[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Tulipalossa wiime sunnuntaita was
ten yöllä on h:ra F. Liwendahlin kiwipaino
Helsingissä mennyt melkein kokonaan häwiöön.
— Painon ylihallitus on tässä kuussa
pari kertaa hätyytellyt Hufwudstadsbladia
Helsingissä, ottaen sen numeroita takawarik
koon. Syytä tähän toimeen on antanut
eräs kirjoitus Espoosta, jossa on moitittu
Wenäjän sotawäkeä, ja toinen kirjoitus Poh
janmaalta, jossa puhutaan muuttolaisista ul
komaille.
— Painojuttu. Eräs h:ra P. Tanni
nen oli elokuussa kirjoittanut Hufwudstads
bladiin moitteita muutaman wenäläisen sota
miehen wäkiwaltaisesta käytöksestä Espoon pi
täjässä, josta kirjoittaja nyt on haastettu was
tuunalaiseksi Helsingin raastuwanoikeuteen.
— Haminan kansakoulut awattiin 30 p.
syyskuuta. Suomalaisen koulun alempaan
osastoon oli ilmoitettu 37 poikaa ja 28 tyt
töä, yhteensä 65 lasta, sekä kreikkalais-we
näläiseen kouluun 13 poikaa ja 12 tyttöä,
yhteensä 25; suomalaisen koulun korkeampaa
osastoa ei awata wielä. Koulujen kaitsija
on lehtori G. T. Aminow, suomalaisen kou
lun opettaja neiti E. Hakulin ja wenäläisen
koulun opettaja toistaiseksi neiti Kulikow.
— Kansantajuisia luentoja pidetään Pie
tarissa kahdessa paikassa, nimittäin Wasili-
Ostrowissa ja ent. ruhtinas Golitsyn ta
lossa, Wladimirin kadun warrella.
— Suomen hypoteekki-yhdistyksessä hei
tettiin syyskuun 28 p. arpaa yhdistyksen ko
timaisista welkaseteleistä sekä niistä welka
seteleistä, jotka kuuluwat siihen 4½ prosen
tin lainaan, jonka yhdistys on ottanut pank
kiiri-huoneelta M. A. von Rothschild &
Söhne.
— Suomalaiselle teaterijoukolle, joka
wiime perjantai-aamuna lähti Helsingistä
ensimmäiselle matkallensa, oliwat tämän nuo
ren suosijat keskiwiikko-iltana walmistaneet
wähäiset jäähywäis-pidot teaterikahwilan yli
kerrassa. Kokoontuneitten puolesta lausui
prow. Y. Koskinen näille suomalaisen teaterin
ensimmäisille edustajille muutamat ystäwyy
den ja kehoituksen sanat, toiwottaen heille on
nea ja menestystä heidän tärkeässä toimes
sansa. Illan kuluessa lähetettiin lennätinsa
noma rouwa Raalle. (U. S.)
— Siityshärkiä on Englannista tuotu
äskettäin maahamme 20 kappaletta.
— Oulun syysmarkkinoille tuli hywin
paljon kansaa, enempi kuin raskasten ilmain
tähden woitiin odottaakaan. — Tawaran
hinnat oliwat seuraawaiset: rukiit 25 ja 26
m., ohrat 19 ja 20 m. tynn.; raawaan
paistiliha 5 m., soppaliha 4 m. leiw.; ma
teet naula 20 p.; kärryhäkki heiniä noin 8
ja 11 m.; halot Koskenniskassa 7 m. syli.
Lehmät, warhaiset, 70—80 m., hiljaiset 40
—50 m. (O. W. S.)
— Kuopiosta kertoo Tapio 28 p. syysk.:
Koleratautia owat yhteensä wiisi henkeä kau
pungissamme sairastaneet, joista kolme owat
manalan majoihin joutuneet, waan kaksi pa
ranneet. Eilis-iltana on lapsi kuollut kole
ratautiin ja kaksi henkilöä wiime yönä sai
rastunut.


[User] <image>OCR:

