse.
Tre wigtiga reglor för lifwet. (Af H. Venn.)
„Önskar du att bewaras och tillwäxa i Herrans fruktan och
den Helige Andes tröst, att lefwa och dö i det hopp, som icke kom
mer på skam, så måste du, 1:o, wara flitig uti bönen i den
stilla kammaren, den bortgömda bönewrån; 2:o, träget bruka
Guds ord, alltid under suckan till Gud om Hans kraft derwid
till förökad tro, kärlek, hopp; 3:o, söka umgänge med sanna
Christna, sådana som wandra i Herrans fruktan, som sträcka
sig efter det som frammantill är, hwilkas wäsende och tal är
ljufligt och med salt bemängdt, som på en gång förödmjukar, trö
star och drifwer dig framåt.
Bland alla de sökande och troende själar, jag under 40 års
tid lärt känna, och i alla de berättelser ur Guds rike jag läst,
har jag aldrig funnit ett enda exempel derpå, att ett påbörjadt
Guds werk blifwit till intet, der man fortfarande anwändt dessa
tre nådemedel. Men å andra sidan har jag icke heller sett någon,
som blifwit beståndande, der dessa nådemedel blifwit åsidosatta."
Anmälan.
Såsom förut blifwit anmäldt blifwer för den nya
prenumerationen å Den Ewangeliske Budbäraren allting
lika som härtills och prenumereras å denna tidskrift uti G.
L. Söderströms bokhandel härstädes med 40 kop. samt hos
Herrar Sederholm & C:o i Helsingfors med 48 kop.; å
landets samtliga postkontor med 40 kop., hwartill kommer
postförwaltarearfwodet och försändnings-procenten.
Redaktionen.
Borgå, hos G. L. Söderström, 1864.
Gillas till tryckning: Borgå Domkapitel den 13 Januari 1864.
På befallning:
Carl Joh. Ekroos.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sens engel stundom för menniskan spela
på evangelii harpa.
Lögnens fader kan i skepnad af en lju-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Strödda meddelanden från yttre
missionens område.
Kina Inlandsmissionen, som
nästa år fyller 50 år, har icke mindre än 1,076
missionärer. Dessutom finnes där 1,400 in
födda missionsarbetare. Sällskapets årsbe
rättelse har att meddela glädjande framsteg
i arbetet. Öppna dörrar finnas öfwer allt.
År 1913 döptes icke mindre än 4,492 personer.
I prowinsen Shanse har wicekonungen gifwit
missionärerna full frihet att underwisa i bi
beln och kristendomen i skolorna.
Ga mle Changs bön. Chang är en
gammal kolportör wid Kina Inlandsmis
sion. Ehuru 72 år bär han själf sitt tunga
bokpaket och besöker hwarje liten stad för
att sälja böcker och förkunna ewangelium.
För några dagar sedan — skrifwer pastor
Easton — gick jag för att hälsa på ho-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Missionssångföreningen samman
träder till öfning hwarje söndag kl. 6
e. m. i Sjömanskapellet.
Evangeliska nykterhetswännerna
i Kotka häller månadsmöte 4:de sönda
gen i hwarje månad kl. 6 e. m. i läse
salen till hwilka allmänheten hjertligen
inbjudas. Kaffe serweras.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Evangeliskt
Weckoblad.
N:o 27. Måndagen den 6 Juli 1840.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
3). Swenska Missions-Sällskapets historia. Tal hållit i
Stockholms Prest-Sällskap på desz högtidsdag den 31 Oktober
1843 af C. O. Grawallius. Stockholm 1843; 35 s. 8:o. 12 sk.
De äro nära samtida, åtminstone års-barn, dessa tre Skrif
ter, beslägtade äfwen till innehåll; må de derföre ock här i före
ning anmälas.
1. Hwem medgifwer icke en annan Ref. af detta Arbete,
att "den Protestantiska Missions-werksamheten är en af sednare
tiders skönaste företeelser. Den wisar, att deltagarne wärdera
Christendomens besittning, då deras menniskokärlek will göra den
till hedningarnes." — Underrättelser om denna lika ursprungli
gen som egendomligen christliga werksamhet, meddelades osz äfwen
i den Swenska Missionstidningen. Men dessa noticer, såsom
blott strödda och relativt till åtgärdernas wigt och omfång otill
räckliga, gifwa hwarken en klar eller fullständig och sammanhän
gande föreställning om det stora och heliga föremålet. En Mis-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Dock, wi äga ännu större orsaker till
glädje och tacksägelser. Kristus har för
låtit oss alla wåra synder och frälsat från
all helwetets makt. Och nu få wi för
kunna saligheten i Jesu försoningsdöd för
hwarje människobarn.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
att anwända hästen för eget behof, dock icke till tungt arbete;
att af regementets weterinärläkare å ståndorten kostnadsfritt erhålla råd och
anwisningar om hästens wård, i händelse af sjukdom, samt utan afgift få densamma
intagen i regementets sjukstall, emot skyldighet endast att bekosta hästens föda der
städes; samt
att, derest hästen icke inom tre år från den dag, densamma af regementet
till emottagaren aflemnats, tagits i anspråk för mobilisering af trupperna, erhålla
hästen till full ego utan ersättningsskyldighet.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
egna sig för alla individualiteter, desz magt att ombilda, dem
alla till organer för sig.
Egen för Neander är widare hans pragmatiska tendens.
Isynnerhet gerna dröjer han wid utletandet af orsakerna till
hwarje historisk företeelse; will framförallt wid läromeningarnes
härledning gå tillbaka till de aflägsnaste källor och ur dem gene
tiskt utweckla desamma, i hwilket afseende han, genom sin ut
märkta combinationsförmåga, som öfwerallt upptäcker förwand
skap och sammanhang, äfwen uträttat ganska mycket. Den prak
tiska och pragmatiska riktningen utgör sålunda det egendomliga
i Neanders historiska forskning.
Ser man åter på framställningen, så utmärker honom den
största enkelhet och flärdlöshet till stilen, intet sökande efter effect,
intet af hwad man kallar historisk konst. Icke alltid är hans
diction wårdad eller wald, stundom till och med wårdslösad. Af
den rikedom, han finner i hwarje ämne, de combinationer, hwil
ka liksom påtwinga sig honom, hänförs han ofta att hopa för
mycket tillsammans, hwarigenom hans perioder blifwa för långa
och inwecklade. Men för det gediegna innehållet, den djupa upp
fattningen af anden, det inre lifwet, hans klara blick i alla mensk
liga känslor, föreställningar, passioner, samt deras sammanhang
med hwarandra, det lifliga intresset för saken, och det ur hjertat
gående språket kommer man lätt att glömma eller förbise brister
na i formen. Och om man äfwen icke skulle dela Neanders grund
åsigt af Christendomen, hwilken dock ger hans arbete i alla sina
partier en enhet, en stämpel af helhet och fulländning inom sig,
som man icke finner i något annat Kyrkohistoriskt arbete, om
äfwen hans uppfattning af ämnena och hans framställning skulle
synas nog litet objectiva, om man widare funne hwarjehanda
att anmärkas mot deras anordning, och om slutligen författaren
med för stor förkärlek skulle synas behandla wissa föremäl, hwar
igenom eller, i följd af hans åsigt af Kyrkohistoriens uppgift,
andra med lika rätt, likwäl icke wunnit plats i densamma; så skall
dock genom de redan anförda företrädena och isynnerhet genom
den äkta Christligt fromma anda, den mildhet, kärlek och fördrag
samhet, det erkännande af alla särskilta riktningars rätt, som


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Månadsmöte
Kotka Sjömans- och Inre-missions
förening håller sitt månadsmöte i läse
salen söndagen den 11:de dennes kl. 4 e.
m.. Kaffe serveras. Afgiften friwillig.
Alla äro hjertligt wälkomna.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Kotka, A. Bärlunds boktryckeri, 1889


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ga mle Changs bön. Chang är en
gammal kolportör wid Kina Inlandsmis
sion. Ehuru 72 år bär han själf sitt tunga
bokpaket och besöker hwarje liten stad för
att sälja böcker och förkunna ewangelium.
För några dagar sedan — skrifwer pastor
Easton — gick jag för att hälsa på ho-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Bref från en Skottsk soldat på Östersjö-flottan, hemtadt ur den Engelska
Tidningen «Watchman.«
»Framför Kronstadt den 28 Juni 1855.
Ombord på Hennes Majestäts skepp »Caesar.»
Älskade föräldrar och syskon!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Solstrålar gjuta sitt skimrande gull
På ättehögen, som hemlighetsfull
Står på den ensliga stranden.
Och lekande wågor sjunga sin sång,
Så sjunga de dagen och natten lång
Sin smekande sång för anden.
När wikingen fordom i härnad drog,
Och grånade barden på harpan slog,
Flög wida kring fjärran stränder
Den tappres rykte som hjälte och man,
Om honom, som härliga segrar wann,
Vidt öfwer riken och länder.
Och „draken" för strandens lyssnande wåg
Berättade segerstolt i sin håg
Om fjärran, swallande hafwen,
Hwars böljor brustit i fräsande skum,
Där hans herre redt på ödsliga rum
Åt hugstore kämpar grafwen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Den jord du odlat, de fält du plöjde,
Den säd du sådde med idog hand,
Du sjelf fått skörda, om än det dröjde,
Och skörden blef ej så klen ibland.
Från skogens jättar och bergens schakter,
Från söderns slätter och nordens trakter,
Wälsignelse uti rikligt mått
Från all wälsignelses Gud du fått.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Får anmäla att ingen gräfning skett inom Tiawads Socken,
eller för Rambotorp, således är der ingen ting att afsyna, utan
äro Tiawads mossar, wid de tider på året då flod inträffar, lika
mycket watten underkastade nu som förr, och dertill den olägenhet,
att nu sedan om sommartiden Kräftån ej har jemnt watten, så
öfwergå Tiawads kreatur, sommartiden, inpå Eks Sockens områ
de, så att Sockensträng der måste upprättas, och äfwen i så fall
har kanalen blifwit till något gagn för Tiawad om den fått bli
på det ställe eller i den sträckning som är bestämd i Bolagskon
traktet den 19 Februari 1842, och emot denna förändring i arbe
tet, tänker jag lagligen tilltala den som tillstäldt en slik högst o
laglig förändring i den beslutade gräfningsplanen.
Wi hämta ur Swenska Post- och Inrikes-Tidningarne föl
jande utdrag öfwer förhandlingarne wid fjerde allmänna Swenska
Landtbruksmötet, hwilka wi anse kunna wara af intresse äfwen
för Finska jordbrukare.
Frågan 14: Är det i Swerige allmänna bruket att om som
maren utföra den under wintern samlade ladugårdsgödseln till be
gagnande för höstutsädet, mera winstgifwande är det, att tidigare
utföra densamma och begagna den om wåren?
Ryttmäst. Möller ansåg gödseln snarare böra utföras om
wåren än om hösten, emedan den genom att ligga under somma
ren undergick en allt för stor gäsning. Men då trodde också Hr
M. att man mera borde wid åkerbruket winnlägga sig om rot
frukters odlande och inrätta cirkulationen derefter.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Då själfwa den wilda måsen
In i sitt näste flyr.
När wilda Nowemberstormen
Jagar kring hafwet fram


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Så hemskt är på hafwet när stormarna rasa,
Naturen i uppror, med oro och fasa, Blott bidar
och längtar att komma till ro; Men stormen den
wäxer och mörkret tilltager, Man ser ej en ljusning,
en glimt utaf dager, En hamn för den trötte, ett
winkande bo.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
för att följa några resande till ett stort ångfartyg, som just skulle
afgå. Det war swårt att slippa ombord: en stor del af kajen war
afspärrad, och en wäldig människomassa trängdes utanför stängslet.
Hela fördäcket war fullt af blomstersmyckade människor, och jag förstod
snart, att det war emigranter, som här stego ombord, för att i Eng
land flytta öfwer till en oceanångare, som skulle föra dem till Ame
rika. — Man höll på att bli bedöfwad af skrålet: effekter kastades hit
och dit, man tillropade hwarandra afskedshälsningar, man gret och
man skrattade — — och den kolossala ångaren flämtade och pustade!
Änteligen fann jag mina resande. — Medan wi talade, föll min blick
på en ung kwinna, som med sina stora ögon oafwändt betraktade mig.
— Det war Augusts hustru!
„Hur är ni här", utropade jag?
Jo, hon ämnade sig till Amerika, berättade hon
Men August, hwar war August?


[User] <image>OCR:

[Assistant] STOCKH0LM, Thorsdagen den 6 Nowember 1834.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
K. Aug. Hildén.
Pastor; answarig utgifware.
Nästa nummer utkommer den 20 Mars.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jag kan stundom undra på,
Hwarifrån det komma må;
Dock mitt otros hjerta snöda
Kan ej bättre foster föda.
Sions Sång. N:o 17: 1.
Ps. 51: 7.
Se, jag är af syndelig säd född, och min
moder hafwer mig i synd aflat.
Mitt ursprung är af syndig säd,
En syndig mor mig födde;
Jag åt af ett förbudet träd,
Som andens lif förödde:
Ty blef min wilja ond och swag,
Jag följde endast syndens lag,
Fastän mitt hjerta blödde.
Sw. N. Ps. b. N:o 47: 2.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Såsom ordfötande för föreningens be
styrelse fungerade past. Hilden till års
mötet 1897. Sedan dess har pastor
Engström beklädt denna post. Viceord
förande hafwa warit hrr Roos, Auwi
nen, Silander och Renwall. För när
warande är pastor A. I. Bäck wiceord
förande. Sekreterarebefattningen sköttes
i början af åtskilliga personer. Men den
längsta tiden har nu under flera års för
lopp expeditionsföreståndaren I. Roos
handhaft denna befattning, biträdd af hr
Malmström.
Under senaste år tillsattes äfwen sär
skilda komiteer för att sköta om olika
grenar af föreningens wärksamhet, näm
ligen expeditionskomite, bibliotekskomite,
fruntimmerskomite (för serweringen wid
utfärder och samkwäm), missionskomite
och mottagningskomite.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Vidimeras:
C. I. Toll. R Rutensköld.
Swenska Landtbruksmötet 1849.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
i postkontoren
1 mark 4 p.
Wi hafwa icke en öfwersteprest, som icke kan war
kunna sig öfwer wår swaghet; utan den som frestad
är i all ting, lika som wi, dock utan synd. (Ebr.
4: 15.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Så hemskt är på hafwet när stormarna rasa,
Naturen i uppror, med oro och fasa, Blott bidar
och längtar att komma till ro; Men stormen den
wäxer och mörkret tilltager, Man ser ej en ljusning,
en glimt utaf dager, En hamn för den trötte, ett
winkande bo.
Jag wet dock för längtande anden ett fäste,
Jag funnit en hamn liksom fogeln sitt näste, Ett
hem ofwan stjernornas strålande werld; Der bidar
jag lugn på förlossningens timma, Då solen skall
skringra allt mörker, all dimma, När härlig den
uppgår wid glödande härd.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wi hämta ur Swenska Post- och Inrikes-Tidningarne föl
jande utdrag öfwer förhandlingarne wid fjerde allmänna Swenska
Landtbruksmötet, hwilka wi anse kunna wara af intresse äfwen
för Finska jordbrukare.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Årsberättelse
om sjömansmissionsföreningens i Åbo
werksamhet under år 1892.
Föreningen har under det sistförflutna
året arbetat i samma riktning och syfte
som förut. Werksamheten har icke kun
nat wara widtomfattande, då den nä
stan uteslutande bedrifwits af en enda
person. Det hufwudsakliga af densam
ma har warit följande:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Får anmäla att ingen gräfning skett inom Tiawads Socken,
eller för Rambotorp, således är der ingen ting att afsyna, utan
äro Tiawads mossar, wid de tider på året då flod inträffar, lika
mycket watten underkastade nu som förr, och dertill den olägenhet,
att nu sedan om sommartiden Kräftån ej har jemnt watten, så
öfwergå Tiawads kreatur, sommartiden, inpå Eks Sockens områ
de, så att Sockensträng der måste upprättas, och äfwen i så fall
har kanalen blifwit till något gagn för Tiawad om den fått bli
på det ställe eller i den sträckning som är bestämd i Bolagskon
traktet den 19 Februari 1842, och emot denna förändring i arbe
tet, tänker jag lagligen tilltala den som tillstäldt en slik högst o
laglig förändring i den beslutade gräfningsplanen.
Wi hämta ur Swenska Post- och Inrikes-Tidningarne föl
jande utdrag öfwer förhandlingarne wid fjerde allmänna Swenska
Landtbruksmötet, hwilka wi anse kunna wara af intresse äfwen
för Finska jordbrukare.
Frågan 14: Är det i Swerige allmänna bruket att om som
maren utföra den under wintern samlade ladugårdsgödseln till be
gagnande för höstutsädet, mera winstgifwande är det, att tidigare
utföra densamma och begagna den om wåren?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Dem led med din starka arm, tills
Den skyddande hamn de nå.
Och seglen i trasor slitas
Från mastens knakande stam.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
B o n d e - S t å n d e t.
STOCKH0LM, Thorsdagen den 6 Nowember 1834.
Extra Statsregleringen har den 3 dennes förewarit hos RiksStånden.
Ridd. och Adeln beslöt, att hwad R. St. bewilja såsom extra anslag
må med 1/5:del årligen af RiksgäldsKontoret utbetalas och att Riksgälds-
Kontoret, må, om tillgång dertill ej af anwändbara medel finnes, upp
taga ett lån till erforderligt belopp. PresteStåndet fattade samma be
slut, likwäl med tillägg, att lånen borde sist inom l5 år wara tillfullo
inbetaldte. BorgareStåndet afslog frågan om de Extra anslagens be
stridande genom lån, äfwensom anslag för Reserv-Batterier, Kustpjecer
och gewär afslogs. BondeStåndet afslog alla extra anslag, med undan
tag af 30,000 R:dr årligen till Carlsborgs fästning, för att kunna der
syszelsätta Pionnier-Korpsen summa 150,000 R:dr; 10,000 R:dr årligen
till wattenkommunikationerne, tillsamman 250,000 R:dr, samt 20,000
R:dr i ett för allt till 4 Skjul för Kanonslupar och Jollar eller tillsam
man extra anslag på 5 år 420,000 R:dr Banko. StatsUtskottet bad
föreslagit l,l70,000 R:dr. Frågan att anslagen borde fördelas på be
willningen wann, men motsades endast af Riksdagsmannen Strindlund ,
som ansåg det betänkligt, om anslagen blefwe för dryga. Under öfwer
läggningen erinrade en Ledamot, att då Regeringen icke kunnat hushålla
bättre, än att wi skulle, under fridens lugn, nödgas skuldsätta landet,
och hon således hwarken förmått förtjena något för det närwarande eller
för framtiden, wore det ej skäl att på efterkommande kasta både deras
och wåra bördor. Om wi, efter en 20-årig frid icke kunde lemna dem
någon hopspard penning, så wore det skam att efterlemna skuld. Det
skulle bewisa att både Regering och Ständer styrt ganska illa.
Mariestad den 23 Oktober. I Skara hade från sjukdomens bör
jan 78 insjuknat, 32 tillfrisknat och 44 dödt; i Lidköping hade 184 in-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Så hafwa wi alla, som blifwit döpta,
genom detta sakrament blifwit Herrens
wälsignade. Ty wi blefwo där pånytt
födda, ifrån synden rentwagna och del
aktiggjorda af himmelrikets gåfwor.
Jämte det wi erhöllo barnaskap hos Gud,
blefwo wi äfwen arfwingar till det lif
och den härlighet, som Jesus genom sin
seger öfwer döden åt oss beredt samt till
hwilken han genom sin himmelsfärd öpp
nat wägen för oss.
Min käre läsare! Äfwen du blef så
lunda i dopet wälsignad. Huru är det
nu med dig? Har wärlden fått göra
dig främmande för denna rika wälsig
nelse, såsom det så lätt inträffar uti denna
syndaöken. Om så är och du inser detta,
låt ej frestaren föra dig längre bort ifrån
din salighets Gud, utan tag i din ung
domstid wara på det ord, som Herren
låter förkunna åt dig. Sök din Frälsare
och anamma hans wälsignelse i ett dag-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Prinsessan har warit mycket po
pulär, och utanför „Gula palatset"
hade därför en stor människomas
sa samlats, som med stark sinnesrö
relse mottog budskapet att döden in
trädt.
omkring det höga jultemat och slut
ligen tog han pennan och skref föl
jande wer:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ordningen wid kunskapernas meddelande, är
antingen Synthetisk, då man ifrån grunderna
gradwist framskrider till resultaten, eller Analytisk,
då man utgår ifrån gifna resultater eller sanningar
för att uppsöka deras grunder eller beståndsdelar.
För anwändandet af desza Läro-methoder skola
wi framdeles gifwa de bestämdare reglorna, tilläm
pade till hwarje särskildt slag af Läro-ämne. Wi
inskränke osz fördenskull, i denna framställning, till
några allmänna grundsatser och anmärkningar, be
träffande methoden för uppfattningen, hwarom här
nu endast är frågan. Wid lärandet af sådana wet
tenskaper, hwilka till det mesta innehålla det slags
kunskaper, som wi i det föregående kallat rent hi
storiska, utgör det directa meddelandet
hufwud-methoden, och är derwid fullkomligt oum
bärlig. Dock bör den Sokratiska methoden
äfwen nyttjas, så ofta rena förståndssaker uti det
gifna Läro-ämnet förekomma. — Det munteliga fö
redraget har framför det skriftliga stora företräden.
Lärarn kan neml. i förra fallet bättre rätta språket
efter Lärlingarnes fattningsförmåga; genom ofta an
ställande frågor *) controllera deras uppmärksamhet
och städse förwisza sig om huruwida det lärda blif
wit wäl uppfattadt, samt slutligen, genom person
lig liflighet, betydligen bidraga till upplifwande af
Lärlingarnes kunskapsbegär. Den Akroamatiska me
thoden är derföre wida mera bidragande till en säker
uppfattning och till goda kunskapers bibringande än
Läse-methoden, så ofta Lärarn neml. med wärma
och sannt intresze söker att fullgöra sitt wigtiga kall.
Men den kan i motsatt fall, och om behöriga frå-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Docenten Stenkula trodde att den förlust, som gödseln erfar
om sommaren, icke war så stor, som man höll före. Ammoniak,
som efter Hr S:s förmenande är ett hufwudsakligen kraftigt ele
ment i gödseln, tilltog twertom. Trodde att förra talarnes erfa
renhet egentligen gällde det fall, då rotfrukter odlades, men att


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Så hafwa wi alla, som blifwit döpta,
genom detta sakrament blifwit Herrens
wälsignade. Ty wi blefwo där pånytt
födda, ifrån synden rentwagna och del
aktiggjorda af himmelrikets gåfwor.
Jämte det wi erhöllo barnaskap hos Gud,
blefwo wi äfwen arfwingar till det lif
och den härlighet, som Jesus genom sin
seger öfwer döden åt oss beredt samt till
hwilken han genom sin himmelsfärd öpp
nat wägen för oss.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kommen till mig I
alle, som arbeten och
ären betungade: och
jag will wederqwicka
eder.
(Math. 11: 28).


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Till Jesus gingo
allehanda publikaner
och syndare att de
måtte höra honom.
(Luc. 15: 1).
Utdelas hwarje tredje lördag i månaden: Luth. Ev. fören. expedition, Bokh. Wickström, tidn. Finlands kontor,
Missionshyddan och Laurents tidningsdepot.


[User] <image>OCR:

[Assistant] - - - - - - - - - - - - - (År 1847). . . 314, 322, 337


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tiden står icke stilla. Dag efter dag,
månad efter månad och år efter år swinna
hän för att aldrig återkomma. En stän
dig wäxling råder i detta afseende. Men
huru godt är det icke för såwäl ung som
gammal att weta och bygga sin förtrö
stan därpå, att Kristus är densamme i
går, i dag och desslikes i ewighet.
Medan tidens wäxling wittnar om för
gänglighet och wi se huru döden gör det
ena bytet efter det andra, är det en syn
nerlig tröst och glädje att wara förwis
sad om att Jesus är det ewiga och full
komliga lifwet.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
som ganska wäl wäxer wid Åbo, och säkert tål
ett ännu wida Nordligare Klimat, som förtje
nar mycket afseende. Bland annan nytta af
Flädern skall desz starka lukt wara för insekter så
obehaglig, att om man öfwerfar Kålplantor och
Frukträn med wiskor af Fläder blom, skola de ej
röras af mask. b). att man skall kunna mycket
befordra fruktbarheten hos Fruktträn, genom att
ofta och starkt skaka dem. Maskar och puppor
falla af, de öfwersta rötterna wäxa, safternes om
lopp och Trädets wäxt befordras, och under rägnak
tig wäderlek befrias blommorne från den fugtighet,som
så ofta är hinderlig för frö-mjölets spridande. c)
Rådes att då man utplanterar trän, under rötterne
strö kål af lösa trädslag, hwilka såsom glödande
blifwit släckte i watten; äfwen osläckte kål eller kål
stybbe (En erfarenhet Redakt. äger, att en träd
gårdsjord blef för 20 år ofruktbar, genom bland
ning med kolstybbe från gamla tjärdalar, ehuru
detta alls icke tycktes wara inpregneradt med hartz
artade ämnen, oaktadt stark gödsling och jordbland
ning ej kunde fås i sitt förra skick annorlunda,
än att största delen af myllan bortsläpades, ger
anledning att tillstyrka warsam efterföljd af detta
råd). d) Att Fabricationen af Hwitbets-sockret
sedan år 1825 skall uti Frankrike så stigit,
att man kan anse som gifwit att den, äfwen wid
närwarande låga priser på socker, skall årligen ut
widgas. 1827 steg productionen till 5 Millioner
skålp., och priset war på puder-socker 8, och på
raffineradt 14 skill. B:co pr: skålp. I Tyskland
har man ofta ifrigt angripit men åter nedlagt
denna näringsgren, och den anläggning som finnes
hos den, för sina många inrättningar berömda Nat-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Utdelas hwarje tredje lördag i månaden: Luth. Ev. fören. expedition, Bokh. Wickström, Missionshyddan
och Laurents tidningsdepot.
Den barmhertige öfwerstepresten.
Så hemskt är på hafwet när stormarna rasa,
Naturen i uppror, med oro och fasa, Blott bidar
och längtar att komma till ro; Men stormen den
wäxer och mörkret tilltager, Man ser ej en ljusning,
en glimt utaf dager, En hamn för den trötte, ett
winkande bo.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Föreningen för Helsingfors
Arbetshem och Nattherberge,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
I detta tillstånd, — blödande, be
spottad och krönt med törnen lät Pi
latus nu föra honom inför folket och
sade: „Se människan"! Men folket kände
intet förbarmande. Högljudt och en
hälligt ropade alla: "korsfäst, korsfäst'.
Pilatus, den orättfärdige domaren ut
talade sig själf owetande wid detta till
fälle ett härligt wittnesbörd om Kristus.
Hans ord: „se människan" lärde det då
församlade folket, har sedan dess lärt
millioner människor och lär oss ännu i
dag att rikta blickarne på den törnekrönte,
misshandlade och lidande Jesus. Wi
skola fästa wåra blickar wid honom, men
icke för att såsom Pilatus menade han
wore i bebos af wårt medlidande, utan
därför, att wi äro i behof af den frid,
som endast han kan gifwa ofs. Alla,
som behöfwa en Frälsare, finna honom
här. Han dömdes för din och min skull,
han begabbades, gisslades och slutligen
korsfästes för dina, mina, och alla män
niskors synder. Tänk hwilket straff,
hwilket lidande för en oskyldig och tänk
hwilken omätlig winst för oss som är
skyldiga! Må wi då alla blicka upp
och „se människan!" Må wi söka och
emottaga Hans frid!
„O hufwud, blodigt fåradt,
Af smälek höljdt och spe:
O hnfwud, kwalfyldt, tåradt,
Djupt böjdt i ång'st' och we;
O hufwud, som bort firas
Med ära stor, men nu
Begabbas, törnesiras,
Högtlofwad ware du."


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Utdelas hwarje tredje lördag i månaden: Luth. Ev. fören. expedition, Bokh. Wickström, tidn. Finlands kontor,
Missionshyddan och Laurents tidningsdepot.
Ett saligt wetande
(Predikan.)
Men wi weta, att för dem som älska Gud samwerkar
allt till det bästa. Rom. 8: 28.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuopio 1905. K. Malmströms boktryckeri
Godkänd af sensorn den 25 februari 1905, Kuopio


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Står du wid mitt hjärtas dörr,
Jesus, hjälp att jag
Widt må låta dörren upp
Och det re'n i dag!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Här må äfwen omnämnas att besty
relsen sistlidna höst utarbetade förslag
till nya stadgar, enligt hwilka förenin
gen under namn af „Åbo Stads-Mis
sion" och med utwidgadt program fram
deles komme att arbeta för afhjelpande
af såwäl andlig som lekamlig nöd i Abo
stad. Förslaget godkändes och antogs
af föreningen wid allmänt föreningsmöte
den 12 oktober och wäntar nu blott på
öfwerhetlig stadfästelse.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Herren säger: Jag har förlossat dig.
Detta skedde genom Jesu seger, som han
wann genom sin död och uppståndelse.
Wi blefwo med en dyr lösepenning åter
lösta. Därför säger Herren: Du är
min. Då wi nu äro så kära för wår
himmelske Fader, att han utgifwit sin
egen Son för wår skull, huru skulle han


[User] <image>OCR:

[Assistant] Korkeimmat valtiolaitokset 8 „ „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
10. Missä kirkkokunnassa hän eli ja sai kaswa
tuksensa?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sisällys:
Kestämmekö? Kirj. W. Leino.
Uskonnonopetus ja oppiwelwollisuus. Kirj. M. P.
Muutamia kirkkolain muutosehdotuksia. (Jatkoa wiime n:roon.)
Toimitukselle lähetettyä kirjallisuutta.
Tampereen Kaupunki-lähetys, Kirkollinen wiikko
lehti N:o 9 on ilmestynyt ja sisältää Simo Korpelan runon, kirjoi
tuksen ompeluseuroista, selonteon Emmaus-yhtiön wuosikokouksesta
y. m.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
E. L. N. Y:n johtokunta on ryhty
nyt toimiin saada ensi kesän kuluessa
jälleen jonkun henkilön terwehtimään haa
raosastoja ja mahdollisesti perustamaan
uusia. Kansakoulun opettaja E. Lyyti
nen on suostunut käymään eri osissa
maatamme E. L. N. Y:n asiamiehenä.
Kesäkuussa hän aikoo olla seuraawissa
paikoissa:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
373
Jeesuksen weressä, ei seuraa Juma
lan waan saatanan ohjelmaa. Ei
ollut myöskään aiheeton Paawalin
pelko, kun hän kirjoittaa 2 Kor. 11:3:
„Minä pelkään, että niinkuin käär
me wietteli Eewan kawaluudellansa
niin teidänkin taitonne turmellaan
siitä yksinkertaisuudesta, kuin on
Kristuksessa."
Walaiskoon ewankeliumin kirkas
walkeus monen moneen sydämeen
nytkin lähestywän Joulujuhlan ai
kana, että monelle kirkastuisi Jee
suksen lihaan tulemisen tarkoitus:
kadotetun ja tuomitun maailman
autuaaksi tekeminen Hänen werensä
kautta.
Suo, Herra, waltakuntasi sano
man kajahtaa puhtaana ja kirkkaana
kaikessa maailmassa, „sillä sinä lisäät
kansaa ja sinä lisäät iloa."
Tämän ilon runsautta toiwottaa
Sanansaattajakin lukijakunnalleen
sekä rauhallista Wapahtajamme
syntymäjuhlaa! H. P.
„Kuka sitä olisi uskonut!"
(Tositapaus Pohjanmaalta noin 30 wuotta sitten).
— Wallan tässä harmista hal
keaa. Ei saa enää omissa nurkis
saankaan pahaakaan rauhaa. Yhtä
ja samaa laulun luritusta aamulla
ja illalla. Ennen kirottiin, juotiin
wiinaa ja tapeltiin. Silloin oli reilu
komento talossa. Tuo arpi kaswois
sani on siltä ajalta. Ja miellelläni
ottaisin toiseen poskeeni samanlai
sen. Tuhannen kertaa ennen, kun
kuuntelisin tuota laulua ja lakkaa
matonta juttua autuudesta. Moko
mat autuaat, pyh! Luulewat rau
kat taiwaan iloon pääsewänsä, lau
lunsa palkaksi. Wähällä se on tyhmä
kansa wietelty. Tuo kirkkoherra ret
kale se tämän willityksen seurakun
taan toi. Tiesin sen jo aawistaa ja
ponnistin kaikki woimani ett'ei olisi
päässyt tänne, mutta mikä siinä
auttoi. Kaikki akat silloin oliwat
liikkeellä ja markalla huutaa täräyt
teliwät ja woiton saiwat. Häwet
tää oikein kun pitää tuollaista pap-
pia katsella ja wielä palkkaa maksaa
mokomalle. Tallirengiksikään ei
tuollainen mies kelpaisi, mutta an
napas kun köhöttää tällaisen pitä
jän kirkkoherrana. Kylän raitilla
tuolla kulkee akkain kanssa ja kaikissa
renkituwissa kukkuu iltakaudet muka
sanaa julistamassa. Ennen toki pa
pitkin maistoiwat maljaa ja löiwät
pöytään ruutua ja ässää niin että
läiski. Haeppas tämä siwistynei
den seuraan, jos lystäät. Waikka ei
tuosta ihmisten seuraan olisikaan.
Pilalle se meni elämä. Sitten wielä
tuo pappi tunkee oikeidenkin ihmis
ten kintereille. Tapasi minut aa
mulla postikonttorilla ja alkoi ky
sellä onko minulla rauha Jumalan
kanssa ja miksi en käy kirkossa.
Mutta kyllä hän nyt sai nenälleen.
Ehkä muistaa toistaiseksi, ett'ei tule


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Minun taloni on perintö; ei koske
kehenkään jos sen myön taikka syön"
sanoo Matti päätänsä keikauttaen ja
Pekka waan hiljalleen wirkkaa: „Ruu
nuntalohan minulla on, mutta leiwäs
sä meilläkin pysytään". Nämä lauseet
jo osaksi näyttäwät eron perintö- ja ruu
nuntalojen wälillä. Edellinen on wil
jelijänsä oma ja jälkimmäinen ruunun.
Waikka maanmiehet hywinkin tuntewat
näiden talojen eri luonnot, tahdomme
kuitenkin lyhykäisesti ottaa puheeksi ne
pääkohdat, joissa ne talot toisistaan e
riäwät.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tuneet, waan luulen, että kun totuuden
käsittäwät, niin myös tulewat siitä
minullekin ilmoittamaan. Kolme eri
henkilöä kehotti minua myös hyljää
mään Ewankeliumi-Yhdistyksen kirjoja
ja käskiwät ostaa maallikkotoimelta,
sanoen Yhdistyksen kirjojen olewan
wäärää oppia. Waan siihen en suos
tunut. Sanoin waan, että en sitä tee
niin kauan kuin löydän ne Raamatun
kanssa yhtäpitäwiksi. Ja oi miten
kallista on elää puhtaasta Jumalan
sanasta!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
seen ja awasi meillekin, kaikille
maailman kansoille, sinne tien.
Siellä hän istuu meidän wälimie
henämme majesteetin oikealla puo
lella korkeuksissa (Hepr. 1: 3).
Jeesus on wangiksi ottanut wan
keuden ja siis päästänyt wangit
wapaiksi. Me olimme syntiinlan
keemuksen päiwänä joutuneet perke
leen wangeiksi. Onneton oli tämä
tila. Mutta Jeesus tuli meitä
tästä kurjuudesta auttamaan. Hän
tuli pelastusta ja autuutta meille
onnettomille tuomaan. Siitä hän
itse profeetan kautta ennusti: Her
ran, Herran henki on minun pääl
läni, sentähden on Herra minua
woidellut saarnaamaan köyhille
hywää sanomaa; hän on minua
lähettänyt parantamaan särjettyjä
sydämmiä, saarnaamaan wan
geille luuastusta ja sido
tuille pääsemistä Jes. 61:
1, 2). Ja profeetta Sakarias
myöskin ennusti hänestä: Sinä
lasket myös ulos sinun liittosi
weren kautta sinun wankisi wedet
tömästä kuopasta. Sielun wihol
linen, jonka waltaan olimme jou
tuneet, on tosin wäkewä, mutta
Herra on woimallisempi, hän, joka
kärmeen pään oli rikki polkewa.
Hän tuli meitä tuon wäkewän wal
lasta wapahtamaan Sillä näin
sanoo Herra: nyt pitää wangit
wäkewältä otettaman pois ja tui
man saalis irralle pääsemän, ja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Neeron wanki, mutta hän oli Kristuksen apostoli. Ja
kun katselin häntä, näytti kuin hän olisi kirjoitta
nut. Hänen wanha kätensä wapisi, kun hän piirusti
kirjaimet. Mutta taiwaan walo oli hänen silmissään
ja taiwaan hymy hänen huulillaan. Hän oli kirjoit
tamassa jäähywäisiään mailmalle. Kun seurasin hä
nen kynäänsä, luin seuraawat sanat: „Minä olen hy
wän kilwoituksen kilwoitellut, juoksun päättänyt, uskon
pitänyt. Täst'edes on minulle tallelle pantu wanhurs
kauden kruunu, jonka Herra, wanhurskas tuomari, sinä
päiwänä minulle antaa".
Paawali Tarsolainen waikutti sydämeeni. Näytti
siltä, kuin hän olisi tahtonut sanoa minulle:
„Miksi olet sinä niin pelkuri? Epäiletkö sinä Jeesuk
sen lupauksia?" Minä polwistuin tuolle kylmälle kiwi
selle lattialle, ruumiini wapisi, kyyneleet juoksiwat wir
tana silmistäni ja minä huusin; „Oi Jumala, mart
tyyrien Jumala! Etkö sinä woi wahwistaa minua,
niinkuin sinä wahwistit Paawalia? Isä taiwaassa,
onko sinun käsiwartesi lyhentynyt, oletko unohtanut lap
sesi? Mailma on jättänyt minut. Älä sinä minua
jätä! Minä en woi liittyä, enkä turwautua kehenkään
muuhun kuin sinuun". Tämä oli kaikki mitä tiesin.
Mutta minä tunsin, että käsi tarttui minun käsiwarteeni,
ja se johti minut portaita ylös ulkoilmaan. Saattajani
pelkäsi, että jotakin oli tapahtunut minulle tuolla al
haalla, ja kun tulimme päiwänwaloon, katsoi hän kas
woihini ja kysyi: „Mitä on tapahtunut?" Minä was
tasin: „Enempi on tapahtunut, kuin koskaan woin si
nulle kertoa".
Hiljaa, äänettömästi kuljin kotia hotelliini. En
tahtonut, että kukaan puhuttelisi minua. Tuntui kuin
olisin ollut kirkastuswuorella Jeesuksen kanssa. Katselin
ylös ja näin Jeesuksen yksinänsä. Tahdoin polwistua
hänen jalkainsa juuressa ja puhua hänelle. Oi, mikä
woima tulikaan sydämeeni! Muutamassa tunnissa
kirjoitin tunnustukseni ja erohakemukseni, panin ni
meni sen alle, pistin koteloon, panin postimerkin
päälle ja wakawalla kädellä työnsin sen postilaatikkoon,
ja se meni. Oi, minkä woiton sain sinä hetkenä! Tun
tui siltä kuin wuoren painoinen kuorma olisi nostettu
pois sydämeltäni. Mitäpä se tekisi, waikka isä ja äiti,
weljet, sisaret ja ystäwät ylönantaisiwat minut. Jeesus
ei ylönantaisi minua. Ja minä kuulin hänen puhu
wan minulle: „Älä pelkää, minä olen sinun kanssasi!"
„Jos joku minua rakastaa, hän pitää minun sanani;
ja minun Isäni rakastaa häntä ja me tulemme hänen
tykönsä ja asumme hänen tykönänsä". „Mailmassa on
teillä tuska, mutta olkaa hywässä turwassa, minä woi
tin mailman".
Oi, miten siunattu olikaan tuo hetki! Oi tuota
iloa ja rauhaa, jota sain tuntea sielussani! Täydestä
sydämestä woin sanoa: „Herra on minun paimeneni;
ei minulta mitään puutu. Hän walmistaa minulle
pöydän wihollisteni kohdalle. Hän woitelee pääni öl
jyllä ja maljani on ylitsewuotawainen. Hywyys ja
laupeus seuraawat minua kaiken elinaikani, ja minä
saan olla Herran huoneessa ijankaikkisesti".
Minä olin nyt woittanut. Jeesus oli minun


[User] <image>OCR:

[Assistant] Kansanvalistus, tieteet ja taiteet 78 „ „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
samme laulaa: „Onpa taiwaassa tal
lella lapsillekin j. n. e.
Nyt on meille alkanut uusi wuosi.
Wanha wuosi on wajonnut pois ijäisyy
den hautaan, josta se ei enään koskaan
palaa. „Oi, jos wuosi alkawa oisi Luo
jan siunaama."
Niin, jääkää nyt kaikki lukijat ja sedät
rakkaan Jumalan haltuun. Hän johta
koon, niinkuin Hän hywäksi näkee. Hän
wie warmasti omansa onnellisesti pe
rille. Hywästi nyt!
toiwoo Lilja Heininen.
Nyt minäkin terwehdän ensi kerran
teitä rakkaat Lasten Lehden lukijat ja
toiwotan teille Herran siunausta. Jee
sus toi meillekin autuuden kuollessaan
Golgatalla ja nyt olemme autuaat yksin
Jeesuksen teossa. H ywin on asiat, kun
welka-kirja on naulittu ristiin, synnit
peitetty, pahat teot annettu anteeksi.
Lausun sydämmellsiet kiitokset Lasten
Lehden sedillen niistä monista hywistä
neuwoista, joita olemme saaneet.
Rakkaat Lasten Lehden lukijat!
Armo ja rauha olkoon teille Jeesuk
selta Kristukselta, joka meitä rakasti ja
on meidät werellänsä meidän synneis
tämme pesnyt. Ilm. 1: 5.
Aika rientää — taas alamme uutta
wuotta. Mitä se tuo mukanaan emme
tiedä, emmekä tarwitsekaan tietää, kun
sen waan tiedämme ja warmana pidäm
me, että me tänäkin wuonna ja niin
kauan kun elämme, olemme Jumalan


[User] <image>OCR:

[Assistant]
samme laulaa: „Onpa taiwaassa tal
lella lapsillekin j. n. e.
Nyt on meille alkanut uusi wuosi.
Wanha wuosi on wajonnut pois ijäisyy
den hautaan, josta se ei enään koskaan
palaa. „Oi, jos wuosi alkawa oisi Luo
jan siunaama."
Niin, jääkää nyt kaikki lukijat ja sedät
rakkaan Jumalan haltuun. Hän johta
koon, niinkuin Hän hywäksi näkee. Hän
wie warmasti omansa onnellisesti pe
rille. Hywästi nyt!
toiwoo Lilja Heininen.


[User] <image>OCR:

[Assistant] (Turun Lehti 3 k. 24 r.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Usko yksin ilman töitä tekee, wanhurskaaksi, mutta minä
puhun totisesta, eläwästä uskosta, joka, sittenkun se on tehnyt
meidät wanhurskaiksi, ei jätä meitä toimettomiksi ja nukkumaan,
waan tekee työtä rakkauden kautta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
„Ensiksi olemme kuulleet, kuinka Jumala jakoi ihmisen kahteen osaan,
mieheen ja waimoon. Siitä päätämme että, niinkuin ei muutkaan Juma
lan työt riipu ihmiswoimassa, niin ei riipu sekään, josko synnymme mie
heksi tahi waimoksi. Ei taida aurinko sanoa: minä tahdon olla kuu. Eikä
kuu muuttaa itseänsä auringoksi, mutta täytyy jokaisen jäädä siksi, miksi
Jumala hänen loi. Niin täytyy miehen jäädä siksi, mikä hän on, ja ei
taida tulla waimoksi, ja päin wastoin täytyy waimon olla waimo, joksi
hän myös luotiin: ja ei seiso hänen woimassansa saada sitä miksikään
muutetuksi".
„Toiseksi sanoi Jumala ihmiselle tuohessansa: „Olkaat hedelmälliset
ja lisääntykäät!" Tämä lause on ukkosen isku kaikille paawin takiloille, ja
antaa luwan papeille ¹), munkeille ja nunnille mennä naimisiin. Sillä
niinkuin auringon luonne on walaista, eikä taida muuten, niin on Ju
mala luomisessa laskenut ihmiseen hedelmällisyyden lain, olkoonpa ihminen
sitte mies tahi waimo".


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Fariseusten ja kirjanoppineiden wanhurskaus oli siinä, etteiwät ulko
naisilla töillä rikkoneet lain käskyjä. Kun eiwät työllisesti tehneet, mitä
Jumala laissaan kielsi, luuliwat he osittawansa laille oikeaa kuuliaisuutta.
He ymmärtiwät, että esimerkiksi wiides käsky, joka kieltää tappamisen riko
taan, kun tehdään murha, sekä wetiwät sen tekijän paikallisten tuomiois
tuintensa eteen, mutta eiwät käsittäneet tätä käskyä woitawan muulla tawalla
rikkoa. Kun nyt ulkonaisesti Jumalan sanan kirjainta totteliwat, oli heillä
tässä omassa kuuliaisuudessaan wanhurskaus, josta oliwat mielessään
warmat, että se kelpaa Jumalalle.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jeesus on wangiksi ottanut wan
keuden ja siis päästänyt wangit
wapaiksi. Me olimme syntiinlan
keemuksen päiwänä joutuneet perke
leen wangeiksi. Onneton oli tämä
tila. Mutta Jeesus tuli meitä
tästä kurjuudesta auttamaan. Hän
tuli pelastusta ja autuutta meille
onnettomille tuomaan. Siitä hän
itse profeetan kautta ennusti: Her
ran, Herran henki on minun pääl
läni, sentähden on Herra minua
woidellut saarnaamaan köyhille
hywää sanomaa; hän on minua
lähettänyt parantamaan särjettyjä
sydämmiä, saarnaamaan wan
geille luuastusta ja sido
tuille pääsemistä Jes. 61:
1, 2). Ja profeetta Sakarias
myöskin ennusti hänestä: Sinä
lasket myös ulos sinun liittosi
weren kautta sinun wankisi wedet
tömästä kuopasta. Sielun wihol
linen, jonka waltaan olimme jou
tuneet, on tosin wäkewä, mutta
Herra on woimallisempi, hän, joka
kärmeen pään oli rikki polkewa.
Hän tuli meitä tuon wäkewän wal
lasta wapahtamaan Sillä näin
sanoo Herra: nyt pitää wangit
wäkewältä otettaman pois ja tui
man saalis irralle pääsemän, ja


[User] <image>OCR:

[Assistant]
pimeissä walistaa, niinkauwan kuin
päiwä walkenee ja kointähti koittaa
teidän sydämissänne". 2 Piet. 1: 19.
Apostoli Pietari puhuu toisen kirjeensä
ensimäisessä luwussa m. m. että se sana,
jota hän ja muut Herran apostolit owat
julistaneet, ei ole ollut kawala juttu, waan
totinen elämän sana. He owat puhuneet
Herrasta Jeesuksesta ja hänen toimitta
mastaan lunastuksesta. Että Jeesus oli
totinen Jumala, miksi he oliwat hänen
esittäneet, sitä takaa sekin tapahtuma,
jota he saiwat olla näkemässä „pyhällä
wuorella". Me olemme itse nähneet
Hänen suuren kunniansa", wieläpä kuul
leet suoraan taiwaasta todistuksen, että
Hän on Jumalan Poika. Niin kirjoittaa
Pietari. Mutta apostoli huomauttaa
myöskin, että asian oikeutta on takaa
massa koko profetallinen sana, ja siitä
sanasta hän kehoittaa selkoa ottamaan.
„Te teette hywin" — sanoo hän — „jos
siitä waarin otatte".
Tämä apostolin neuwo on hywin tär
keä meille kaikille. Meilläkin on, Juma
lan armosta, tämä wahwa profetallinen
sana ja siihen on meidän kiinnitettäwä
huomiomme, jos mielimme oikealla tiellä
kulkea. Jos sanan jätämme, niin jäämme
sulaan pimeyteen. „Sinun sanasi on
minun jalkaini kynttilä ja walkeus mi
nun tielläni", sanoo psalmi-laulaja. Pi
meydessä waelsiwat ne kaksi opetuslasta
Emauksen tiellä, joista ewankelista ker
too. Jeesus selitti heille Mooseksesta ja
profetoista kaikki kirjoitukset ja niin wei
heidät Jumalan sanaan. Ehkäpä sinulla
kin ystäwäni, joka tätä satut lukemaan,
on runsaita kokemuksia siitä, miten aina
olet joutunut pimeyteen ja ahdistukseen
silloin kun sanan todistukset owat unehtu
neet. Ja taas on sana nostanut sinut
jälleen elämään Herrassa. Oikea hen-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
toimikuntaan walittiin uudestaan kruunun
wouti K. Backmansson ja metsänhoi
taja M. von Haartman, joiden oli wuoro
erota. Warajäseniksi toimikuntaan walittiin
niinikään uudestaan ne molemmat, joiden oli
wuoro erota, nimittäin kauppaneuwos Fr.
Rettig ja maanwiljelijä I. W. Mar-
j alin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
a) että täydellinen seitsenluokkainen nais
koulu, suomi opetuskielenä, waltion kustan
nuksella perustettaisiin setä Jywäskylään että
Kuopioon;
b) että niinikään waltion waroilla neli
luokkainen suomalainen naiskoulu perustettai
siin Ouluun; sekä
c) että Hallitus ensi lukuwuoden alusta
korkeintaan 1.500 markan suuruisella wuo
tuisella apurahalla luokkaa kohti kannattaisi
suomalaisia yksityisiä tyttökouluja Mikkelissä,
Hämeenlinnassa, Wiipurissa ja Porissa.
Sitä wastoin saa waliokunta pyyntöesityk
sen suhteen suomalaisen naiskoulun perusta
misesta Turkuun kunnioituksella esittää:
d) ett'ei se tätä nykyä antaisi aihetta mi
hinkään toimiin Waltiosäätyjen puolelta.
Wastalauseita:
Hrat I. Pippingsköld ja Nils Grotenfelt
ehdoittawat
a) että Keis. Majesteti jo ensi lukuwuoden
alusta armossa ottaisi Kuopion ja Jywäsky
län kaupunkeihin paikkakunnan wäestön yksi
tyisesti perustamat suomenkieliset koulut nais
siwistystä warten suojaansa ja sitten wast'-
edes myöskin armossa ylläpitäisi niitä täy
dellisinä oppilaitoksina, toista 4-, toista tois
taiseksi 7-luokkaisena, ja semmoisella järjes
telmällä, jonka tuonlaisille oppilaitoksille sopii
katsoa tarkoituksen mukaiseksi;
b) että alammaisuudessa esitetyt järjestä
missuunnilelmat ja asianomaisten koulunomis
tajain ehdottamat koulujohtokunnat armossa
tutkittuansa, Keis. Majesteti niinikään ar
mossa antaisi apurahaa Wiipurin, Oulun,
Hämeenlinnan, Mikkelin ja Porin kaupunkei
hin, yksityisten kokoamilla waroilla veruste
tuille tyttökouluille, tämä apuraha laskettuna
keskimäärin 1,500 markaksi jokaisen koulun
kutakin 4 luokkaa kohti ja sowitettuna paik
kakunnallisten hintasuhteiden, koulujen oppi
lasluwun ja lukukausittain tulewien koulu
maksujen määrän mukaan.
Hrat G. Wallgren ja A. H. Chydenius
ehdoittawat että mietinnön c) kohta tulisi
näin kuulumaan:
Että hallitus, mitä tulee tätä nykyä Ou
lussa, Mikkelissä, Hämeenlinnassa, Porissa
ja Wiipurissa olewiin yksityisiin suomenkieli
siin naiskouluihin, ja myöskin wast'edes, kun
pyydetään lupaa yksityisten, joko suomen- tai
ruotsinkielisten, naiskoulujen perustamiseen,
tahtoisi, jos se hywäksyy koulun järjestämis
suunnitelman ja kulunkiarwion sopiwiksi kat
sotuilla ehdoilla ja niin kauan kuin nähdään
tarpeelliseksi kannattaa koulua wuotuisesti kor
keintaan 50 prosentilla hywäksytystä kustan
nus-ehdoituksesta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hiippakuntain sanomia. Turun. Se
naati on tehdystä anomuksesta wapauttanut Ke
miön kirkkoherran, lääninprowasti F. G. Hed
berg olemasta suomalaisen wirsikirjan kor
jaus-komitean jäsenenä. — Tuomiokapitulin
esityksestä on Keis. M:ti kesäkuun 21 p. mää
rännyt Turun lukion kaksi ali-luokkaa oppi
laisten lisääntymisen tähden jaettawaksi kumpikin
kahteen osaan ja otettawaksi neljä apuopettajaa
2,000 markan wuosipalkalla kukin tulewan syys
kuun 1 p:stä yhdeksi wuodeksi, jonka wuoksi tuo
miokapituli on julistanut nämät neljä opettajan
wirkaa haettawaksi ennen tulewan elokuun 15
päiwää. — Säkylän kirkkoherran waalissa hei
näkuun 1 p. sai kappal. wp. E. F. Bergroth
15 mantaalin huudot, kappal. wp. G. Nyholm
⅙ mantaalin ja wälisaarnaaja wp. F. L. In
german 8 mantaalin huudot; Isonkyrön kap
palaiswaalissa samana päiwänä sai w.pastori
V. F. Lilius 56, v. pastori K. H. Hjerpe
8 ja w.pastori I. T. Ignatius 3 mantaalin
huudot; ja Wehmaan kappalaisen waalissa tä
män kuun 8 p. sai Welkuan kappalainen N. I.
Almark enimmät huudot.
Porwoon. Haettawana: toisen kappalaisen
wirka Mikkelissä. — Määrätty: kirkkoherran wir
kainen Mikkelissä B. Stenbäck myöskin toi
mittamaan toisen kappalaisen wirkaa siellä.
Kuopion. Wirkawakuutteen on saanut w.
t. lehtori, maist. P. G. Hällfors suuretieteen
lehtoriksi Oulun alkeisopistossa.
Wirka-ilmotuksia. Senaati on määrän
nyt wuori-insinöörin, wuorimestari E. H. Fu
ruhjelm tämän wuoden loppuun asti toimitta
maan wuorimestarin wirkaa etelä wuoripiirissä.
— Mikkelin läänin maaherra on Hirwensalmen
pitäjän nimismieheksi määrännyt maankanslistin
D. I. Ikosen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Suomi, Kuvalehti Kansalle
6
maan koko maamme musiikkihistoriassa, julkaisemme
tässä numerossa niiden henkilöiden kuwat, jotka
owat olleet mukana tämän suuren musikkiteoksen
ensimäisessä esittämisessä sekä heidän etunenässään
runoilija Wecksellin ja säweltäjä Palmgrenin muoto
kuwat.
lellään halusiwat pian astua pyhään awiosää
tyyn.
Hiukset ja luonnonlaatu.
Eräs ranskatar, joka 25 w. aikana on erityisesti
tutkinut ihmisten hiuksia, kertoo seuraawaa:
— Ei wiiwy kauwan, ennenkuin tullaan enem
män kuin tähän saakka koettamaan arwostella kanssa
ihmisten luonnonlaatua heidän hiuksiensa muodosta,
wäristä ja kiharuudesta. Tähän huomautettanee
kenties, että naisten joskus werrattain konstikas
tukkalaite estää huomiontekijän saamasta oikeaa käsi
tystä tutkittawastaan. Mutta todellinen tuntija
woi nähdä konstikkaimmankin tukkalaitteen läpi, kau
neimmista ja sirommistakin aalloista ja kiharoista
huolimatta. Samoin kuin käsialantutkija näkee alku
peräiset, eri kirjoitusmerkit muutetuimmassakin käsi
alassa, samoin woi hiustentutkija aina löytää ne
pienet yksityiskohdat, jotka owat luonteen ja persoo
nallisuuden warmat tuntomerkit.
Nainen, jonka tukka on ohimolta kihara, on hil
jainen ja rauhallinen, hänellä on puhdas ja hywä
sydän, kun taas naisella, jonka tukka on wahwa ja
runsas niskassa, useimmiten on kowa ja taipuma
ton luonne. Tästä on poikkeuksena se, että tumma
ja mustatukkaisella naisella on tawallisesti sydämen
hywyyttä ja loogillista ajatuksenteräwyyttä. Waa
lealla naisella, jonka tukka on pelkkää kiharaa, on
helposti kiihtywä luonne ja hän on taipuwainen
kinastelemaan ja riitelemään. Jos päälakea peittä
wät hiukset owat itsepäiset, woidaan warmuudella
wäittää, että hänellä on jonkun werran taiteellisia
kykyjä, jotka eiwät ole päässeet kehittymään. Hiuk
set, jotka owat tasaisesti järjestäytyneet pitkin päätä
ja jotka tottelewat helposti kampaa, osottawat että
niiden omistajattaren ylpeä sydän on saanut oppia
nuorena tottelemaan. Ja nainen, jonka alituiseen
täytyy auttaa kaswoille riippuwia etuhiuksia, kätkee
sydämeensä monta sywää salaisuutta ja suuria su
ruja.
Rauhalliset, kiillottomat, mutta tuuheat hiukset
owat warmana merkkinä sopusoinnusta ja alistu
misesta.
Tämä ranskalainen „hiusoppinut" näkyy unoh
taneen, että myös miehillä on hiukset, usein hywin
kin tutkimisen ja mielenkiinnon arwoiset.
Kuka ensin joutui naimisiin.
Kirj. J. Pauli (1455—1530).
Eräällä porwarilla oli kolme tytärtä, joilla
kullakin oli sulhasensa, ja jotka kaikki kolme mie-
N:o 4
Mutta isälle käwi liian waikeaksi päästää hei
dät kaikki menemään samalla kertaa. Sen wuoksi
kutsui hän heidät luoksensa ja sanoi heille näin:
— Niin, rakkaat tyttäreni, minä tahdon samalla
kertaa antaa wettä teille kaikille kolmelle, ja te saatte
yht'aikaa pestä kätenne, mutta ette kuiwata pyhilii
naan, waan on teidän annettawa niiden kuiwua
itsellään, ja hän, jonka kädet ensiksi owat kuiwat,
saa ensiksi itselleen miehen.
Ja sitten isä kaatoi wettä kaikkien kolmen käsiin,
he wiruttiwat niitä ja antoiwat niiden kuiwua it
sellään.
Mutta nuorin tytär huitoi yhtämittaa käsillään,
hyljäten ja ewäten, ja huusi sitä tehdessään:
— Minä en ollenkaan huoli miehestä!
Mutta tästä liikkeestä kuiwuiwat hänen kätensä
ensiksi; hän sai ensiksi miehen, ja toisten täytyi
odottaa.
Kuwamme.
Ensimäisellä siwulla tätä numeroa on nähtä
wänä kuwa Saarnatuoli kadulla. Tämä
saarnatuoli on ensimäinen laatuaan koko maail
massa. Newyorkissa äskeisin walmistuneeseen „Ar
mon-kirkkoon" se kuuluu. Siihen kirkkoon on kä
dunpuolelle laitettu ulkoseinään saarnatuoli siten,
kuin kuwamme osottaa, josta tuolista pappi kesä
päiwinä woi saarnaella. Sen saarnatuolin edessä
olewalle awonaiselle paikalle mahtuu noin 1,000
henkeä. — Wiidennellä siwulla lehteämme on yh
teensä 12 muotokuwaa, kapellimestari Selim Palm
grenin ja runoilija J. J. Wecksellin muotokuwat,
sekä niiden henkilöiden kuwat, jotka owat esiintyneet
täällä Turussa tämän kuun lopulla suuremmoisella
menestyksellä useita kertoja esitetyssä oopperassa
Daniel Hjortissa, jonka runoilija Wecksellin saman
nimisestä murhenäytelmästä muodostettuun tekstiin
on musiikin säweltänyt kapellimestari Selim Palm
gren. Siitä puhutaan eri kirjoituksessa toisessa pai
kassa lehteämme.
Niitä näitä.
— Sai wastauksen. Eräs herrasmies tahtoi
tehdä pientä pilaa muutamasta juutalaisesta, jonka
kanssa hän puheli. Hän sanoi Mooseksen uskolai
selle:
„Wenäjällä sitä nyt owat olot mullin mallin —
siellä on ruwettu hirttämään juutalaisia ja sikoja
yhdessä".
„Mikä onni siis onkaan meille molemmille, ett
emme ole nyt Wenäjällä", wastasi juutalainen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
meenkyrön w. t. kappalainen E. Ant
tila ja Kalwolan w. t. kirkkoherpa K.
A. Kunnas. Molempain oppi ja taito
hywäksyttiin kiitoksella.
(Porwoon.) Walitus on tuo
miokapitulissa tehty wiime syyskuun
18 p:nä pidetystä kysymyspäiwätoimi
tuksesta kirkkoherran waalia warten
Lammilla.
— 1,000 markan lahja. H. ylh.
kenraalikuwernööri on lahjoittanut
1,000 markkaa käytettäwäksi huonon
wuoden lähden hätääkärsiwien hywäksi
Kuopion läänissä. — S.-K.
— Huonojen aikojen johdosta on
tietää O. F.,
määrännyt, että siitä uudesta ruoka
järjestyksestä, joka wankiloissa ensi
wuoden alusta on noudatettawa, tois
taiseksi on jätettäwä pois määrätyt
annokset rieskamaidonjuustoa ja läskiä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Luotsi K. Henrikssonin, jonka
Raaseporin kihlak.-oikeus wiime maa
lisk. 19 p. tuomitsi 24 päiwän wesi
leipäwankeuteen sekä wirkansa menettä
miseen, syystä että hän, ohjatestaan
höyrylaiwa Nidarosta marrask. 27 p.
1891 satamaan, sattui uswassa ja pi
meässä laskemaan laiwan karille, lie
nee nyt Turun howioikeus, jonne asia
wedettiin, wapauttanut kaikesta edes
wastauksesta. — Hangö.
— 2 miljoonaa 148,489 kgr. rukiita
on lokakuun kuluessa tuotu Waasaan.
Sitäpaitsi on tullut wielä 887,300 kg
ruisjauhoja ja 268,658 kg wehnäjau
hoja. — Wbl.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Lämpömittarin näytteitä Turussa.
Heinäk. 2 p. kello 6 aam. +14½. 3 p. +12½. 4 p.
+13½. 5 p. +12½. 6 p. +13¾. 7 p. +13 ¾ . 8 p. +13.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kanawaniemen lohwon N:o 3 osti wuoden
ajaksi tämän wuoden alusta lukein 70 mar-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
meenkyrön w. t. kappalainen E. Ant
tila ja Kalwolan w. t. kirkkoherpa K.
A. Kunnas. Molempain oppi ja taito
hywäksyttiin kiitoksella.
(Porwoon.) Walitus on tuo
miokapitulissa tehty wiime syyskuun
18 p:nä pidetystä kysymyspäiwätoimi
tuksesta kirkkoherran waalia warten
Lammilla.
— 1,000 markan lahja. H. ylh.
kenraalikuwernööri on lahjoittanut
1,000 markkaa käytettäwäksi huonon
wuoden lähden hätääkärsiwien hywäksi
Kuopion läänissä. — S.-K.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Palowakuutusseura Lontoossa,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kein siwu, kun ei kukaan jaksanut kiiwetä niin ylös
tuuleen kuin se. Itämerellä oli kowa myrsky Johan
nus-iltana ja yöllä käwi hirmuisen julmat aallot; Pri
mus menetti yhden purjeensa. Bornholman takana
näimme kaksi sota-fregattia; toinen oli danskalainen ja
toinen ruotsalainen. Tultuamme Rägen saaren näky
wiin tuli danskalainen linjalaiwa ja höyrykorwetti pit
kin Preussin rantaa näkösälle. Nämä tuliwat meidän
eteemme päin, likeniwät hiljoilleen ja kääntyiwät takasi;
mutta yhtäkkiä pyörähti höyrykorwetti jälleen meihin
päin ja nosti lippunsa mastoon. Primus näytti sa
moin lippunsa, mutta ei asia ollut wielä sillä selwänä.
Likemmä lähdestyttyänsä ampui sotalaiwa ja Primus
pakkasi pysäyksiin. Korwetti tuli Primuksen taakse,
laski miehillä täytetyn jollansa alas ja souti Primuk
sen kylkeen, kun korwetin upseerit ja wäestö seisoiwat
ja katsoiwat. Upseeri hyppäsi sotalaiwan weneestä tä
kille, terwehti säädyllisesti ja kysyi mistä laiwa on,
mihinkä se menee ja mitä sillä on lastina. Kun was
tattiin laiwan olewan Oulusta ja menewän Lybeckiin,
kysyi hän kummastellen: "Oulustako? Lybeckiinkö?
Emme me luulleet tämmöisen laiwan sieltä olewan."
Primus onkin pienen rantoja wahtaawan sotalaiwan
näköinen, pitkä ja kaitanen. Upseeri katsoi laiwan pa
perit, sanoi meille hywästi ja meni weneineen pois.
Tämä tapahtui 28 p. tätä kuuta, ja silloin saimme
samalta upseerilta kuulla sodan jälleen syttyneen. Hän
sanoi: "meille ei tullut kukaan walta awuksi, nyt saam
me auttaa itsiämme." Wielä ei tietäneet nekään, että
Alsen saari oli heiltä menewä. Seuraawana päiwänä
näimme Meklenburgin lahdessa taas kaksi danskalaista
höyrykorwettia tulewan aika wauhtia eri suunnalta
toisiaan wastaan ja pysähtywän toisiaan puhuttelemaan.
Toisella oli kaksi pientä otettua preussilaisten paattia
perässä. Toinen taisi tuoda toiselle sanaa, että preus
silaiset oliwat samana päiwänä walloittaneet Alsen
saaren. Sen sanoman kuulimme mekin heti Trawe
myndeen tultuamme. — Saksalaiset täällä tuntuwat
iloitsewan sellaisesta woitosta, sanoen nyt menewän koko
Sleswigikin Danskalta.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
-Paljon sokuria palannt. Ha
wanassa, Kuban saarella, syntyi wii
me perjantaina eräässä sokuriwarastos
sa tulipalo, joka häwitti 33 miljonaa
kilogrammaa ruokasokuria.
— Eurooppalaista fiwistystä 8,
000 laatikkoa wiinaa on nykyään sak
salaisilla laiwoilla tuotu Sansibariin
Afrikassa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Oulun Wiikko-Sanomia
Oulun kirkossa: suomal. puolipäiwä-saarnan v. Past.
Snellman ja rnotsal. w. t. kaup. kappal. Schlüter.
Ehtoosaarnan w. t. kaup. kappal. Schlüter. Linnassa:
w. t. linnansaarnaaja Schlüter.
Tänäpäiwänä kello 5 j. p. p. suomal. raamatun-selitys
ja rippisaarna.
Oulun Wiikko-Sanomia,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ida Morduchin
Konsertti


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sentähden päätettiin sodan jälkeen
katsoa Suomessa joku paikka, missä
sodan tullessa kuwisi säilyttää suurem
pia sotawarastoja ja johon käwisi si
oittaa sotajoukkojakin. Se paikka oli
Hämeenlinna. Mutta tänne oli siinä
tapauksessa wälttämättömästi rakennet
tawa rautatie lähimmältä meren ran
nalta, se on, Helsingistä, joten se sa
massa tulisi yhdistämään maassamme
olewan ainoan sotakelpoisen linnoituk
sen tuon warastopaikan kanssa.
Se rautatie rakennettiinkin - ja
Suomenwaroilla, koska Suomelle
kin siitä saattoi olla hyötyä kauppaliikkeen
wuoksi, waikka se hyöty alussa ei
ollut kaksinen.
Kun se rautatie walmistui w. 1862,
tuli keisari Aleksander II itse seuraa
wana wuonna Hämeenlinnaan, katso
maan, mikä keskusta tästä tulisi. Hä
nen seurassansa oli, paitsi muita ylimyk
siä, myöskin Wenäjän silloinen sota
ministeri Miljutin ynnä korkeita esi
kuntalaisia sekä tuo Sewastopolin puo
lustuksesta kuuluisaksi tullut kenraali
Todtleben. Paikka katsottiikin sowe
liaaksi aiwottuun tarkoitukseen, ja ru
wettiin tänne aluksi kokoamaan kruuti
ja muonawarastoita.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kaupungin wankilassa säilytettiin
äskenkuluneella lokakuulla kaikkiaan 43 wankia.
Näistä oli 10 mp. ja 4 np. syytetty warkau
desta, 1 mp. näpistelemisestä, 2 mp. ryös
töstä, 17 mp. ja 6 np. oli joko kuleksiwaisia
taikka löysäläisiä, 2 mp. oikeuteen tuotawia
ja 1 mp. raipparangaistuksen kärsimistä war
ten. Näitä paitsi oli yksi lapsi wankilaan
seurannut äitiänsä.
— Kunnalliswaali. Lokakuun 22 p.nä
pidetyssä kuntakokouksessa Uudenkirkon kun
nassa walittiin kuntakokouksen esimieheksi kol
meksi ensi tulewaksi wuodeksi uudestaan op.
Fredrik Aalto ja wara-esimieheksi maanwil
jelijä Oskar von Torcken. Kunnallislauta
kunnan esimieheksi walittiin uudestaan talol
linen Kustaa Tuomola ja wara-esimieheksi
talollinen Petter Pihanperä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Hiippakuntain sanomia. Turun. Se
naati on tehdystä anomuksesta wapauttanut Ke
miön kirkkoherran, lääninprowasti F. G. Hed
berg olemasta suomalaisen wirsikirjan kor
jaus-komitean jäsenenä. — Tuomiokapitulin
esityksestä on Keis. M:ti kesäkuun 21 p. mää
rännyt Turun lukion kaksi ali-luokkaa oppi
laisten lisääntymisen tähden jaettawaksi kumpikin
kahteen osaan ja otettawaksi neljä apuopettajaa
2,000 markan wuosipalkalla kukin tulewan syys
kuun 1 p:stä yhdeksi wuodeksi, jonka wuoksi tuo
miokapituli on julistanut nämät neljä opettajan
wirkaa haettawaksi ennen tulewan elokuun 15
päiwää. — Säkylän kirkkoherran waalissa hei
näkuun 1 p. sai kappal. wp. E. F. Bergroth
15 mantaalin huudot, kappal. wp. G. Nyholm
⅙ mantaalin ja wälisaarnaaja wp. F. L. In
german 8 mantaalin huudot; Isonkyrön kap
palaiswaalissa samana päiwänä sai w.pastori
V. F. Lilius 56, v. pastori K. H. Hjerpe
8 ja w.pastori I. T. Ignatius 3 mantaalin
huudot; ja Wehmaan kappalaisen waalissa tä
män kuun 8 p. sai Welkuan kappalainen N. I.
Almark enimmät huudot.
Porwoon. Haettawana: toisen kappalaisen
wirka Mikkelissä. — Määrätty: kirkkoherran wir
kainen Mikkelissä B. Stenbäck myöskin toi
mittamaan toisen kappalaisen wirkaa siellä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Saan tietää antaa että hautausmaan
tien warrella olen "Wirwotuksen"
laittanut, jossa jokainen warojansa myö
ten saapi itsensä wirwottaa kaffeella,
teellä ja simalla.
N. E. Grönroos,
Leipurimestari.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Jatk. ja loppu 28:teen n:roon.)
Anni. Ah, neitsi minun ryökkinäni, tulkaa
awuksi! tulkaa awuksi!
Neitsi. Mikä sinulla on, Anni?
Anni. Ah! wähältä oli wailla etten kuollut pe
lästyksestä. Neitsi on poissa.
Neitsi. Mtä? Minun sisareniko tytär?
Anni. Kammarin owi on auki, porstuwan owi
on auki, puutarhan portti niin myöskin, ja neitsi
on ryöstetty pois! warmaankin se ruma sala-kaup
pias hänet wei.
Neitsi. Sinä olet hupsu. Mene tiehesi!
Hukkanen (ottaa Annia kädestä kiini; jyrisewällä ää
nellä:) Seis' paikallasi! Sala-kauppiasko? Olet kuo
leman lapsi, jos et tunnnusta!
Anni. Ah, armollinen herra, minä olen wia
toin! Mitä minä siihen taidan, että minun emän
täni on suojellut sala-kauppiasta.
Hukkanen (hywin hämmästyneenä.) Suojellut sala
kauppiasta!
Neitsi! Niin, sitä en kiellä, minä olen suojel
lut onnetonta, jota teidän julmat kasakat ajoiwat
takaa.
Hukkanen (hieroo käsiänsä) Wai onnettomanako te
pidätte sala-kauppiasta! (tarttuu Wilhon olkapäihin.)
Wilho, luuletko! Sala-kauppias onnetoin!
(Tunturi antaa Julialle paperin, jonka hän löysi toisessa
näytöksessä.)
Wilho (tarttuu Hukkasen olkapäihin) Eno! Sala
kauppias on onnetoin!
Julia (katsahtaa paperiin ja nauraa.) Sekö se waan
olikin? eikö muuta olekkaan kuin se! (Hän yhä puhuu
Tunturille, ja sormellansa osoittaen Wilhoa ja neitseä selittää
hän kirjoituksen paperissa.)
Hukkanen (neitselle.) Wai onnetoin? No, tuo
onnetoin on hywästi palkinnut teitä!
Neitsi. Ei oo totta: hän ei woi olla kiittämä
töin.
Anni. Kyl, kyllä; hän on mennyt tiehensä.
Tulkaa pois, hywä neitsi! Warmaanki heitä wielä
saadaan kiini.
Neitsi. Sinulla on oikeen (tahtoo lähteä.)
Hukkanen. Ei paikalta pois! Ei ollenkaan.
Luuletteko nimismiehen olewan mykränä? Rakkauden
seikkoja — haha! — Ei, tämä on sala-liittoa, hä
wytöin liitto! Wilho! hanki tänne kärryt, niin
laitamme koko seuran kaupuntiin ja arestiin!
Neitsi. Niin, takokaa minut kahleihin! Ehkä
ne owat minulle kunniaksi!
Wilho (syrjään.) Ah lempo! nyt on aika lopettaa
kometia (Hukkaselle.) Minä hankin kärryt.
Hukkanen (kiiwaudella) Niin, tee se!
(Wilho lähtee ulos.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Suuri lahjoitus hätääkärsiwille.
Kauppaneuwos W. Hackman on lah
joittanut hätäaputoimien keskuskomi
tealle 500 säkkiä jauhoja tuotuina Joen
suuhun ja Iisalmeen. (P:lehti.)
Kaunis päätös. Porissa olewan
Wanhan höyrysahan työmiehet owat,
tietää Satak., päättäneet yksimielisesti
antaa yhden pennin kuttakin ansaitse
maltaan markalta neljän kuukauden ai
kana nälkääkärsiwien hywäksi, joten ke
räyntyy noin 500 mk. Kaunis tulos
seurattawasta päätöksestä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
käymisensä ja syöwät syömisensä. Se on saanut pori
laisten marssin nimen sentähden, että yleinen luulo sanoo
mainion Porin rykimentin sillä nuotilla käyneen niihin
werisiin otteloihin wuoden 1808:n sodassa, jossa mainittu
osa Suomen wäestöstä ansaitsi ikuisen kunnian. Muis
tamme tässä paitsi muita Lapuan ja Juuthan tappelut,
ja porilaisten urhollisen johdattajan v. Döbeln'in, jonka
pää entisissä sodissa oli halkaistu ja joka sitä nauhalla
koossa piti. — Mutta porilaisten marssin synty on epä
tiedossa; sen wain woipi sanoa että sen alku on woi
makkaista ja sotaisista ajoista, ja luutawasti on sekin
toteen näytetty että Suomen sota-joukot ja etenkin pori
laiset sitä käyttiwät marssi-nuottinansa ennen mainitussa
sodassa. Joka ajallansa ja erittäin kullakin suurella sota
ja muutosten-ajalla on omituiset tunteensa. Ne saawat
hahmonsa lauluissa ja nuoteissa, jotka sitte sekauntuwat
kansoihin ja pystywät heidän muistoonsa, eikä kenkän
tiedä mistä ne owat tulleita. Toisinaan ilmestyy muu
tosten aikoina myös suuria runoilijoita, jotka woiwat
käsittää ajan tunteet ja sowittawat ne lauluille ja nuo
tille. Niin on melkein joka woimallisena aika-kautena
löytynyt semmoisia kansan innostajoita. Greikkalaisilla
oli paitsi muita heidän Orpheus ja Tyrtaios. Keltiläi
sillä löytyi omituinen laulajain sääty-kunta. Bardit, jotka
kiihoittiwat kansaa urhollisuuten sota-wirsillä.
Saman mukaisia lauluja monelta muulta kansalta löy
tyy säästössä. Kesku-ajan sankarit käyttiwät mielellään
muassansa runoilijoita innostamaan heitä itsiä sekä hei
dän seuraajiansa. Waan uusi-aika on kuitenkin synnyttä
nyt ankarimman laulun mitä siitä laista löytyne sekä
sanoinsa että nuottinsa suhteen, Marseljen-laulun.
Menneen wuosi-sadan loppu-puolella tapahtui se hir
muinen wallan-kumous Franskan maalla, jossa monen
melskeen ja wereen wuodatuksen ohessa kuningas syöstiin
istuimeltansa ja mestattiin puolisonensa, ja wapa-walta
järjestettiin, sittekuin kaikki kuninkaan wallan puolusta
jat jotka eiwät ehtineet paeta, oliwat mestatut. Siitä
seuraisi monet sodat ja muutokset yli koko Europan.
Tapahtui silloin kerran, että Marseljen kaupungista tuli
kaikenlaista rahwasta, enimmiten meri-miehiä, Parisiin,
kapinaa warten. He lauloiwat tullessanssa wirttä, joka
heistä sai nimensä ja joka sittemmin oli yleisenä sekä
woitto-wirtenä että sota-lauluna; sen nuotti peljästytti
jokaista hallitsijaa istuimellansa. Ne, joita saatettiin
mestaus-paikalle ja ne, jotka saattoiwat, kaikki oliwat
yhdessä wimmassa ja weisasiwat tätä wirttä; waan erit
täin oli se tämän ajan hirmuisena sota-wirtenä — Lamar-
tine kertoo ylön-kauniilla kirjoitus tawallansa tämän
laulun muodon näin:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
taan, joista 5½ prof. on kaswua, ¼ prof. kuoletusta
ja ¼ prof. hallintokulunkeja.
Uusi postitoimisto on asetettu Haapaweden pitä
jän kirkonkylään. Se on alkanut toimensa tämän kuun
1 päiwänä ja wirkaa tekewänä toimittajana on henki
kirjottaja K. Lewonius.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
noja.
24. Millaisella kannalla kotiteollisuus ny
kyjään Suomessa on, mihin toimiin on sen
edistämiseksi jo ryhdytty ja mihin toimiin
olisi wielä ryhtyminen sen kehittämiseksi?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
lellään halusiwat pian astua pyhään awiosää
tyyn.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Taitawa maitotalouden hoitaja-nainen, joka tai
taa walmistaa hywää ja hywänä-pysywää
woita, saa palweluspaikan syksystä eräässä kar
tanossa saaristossa; hän on myös welwollinen
olla awullisena lypsämisessä ja karjan ruokkimi
sessa; wuotinen palkka on 100 markkaa ja ruo
ka, taikka wähä enemmän. Hakia ilmottakoon
itsensä I. Mellnerille.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Heitettyämme lyhyen silmäyksen isänmaam
me kansanopetuksesta aiomme tässä sekä muu
tamissa seuraawissa kirjoituksissa antaa pie
niä piirteitä naapuri-waltakuntain kansakou
lu-toimista. Alamme siis Ruotsin kansakou
lu-toimella.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kirkollismaksujen ylöskantoa
toimitetaan täällä huutokauppakama
rissa tänään klo 9 —1 e. pp. ja 3—5
j. PP-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
saapi wieläkin tilata Oulussa Chr. Ev. Barck'in kirja
kaupassa 4 markalla ja kaikissa maamme postikont
kuoreissa 5 markalla 40 pennillä.
Waliokunnan keskusteluita.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kaupungin pakkahuoneen korjauksen ja siinä
yhden huoneen hankkimisen lämpöseksi työhuo
neeksi, otti waakamestari I. Mannerström
tehdäksensä 1,400 markasta. Kustannusarwo
näistä töistä nousi 1,689 m. 50 penniin.
— Kaikki nämät tarjomukset käywät waltuus
miesten koeteltawiksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
ja päätettiin, sekä seuran päämieheksi täksi
wuodeksi walittiin luutnantti Thomé. Sitte
lähdettiin huwipurjehdukselle Airiston au
kolle. Tulewain syysmarkkinain aikaan pää
tettiin pitää kilpapurjehdus, johon myös
yhteistä kansaa tulee osallisiksi kutsuttawaksi,
ja jossa usioita palkintoja jaetaan. — Tu
lewana sunnuntaina aiwotaan yhdessä pur
jehtia.
— Kaupunkien paloapu-yhtiön
wuositilistä 1869 owat rewisoorit wiimeku
luneen kesäkuun 15 p:nä antaneet kertomuk
sen, josta näkyy että mainitun wuoden lo
pussa oli wakuutettu 4778 eri numeroa,
joista 4508 kaupungeissa ja 270 maalla,
yhteensä 79,141,107 m. 92 pennin arwosta,
ja että wuotuinen makso näistä tekee 535,648
m. 79 p. Kuten tietty, maksetaan tässä
yhtiössä 5 wuosimaksua yhtiöön tullessa,
mutta sitten ollaan wapaat siksi että tapah
tunut suurempi tulipalo waatii lisämaksua,
jommoista ei ole tarwinnut tehdä sitte w.
1866. Yhtiön tilit näyttäwät myös että
kassassa löytyi wuoden lopulla perustusra
hasto 48,000 ja 2 prosenttia eli 1,582,822:
16 p. koko wakuutussummasta 79,141,107 m.
92 p. sekä ylimääräistä rahaa 146,008 m.
59 p. Niin hywässä tilassa ei ole yhtiön
kassa wielä koskaan ennen ollut. — Wuo
den kuluessa on tulipaloja sattunut 29 wa
kuutetussa numerossa, joihin wielä lisäksi
tulee edellisiltä wuosilta korwaamattomat pa
lot perämies Kumenius'en talossa Turussa
ja Jywäskylän kylpylaitoksessa.
— Uusi kirja. (Lähetetty.) Porin kirja
painosta on tän wuoden alussa lähtenyt
isompi uusi kirja: "Oikiasta ja Wää
rästä Jumalisuudesta. Pyhän Raa
matun mukaan tutkinnt Salomon
Majander, w. t. Pastori Klemillä."
270 siwua 8:wo; hinta 1 markka 75 penniä.
Painettu kirjantekiän kustannuksella. — Kir
jasta woi sanoa kaksi kiitos-sanaa: 1) että sen
hinta on ylen helppo kaikkein yksityisten Suo
messa painattamien kirjain hintain suhteen.
Paino ja paperi on puhdasta, se wain wa
litettawaa että on muutamia painowirheitä,
jotka eiwät kuitenkaan haita ja häiritse lu
kemista. 2) On sisältö sangen wakaata
kauttaaltaan ja kaikissa wähäsemmissäki lau
seissa Raamattuun perustettua, jotta sel
wästi näkee kirjantekiän tuntewan Raama
tun juurta jaksain ja sitä opetuksessa osaa
wan käyttää. Erinomattainki suuri ansio
on tällä kirjalla sentakia että se wiljelee Ju
malan Sanaa kokonaisuudessaan niinhywin
Uudesta kuin Wanhasta Testamentistä, jota
wiimemainittua harwoin nykyaikoina opete
taan kauttaaltansa. Kirjottajan päätarko
tuksena näky olewanki johdattaa lukioitansa
Raamattuun. Muutoin on opetus käytän
nöllistä, Katekismon järjestyksessä suoraansa
elämään koskewaa. W. C:son.
— Satakunnan maanwiljelysseu
ran kokous pidettiin Haaroisten karta
nossa Loimaalla kesäk. 28 ja 29 p. Saapuwilla
oli läänin maaherra sekä paljon muita her
rasmiehiä ja talonpoikaista kansaa. Seu
ran puheenjohtaja, maisteri E. Awellan owasi
kokouksen terwetyspuheella, jonka jälkeen seu
ran wuosikertomus luettiin. Sittekun muu
tamia seuran asioita, niiden joukossa asia
miesten walitseminen muutamiin piirikuntiin,
oli päätetty ja talollinen Wanhatalo Jämi
järweltä Ikaalisten pitäjän miesten puo
lesta oli esitellyt sen pyynnön että tulewa
kokous pidettäisiin Osaran kartanossa, ru
wettiin tätä tilaa warten määrättyjä kysy
myksiä keskustelemaan, joista waan kaksi eh
dittiin läpitse käydä ennen päiwällistä. Kes
kustelun päätettyä ilmotti puheenjohtaja,
että kauppaneuwos E. Julin Turusta oli
näyttelöön lähettänyt kalanpyydyksiä, 2 pus
sia ohrankryynejä, 2 säkkiä fosfas-guanoa


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Iso ja loistawa Huwituli
sunnuntaina 30 p. elokuuta k:lo 8¼ j.v.P.
Yhteisellä promenadilla Ruissalossa. Pil
jettiä 50 pennistä sekä 25 pennistä palkol
lisille ja lapsille saadaan höyryweneissä sekä
ylöskäytäwällä promenadiin.
lähtee sunnuntaina 30 p. elokuuta kello 5 ja 6 j.p.p.
Turusta Ruissaloon ja palajaa sieltä kello 9 ja 10 il
lalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
asuwa omassa talossa Länsi Ranta- ja
Linnankatujen wälissä; sisäänkäytäwä
ensin mainitulta kadulta.
wastaan-ottaa tilauksia
tehdäksensä sekä isom
missa että wähemmissä
määrin paitoja, waltoi
mia kraita, paidanlas
koksia ja rantikkaita,
joita myös on walmiina
warastossa. Mitta ja
leikkaus tapahtuu luo
tettawan laskun mu
kaan, joka tekee sowit
telemisen tarpeettomak
si, ja tilauksia maalta
lähetettäissä osotetaan
tässä wieressä seiso
waan kuwaan, seuraa
wia mittoja ottamaan:
kaulan ympäri AA:n
kohdalta, käsiwarren ym
päri ranteesta B, yli
rinnan sikäwarsien alta


[User] <image>OCR:

[Assistant]
- Tämän kunu 11 päiwän myrs
kyssä Seiskaareen jääneet inkerikot,
noin 60 hewosta ja yli sadan hengen,
owat kulkujäillä s.o. jäälautoilla pääs
seet kaikki kotirannikolleen. Muuten oli
jo neuwoteltu Seiskaaressa, jotta ta
petaan saarelaisten karjaeläimet, jotka
niin käywät ihmisten ruuaksi, ja siten
siis oli aije päästä kesään.
Kuinka monta ihmishen
keä tuossa myrskyssä katosi Suomen
lahden pohjukalla, on yhä tuntematon
ja tuntemattomana taitaa tulla pysy
määnkin; tunnetaan waan, että Ahto
laan on joutunut ihmisiä ja hewosia.
— Nuottia ja werkkoja meni suuret
oukot Seiskaaren, Lawansaaren ja
Kurkolan (Inkerinmaalta) y. m. kala
miehiltä (W.S.)
— Kowia tauteja kirjoittaa P. L.
kerrotaan olewan liikkeessä useissä eri
tä, jos pitää niitä tuon jokaiselle tu
tun influentsan seuralaisina. Niinpä,
kuuluu Laitilassa suolitulehdus raiwo
awan ja Nousiaisissa keuhkokuume pal
jo ihmisiä wuoteesen kytkeneen. Äkki
kuolema kohtasi täällä Helsingissäkin
wiime tiistaina erästä kaartin sota
miestä. Wuorokauden kärsittyään ko
wia kipuja hän heitti henkensä, eikä
kuulu lääkärit olewan selwillä taudin
laadusta.
— Porin rata. Tie- ja wesiraken
nusten ylihallitus kuuluu senatille esit
täneen, että töihin Porin radalla koh
ta ryhdyttäisiin Tampereelta alkaen se
kä että toistaiseksi niitä warten saatai
siin käyttää 80,000 mk. kuukaudessa.
Kustannukset kilometriltä on, tietää
N.P., laskettu 77,300 markaksi sekä
kustannukset koko radalta 10½ miljoo
naksi markaksi.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Julkisella wapatahtoisella huutokaupalla, joka pide
tään Härmän talossa Huilun kylässä ja Liedon pi
täjässä 12 p. tulewassa marraskuussa kello 11 epp.,
myydään enimmän tarjoowalle mainittu Härmän pe
rintötalo 1/3 manttaalia, liki 2 penikulmaa Turun kau
pungista ison Hämeentien warrella. Talo on hywäs
sä rakenuuksessa, pelto on hywässä woimassa ja kyl
wetään noin 8 tynnyriä rukiita ja suwilaihoa noin 10
tynnyriä ilman juurikaswuja, niitut owat hywänpuo
liaiset, metsä on sekä hirsistä että muista talon tar
peeksi hywin ulottuwainen. Likisempiä tietoja antaa
omistaja paikalla. Huutajalla pitää olla takaus kaup
pa-summan maksosta ja että 14 päiwän sisällä silloin
kuin ostaja saa talon wastaan-ottaa, pitää maksetta
man puoli, mutta toinen puoli, jos ostaja tahtoo, saa
kelwollista takausta eli intekninkiä ja laillista korkoa
wastaan sisälle jäädä. Liedosta 27 p. lokakuuta 1862.
Fredrik Simola,
holhoja.
Julkisella huutokaupalla poismyydään Tiistaina tu
lewan marraskuun 25:nä päiwänä kello 11 e. p. p.
paikalla, Tuiskulan perintö-rustholli ja yhdessä wil
jelty Urkolan perintö-akumentti Wartsaaren kylässä,
Lokalan kappelia, Wehmaan pitäjää. Taloissa, 1½
manttaalin suuruudesta, on hywät huoneet, hywä pelto
12 tynnyrin syys-, 8 tynnyrin kewät- ja 15 tai 20:neu
tynnyrin perunan-kylwö, karjan ruokaa 3:elle hewoi
selle. 3:elle parille härjille, 15 lehmälle, nuorikarjalle
ja 50:elle lampaalle, hywänlainen kalawesi runsas ja
hywä laidun, hywä ja likityinen metsä ja lehtimaa; 6
maatorppaa, joista tehdään 12 päiwätyötä wiikossa, 100
suwityöpaiwän paikolla, joku werokyyti ja 12 ruplaa
rahassa. Akumenttiwero wuodessa on 46 ruplan pai
kolla. Kauppahinnan maksosta määrättäwällä ajalla,
ja josta 4000 ruplaa luultawasti saa ostajalle jäädä
lainaksi, pitää ennen myymisen alkua todistettu takaus
jätettämään. Kohta talojen myytyä jatketaan samana
ja seuraawana päiwänä myyminen irtaimesta kalusta,
kuin on: kultaa, hopiaa, tinaa kuparia, rauta- ja
puukaluja, kaikenlaisia talonwiljellyskaluja, hewoisia,
luontokappalia ja lampaita, mieswäen käyntö- ja sän
kywaatteita, 1 tuulimylly ja wiljaa kaikesta laista.
Huutosumma irtaimesta kalusta maksetaan kohta. Weh
maalta lokakuun 24:nä päiwänä 1862.
Carl Didr. Roos.
Laakerimarjoja, Lyneburgin woisuoloja;
Wärejä, niinkuin Berlinin-sinistä, karmosinilakkaa,
kruomikeltaa, fernbokkaa, indigoa, keisarinwihriää,
mengeliä,
Porosarwen-liimaa, 4 tuum. rautanauloja helpolla
hintaa myypi P. F. Sibelius
entisessä Kingelinin talossa.
Kankirautaa, rautapellejä, patoja ja pannuja sekä
muita walettuja kaluja,
Tampereen liinatehtaan pellawakankaita, ihosta- ja
rohtimista-lankaa,
Kattopäreen-nauloja, tehtaan hintaan, ja tawallisia
rautanauloja,
Tampereen werkoja tehtaan hintaan, sekä walmiiksi
tehtyjä mieswäen waatteita,
Akkunanklasia, monenlewyisiä, tehtaan hintaan,
Iso joukko seinäkelloja, moneen hintaan,
Lyybekin pienennettyjä kryyniä 5 kop. naulalta ja
Hollannin Sikuri-juuria myypi C. G. Lindberg.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
tä olis tarveellinen, ettei hallitus katsoisi ollenkaan
mahdolliseksi noitten onnettomain walituksia; mutta
kiitos Jumalan! on täälläkin ahkerain ja kansan pa
rasta harrastawain wirkamiesten kautta aina päästy
sille kannalle, että on toiwo siitä, että wielä täälläkin
päiwä koittaa ja walkeus pimeyden woittaa.
Pudasjärweläinen.
Wäkiluku Oulussa oli maaliskuun 1 v:nä pide
tyn wäenlaskun mukaan 7,288 henkeä, joista miespuo
lisia 3,086, naispuolisia 6,113. Kaupungin warsinai
nen wäkiluku pitäisi kuitenkin olla 7,800 henkeä. Wäen
lasku-päiwänä oli, näet, hywin paljon kaupungin asuk
kaita matkalla, ja kaupungissa oli wähän matkustajia.
Kartanoa oli Oulussa 743, huonetta 2,311, joista
osuttuja 1,207, suojaa 7,699, joista lämmintä suojaa
4.529. — 100:sta hengestä on keskimäärin 49 kau
pungissa syntyneitä, 41 läänin muissa seurakunnissa,
ja ainoastaan 9 muissa osissa Suomea taikka ulko
maalla syntyneitä. — Äitinkielen laita on Oululai
sissa seuraawa: Suomi 5,923 h. eli 82,2 %. Ruotsi
1,273 h. eli 17.4 %. Wen äj ä 44 h. eli 0.6 %, Saksa
23 h. eli 0.3 %, Danska ja Norja 5 h., Engelska 5 h.
Inarista kirjotetaan wirall. lehteen, ett ä pää-asema
paikka kullan huuhdontoa warten tulee olemaan wii
den peninkulman paikolla Kyrön kylästä Iwalojokea
ylöspäin eräässä paikassa, jota sanotaan Saariportti
ylöspäin. Siellä rakennetaan huone kolmella tahi nel
jällä suojalla ja köökillä tulewille wirkamiehille. Ina
rin rauhalliset asukkaat owat huolellisia siitä, mitenkä
kesällä tullee heille käymään, kun kullanetsijöitä tulwaa
sinne joka haaralta. Harwassa löytyy kaksi eli usiam
paa kartanoa likellä toisiaan ja yksinäisissä huoneissa
ei ole juuri mitään turwaa asukkaiden hengelle ja o
maisuudelle. Wiimeksi tehdyn henkikirjan mukaan I
narin wäkiluku tätä nykyä on 659 henkeä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
—Suakinin ympäristössä wallitsee
arapilaisten keskuudessa hirweä nä
länhätä; lapset nieleksiwät kaikenlaista
törkyä ja kissoja syödään. Niin ker
toi Fergusson Englannin parlamentin
alahuoneessa.
- Suurista tulwista kuuluu taas
Amerikasta. Mifissippilaaksoon on
tulwa lewiennyt kauhistuttawassa mää
rässä, muutamin paikoin on wirrassa
sä. Kadut kaupungeissa owat sywäl
lä weden alla, sulut ja tokeet särkywät
kaikkialla, aallot lewiäwät wastuksetta y
li Luisianan lakeuden. Karjaa on huk
kunut äärettömät joukot, wiljelyswai
niot owat pilassa. Ihmiset pakenewat.
Rautatietkin owat paikoitellen käyttä
mättömät.
-Paljon sokuria palannt. Ha
wanassa, Kuban saarella, syntyi wii
me perjantaina eräässä sokuriwarastos
sa tulipalo, joka häwitti 33 miljonaa
kilogrammaa ruokasokuria.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rieskaa, taaletta ja Suomen soopaa A.Hillbergin
konkursin-alaisessa talossa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Huom.! Miehistön tulee ilmoit
taa missä kaupunginosassa ja kortteris
sa he asuwat sekä talonnumero.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
23. Koska yksityisiä metsiä meillä warsin
yleensä hoidetaan huonosti, niin kysytään:
eikö ole syytä, ainakin maan Pohjois- ja itä
osissa, asettaa yksityisten metsäin järjellistä
hoitoa warten metsänhoidon neuwojia, mel
kein samaan suuntaan kuin läänin-agronomit,
ja joiden neuwojain tulisi antaa neuwoja ja
opetuksia kaikessa, mikä hywin järjestettyyn
metsänhoitoon kuuluu?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kertomuksia ja kuwauksia.
Koetelkaa itseänne, oletteko uskossa 2
Kankaan eukko 16
Minä panen sinun wihollisesi sinun jalkaisi astinlaudaksi 40
Kilpailu onnesta. Leo Tolstoi 41
Missä owat naulain reijät? Legenda 89
Profeetan korppi. Kirj. M. G. Pearse 118, 129, 141
Jumalan työ. Leo Tolstoi l25
Jumalan lapseksi. Kirj. —lo —lo 13
Pitkänäperjantaina. Kirj. —lo —lo 25
Toiwoa ja odotusta. Kirj. A. W. P. 39
Sitä pyydän, mitä puuttuu. Kirj. —lo —lo 61
Muuan Aliina Salomaan runo 65
Mitä kaipaan. Kirj. —lo —lo 76
Elonkorjuu. Kirj. K. R. 109
Uskon tie. Suomennos 117
Uskossa eespäin. Suomennos 121
Joulukellojen soidessa. Kirj. K. A. S. 133


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Plyywittiä, Lakka-wärnissaa, Kipsikiweä,
Tukkeita (triiwiä), Rautalankaa myypi
P. F. Sibelius.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ja mitä Suomen rautateihin muu
ten tulee, niin owatkin ne alkuansa
syntyneet wenäläisten tahdosta, eikä
meidän omasta tahdostamme.
1854-56 wuosien sodassa tultiin
nimittäin siihen hawaintoon, että Suo
men maa, laajoilla rannikoillansa oli
liian awoin suojeltawaksi wihollisten
maalle nousuilta ja että itse Wenäjän
pääkaupunki Pietari sen kautta pian
saattaisi joutua waaraan.
Se olis tapahtunutkin, jos länsiwal
lat olisiwat tänne wiskanneet äärettö
mät sotajoukkonsa, sen siaan, kuin he
ne lähettiwät Mustan meren puolelle
ja Krimiin.
Sentähden päätettiin sodan jälkeen
katsoa Suomessa joku paikka, missä
sodan tullessa kuwisi säilyttää suurem
pia sotawarastoja ja johon käwisi si
oittaa sotajoukkojakin. Se paikka oli
Hämeenlinna. Mutta tänne oli siinä
tapauksessa wälttämättömästi rakennet
tawa rautatie lähimmältä meren ran
nalta, se on, Helsingistä, joten se sa
massa tulisi yhdistämään maassamme
olewan ainoan sotakelpoisen linnoituk
sen tuon warastopaikan kanssa.
Se rautatie rakennettiinkin - ja
Suomenwaroilla, koska Suomelle
kin siitä saattoi olla hyötyä kauppaliikkeen
wuoksi, waikka se hyöty alussa ei
ollut kaksinen.
Kun se rautatie walmistui w. 1862,
tuli keisari Aleksander II itse seuraa
wana wuonna Hämeenlinnaan, katso
maan, mikä keskusta tästä tulisi. Hä
nen seurassansa oli, paitsi muita ylimyk
siä, myöskin Wenäjän silloinen sota
ministeri Miljutin ynnä korkeita esi
kuntalaisia sekä tuo Sewastopolin puo
lustuksesta kuuluisaksi tullut kenraali
Todtleben. Paikka katsottiikin sowe
liaaksi aiwottuun tarkoitukseen, ja ru
wettiin tänne aluksi kokoamaan kruuti
ja muonawarastoita.
Keisarillinen ehdotus annettiinkin
Suomen waltiopäiwille rautatien ra
kentamisesta Pietarin ja Riihimäen
wälille. Wenäjän hallitus lupasi mak
saa osan kustannuksista, ehdolla, että
Suomi jonkun ajan perästä suorittai
si tämän lainan takaisin.
Waltiopäiwät suostuiwatkin ryhty
mään rautatien rakentamiseen ja otti
wat wenäläisen lainan lisäksi ulkomaan
lainan omalla takuullansa. Ja w.
1870, olikin Pietarin-Riihimäen rau
tatie walmis. Sitä ajettiin ensikerrat
niinä päiwinä, jolloin Bismarckin ka
nunat soiwat Grawelotten luona.
Ensimmäinen strateginen rautatie
oli siis Suomeen rakennettu ja Suo
men omalla maksulla. Sillä se laina,
mikä Wenäjältä saaliin, tuli pian ta
kaisin suoritetuksi.
Waan nekin rautatiet, jotka sittem
min rakennettiin Turkuun, Tampereel
le, Waasaan ja Ouluun, owat kaikki
strategisiä. Niitä myöden saa Wenä
jä, jos sota tulee, wuorokaudessa pa-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Julkisella huutokaupalla poismyydään Tiistaina tu
lewan marraskuun 25:nä päiwänä kello 11 e. p. p.
paikalla, Tuiskulan perintö-rustholli ja yhdessä wil
jelty Urkolan perintö-akumentti Wartsaaren kylässä,
Lokalan kappelia, Wehmaan pitäjää. Taloissa, 1½
manttaalin suuruudesta, on hywät huoneet, hywä pelto
12 tynnyrin syys-, 8 tynnyrin kewät- ja 15 tai 20:neu
tynnyrin perunan-kylwö, karjan ruokaa 3:elle hewoi
selle. 3:elle parille härjille, 15 lehmälle, nuorikarjalle
ja 50:elle lampaalle, hywänlainen kalawesi runsas ja
hywä laidun, hywä ja likityinen metsä ja lehtimaa; 6
maatorppaa, joista tehdään 12 päiwätyötä wiikossa, 100
suwityöpaiwän paikolla, joku werokyyti ja 12 ruplaa
rahassa. Akumenttiwero wuodessa on 46 ruplan pai
kolla. Kauppahinnan maksosta määrättäwällä ajalla,
ja josta 4000 ruplaa luultawasti saa ostajalle jäädä
lainaksi, pitää ennen myymisen alkua todistettu takaus
jätettämään. Kohta talojen myytyä jatketaan samana
ja seuraawana päiwänä myyminen irtaimesta kalusta,
kuin on: kultaa, hopiaa, tinaa kuparia, rauta- ja
puukaluja, kaikenlaisia talonwiljellyskaluja, hewoisia,
luontokappalia ja lampaita, mieswäen käyntö- ja sän
kywaatteita, 1 tuulimylly ja wiljaa kaikesta laista.
Huutosumma irtaimesta kalusta maksetaan kohta. Weh
maalta lokakuun 24:nä päiwänä 1862.
Carl Didr. Roos.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Tilaushinta Turussa. Turun postik. Muissa postik.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kunnalliswaali. Lokakuun 22 p.nä
pidetyssä kuntakokouksessa Uudenkirkon kun
nassa walittiin kuntakokouksen esimieheksi kol
meksi ensi tulewaksi wuodeksi uudestaan op.
Fredrik Aalto ja wara-esimieheksi maanwil
jelijä Oskar von Torcken. Kunnallislauta
kunnan esimieheksi walittiin uudestaan talol
linen Kustaa Tuomola ja wara-esimieheksi
talollinen Petter Pihanperä.
— Onnettomuus. Kun kuunari "Cera
lia", joka wiime kuun 25 p:nä palasi Rau
malle, oli kotimatkalla, putosi merimies Wik
tor Grönqwist laiwanmastosta mereen, jossa
hän hukkui.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
sunnuntaina 30 p. elokuuta k:lo 8¼ j.v.P.
Yhteisellä promenadilla Ruissalossa. Pil
jettiä 50 pennistä sekä 25 pennistä palkol
lisille ja lapsille saadaan höyryweneissä sekä
ylöskäytäwällä promenadiin.
lähtee sunnuntaina 30 p. elokuuta kello 5 ja 6 j.p.p.
Turusta Ruissaloon ja palajaa sieltä kello 9 ja 10 il
lalla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Monenlaisia Gottlantilaisia
kalanpyydyksiä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Lisää wiime lehteen.)
Ei woi kukaan selittää Garibaldin sydämen liiku
tusta ja iloa tawattuaan Anitan. Suurempi oli wie
lä hänen ilonsa, kun Anita senjälkeen synnytti hänelle
pojan. Pojalla oli syntyissä arpi otsassa, jonka luul
tiin tulleen siitä, että Anita oli sitä raskasna olles
saan kerran pudonnut hewoisen selästä. Leirissä oli
puute kaikista, ei nenäliinaakaan ollut antaa syntyneen
pojan peitteeksi. Siksi lähti Garibaldi etsimään waat
teita. Pitkällisistä sateista oliwat wirrat paisuneet ja
peittiwät sywältä maat, niin että Garibaldin hewoinen
kahlasi maksaansa myöten wedessä. Hän tapasi erään
kapteenin Massimon, joka oli talwilaitumella olewain
hewoisten wahteilla päämiehenä. Sateessa tuli Garibal
di illalla hänen tukönsä, ja tämä pyysi hänen olemaan
yötä tykönään; mutta Garibaldilla oli kiire; hän rat
sasti aawaa maata, joka kaikki oli järwenä. Kappa
leen matkan päähän tultuaan kuuli hän jälestäpäin
tiheän kiwäärillä ampumisen, josta hän tuli pahaa ar
welemaan, mutta ei kuitenkaan woinnt takasi palata.
Hän tuli Settembrinan kaupunkiin, osti siinä tarpeen
sa ja palasi takasi, hywin rauhattomana ampumisen
kuulumisesta. Tällä paluumatkalla sai hän kuulla
syyn ampumiseen. Sama öwersti Moringue (näätä),
joka karkasi Garibaldin päälle Camacuassa, ja jonka
wäkineen Garibaldi neljäntoista miehensä kanssa ajoi
haawoitettuna pakoon, oli salaa karannut laiwoistaan
kapteeni Massimon ja sen wäen päälle, wienyt ison
osan sen hewoisia ja muita eläimiä muassaan ja tap
panut jäänökset. Jalkawäkensä oli Moringne wienyt
laiwoihin, mutta hewoiswäellä oli hän ajanut metsään
pakoon kaikki tasawallan pienet wäkijoukot, jotka oli
wat aiwan huoletoinna wihollisesta. Garibaldi ei
löytänyt palattuaan Anitaa eikä lastaan. Kyseltyään
sai hän wiimein tietää, että Anita oli aiwan ohuesti
waatetettuna kowassa ilmassa 12 wuorokauden wanha
lapsi sylissä hypännyt hewoisen selkään ja paennut
metsään wihollisen tultua. Garibaldi löyti ne metsän
ranteelta. Sieltä palasiwat he maatilalle takasi; ja
siitä muutti Garibaldi leirinsä Capinari-joen rannalle.
Joka päiwä wäheni tasawallan wäki; puutokset ja
kärsimiset saattiwat wäkeä karkaamaan, huolettomuus
alkoi wielä siihen lisäksi tehdä isompia wahingoita.
Brasilian päälliköt tarjosiwat rauhan ehtoja, joita ta
sawalta ei ottanut wastaan. Asiain aina huononttua
päätettiin wetäydä takasi. Canawarron armeija, johon
Garibaldi kuului, lähti edelle tietä ankasemaan, Bento
Gonzales tuli jälessä. Settembrinassa olewa wäki
piti tulla wiimeksi; mutta sama öwersti Moringne
walloitti kaupungin, ja siinä sodassa kaatui Rosetti
Garibaldin ystäwä. Tämä tapaus koski taas kowasti
Garibaldin sydämeen. — Bento Gonzales ja muut
pääjohdattajat saiwat tällä matkalla tappion ja joutui
wat keisarillisten wangiksi. Se wäkiosuus, jossa Ga
ribaldi oli, ajoi yhtä Brasilian kenraalia takaa, ehkä
ei sitä tawannut. Mutta tämä paluumatka synkkäin
metsäin läpi komissa sade-ilmoissa oli aiwan surkeata,
sillä ruuan ja muitten tarwetten puute oli suuri.
Hewoiswäki söi hewoisiaan, jalkawäellä ei ollut niitä
kään. Waimoja ja lapsia oli seurassa ja niitten tila
Mitä siwistyksellä ymmärretään.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
jonka pääomaa on 2,000,000 Engl. Puntaa,
päättää helpoilla wakuutusmaksoilla allekirjotetun kant
ta, joka on waltuutettu sen asiamieheksi Turussa ja
sen lähiseuduilla, wakuutuksia palowahinkoa wastaan
rakennuksille, tehtaille, tawara- ja puukalu-warastoille,
huonekaluille, elukoille, wiljalle, aluksille satamissa ja
weistämöillä y. m.
Jos riitoja sattuisi nousemaan, ratkaistaan ne Suo
men oikeustoissa. G. W. Wilén,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
rissa, wiskata satoja tuhansia uhatuil
le paikoille.
Ja tietäkäät, herrat sanomalehtimie
het, siellä Wenäjällä wielä yksi asia.
Te olette pitäneet hirmuista melua
siitä, että meillä täällä Suomessa on
raha kultakannalla.
Samoin olette melunneet siitä, että
meillä on säädyt laatimassa lakeja ja
myöntämässä weroja ja takaamassa
sekä ulkomaisia että kotimaisia lainoja.
Jollei niin olisi laita, niin olisiwat
ne rautatiet, jotka nyt suojelewat we
näjän pääkaupunkia, wielä tekemättä.
Sillä ilman kullan arwoista rahaa ja
ilman säätyjä takaajina, ei meille oli
si uskottu rautatielainoja mistään.
Alussa kun rautateitä meillä ruwet
tiin rakentamaan ja asemamme wielä
oli epäwakaisempi, täytyi meidän mak
saa suuremmat korot lainoista. Mut
ta jota wakawammaksi asemamme on
tullut sitä helpompi on meidän ollut
saada lainoja ja sitä wähemmillä ko
roilla.
Sentähden owatkin nuot wanhem
mat kalliskorkoiset lainat muntetut hal
pa korkoisemmiksi, joten Suomen wal
tiolainat, joita rautatierakennuksia war
ten on ollut pakko ottaa, owat mitä
helpoimpia laadultaan.
Wenäjän kansa ja keisarit owat Suo
mea kohtaan noudattaneet jaloa poli
tiikkiä tähän asti ja toiwomme että he
wastedeskin sitä noudattawat. Ja me
olemme siitä kiitolliset.
Mutta se on samassa ollut wiisasta
ta politiikkia. Sillä parempi on, että
pääkaupungin porttien edessä on maa
kunta, jonka asujamet owat tytywäise
ja hywin woiwat ja joiden maksoky
kyyn käypi luottaa, kuin jos he olisi
wat tytymättömiä ja sortuneita ja kaik
kea luottamusta wailla.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wirallisten ilmoitusten mukaan oli
Unkarilaisten lukumäärä 1880 wuoden
mäenlaskussa warsinaisessa Unkarissa
6,403,687, Kroatiassa 36,854, entises
sä sotilasrajassa 4,563 ja Fiumessa
383 eli yhteensä 6,445,487 henkeä.
Mutta ulkopuolella Tapanin-kruunun
rajoja asuu wielä unkarilaisia Buko
winassa 9,887 ja Moldauissa 30,000
henkeä. Magyarien koko lukumäärä
tekee niinmuodoin 6,485,387 henkeä
eli lähes 6½ miljonaa
Jos lukee yhteen kaikkien suomalais
ugrilaiseen kieliheimoon kuulumain kan
sain lukumäärän, niin saadaan seuraa
wa lasku:
Ugrilainen ryhmä 6,514,945
Länsisuomalainen „2,897,071
Volga-permalainen „1,837,292


[User] <image>OCR:

[Assistant] Uusi käsikirja Lainopissa