[Assistant] 1/1 4 mk. — p. 5 mk. 80 p. 3 rupl. 50 kop.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Wirkawapautta myönnettiin
t. k. 17 p:nä Nakkilan kirkkoherralle,
w. k. kontrahtirowastille K. O. Kraf
tilie heinäkuun 1 p:stä elokuun 15
päiwään ja Porin kappalaiselle, wara
pastorille L. W. Häggströmille
heinä- ja elokuukausiksi. Määrä
tyt: kirkkoherranapulainen N. Grön
wall hoitamaan kirkkoherran wirka
tehtäwiä Porissa; w. t. kappalainen
K. K. Kallio hoitamaan kappalais
wirkaa Längelmäellä; Paattisten w.
t. kappalainen A. E. Iwendoriff wä
liajansaarnoajaksi Liedon kirkkoherra
kuntaan; Marttilan w. t. kappalainen
P. Räsänen hoitamaan Paattisten
kappalaiswirkaa ja Jämijärwen w. t.
kappalainen P. Hyttinen heinäkuun
1 p:stä Perniön kirkkoherranapulaisek
si.
- Kotimaisten kielten lehto
rinwirka suom. normaalilyseos
sa. Senaatti on hyljännyt lehtori
A. V Forsmanin ja kolleega A. H.
Kallion anomuksen pitennyksen myön
tämisestä, jotta he woisiwat täyden
tää hakukelpoisuuttaan ruotsin ja suo
men kielen lehtorinwirkaan suomalai
sessa normaalilyseossa. — P. L.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
syminen asialle mahdollisimman mukaan
wieraina muutoin kuin nimen kantajana.
Heille ei näet ole mitään palkkaa, paitsi
jos kuka heitä waatii eli käskee johonkin
wirkansa mukaiseen toimeen, niin on hä
nen maksettawa heille wähintään 5 mark
kaa — yleinen syyttäjä on tietysti tuos
ta maksusta wapaa.
Kuin täytyy pitää ihan yleistalou
dellisena häpeänä, että kalastus
Puruwedessä ja kukatiesi monissa
maamme lukusissa wesissä ja tuhansissa
järwissä on edellä mainitun ja monien
mainitsemattomani lain rikosten alasena
ja sitä wastaan kaiken järkiperäisen wil
jelyksen ja suojeluksen, rauhotuksen puut
teessa, niin on tämän kirjoituksen warto
nainen tarkotus saattaa kalastuksen tär
keä asia yleisen huomion esineeksi. Ja
sen wuoksi olisi suotawa että muutkin
sanomalehdet ottasiwat asian keskustelun
alaseksi Erittäinkin olisi se Kuopion
lehtien asia, sillä osa Puruwettä kuuluu
Kesälahden puolelta Kuopion lääniin,
jossa tietääkseni ei ole mitään sopimusta
siihen suuntaan kuin Rantasalmen kihla
kunnalla Mikkelin läänissä ja niin koski
en Kerimäen pitäjänkin kalastusta kysy
myksessä eli puheena olewassa Puruwe
dessä. Kesälahden puoli on ikiin kuin
pakopaikkana sanotun sopimuksen rikko
jille Kerimäen puolella. Suotawa siis
olisi, että Kuopionkin läänin puolella
ryhdyttäisiin toimiin kalan sikiämisen
rauhotukseksi, mutta nyt heti panta
koon toimeen asetuksen lain
mukainen seuranta ankarimmas
sa muodossa mujetten kutuajan
rauhotuksen suhteen Puruwe
dessä Kerimäellä. Ensimäinen te
hokkain keino siihen olisi nimismiehen
julkinen kuulutus seurakunnan
kirkossa, jotta jokainen tietäsi entisen
wälinpitämättömyyden loppuneen. Pe
rästä kuuluu!
K-llä 30/8 86.
peiden sukulaisten luona ja kuihtua kuin
kukka, ilman, auringon ja hoidon puut
teessa.
— Woi rakas Dora, nauroi hän. Mi
näkö? Kuinka noin saatat ajatella! Näy
täntö minä sitten perijältä? Muutoin on
minun ajatukseni asiasta semmoinen, että
setä kummallisuuksillensa kuolemansakin
jälkeen tahtoo meitä nöyryyttää, tällä
pienellä pilanteolla ja nyt meille itsekul
lekin yht'aikaa tässä ilmoittaa sen, että
hän omaisuutensa on jättänyt jollekin hy
wäntekewäisyys-laitokselle.
Läsnä olewat oliwat sijoittuneet pai
koillensa sywimmässä hiljaisuudessa ja
hartaalla odotuksella kuunnellen mitä toh
tori Hellmuth, joka juuri awasi testa
menttiä, nyt wainaajan wiimeisestä tah
dosta lausui.
„Koska minä tahdon'" alkoi notarius
lukunsa, „että minun jälelle jäänyt omai
suuteni jääpi sukulaisilleni (myöntymyksen
pään nyökkäyksiä ja suostumuksen möri
nää läsnäolijoissa), niin jaan minä sen,
poiswetämällä kumminkin muutamia alla
mainittuja lahjoituksia, kolmeen osaan:
1:o Arwopaperit, korkeintaan 50,000
markan arwoiset.
2:o Taloni ja siinä olewat irtonaiset
tawarat melkein saman arwoiset.
3:o Pieni kirjastoni. — Tämä on
minusta erittäin arwokas. Nämät kirjat,


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rauhaan läksit Sä pois, tuhkasi Kal
ma sai,
Kanssa laakerin kuin maahan se lasket
tiin:


[User] <image>OCR:

[Assistant] Keskiviikona Huhtikuuu 16 päivänä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ilma oli puolipoutainen. Pilwen
tynkkiä ajelehti tosin pitkin taiwasta,
himmentäen joskus hetkiseksi päiwän
kin, mutta pian ne taas oliwat o
hitse.
Aurakadulta tulee kiehkuroilla ko
ristetun juhlaportin kautta pilkin lip
putankojen wiittomaa tietä juhlapai
kalle. Muutamat sinikeltaiset liput
ensimmäiseksi ottiwat wastaon tulijaa.
Laulu- ja soittolawa aukenee koil
liseen päin.
Sisusta on epäselwästi waalean
ruskean wäkinen. Otsa on maalattu
siniseksi. Keskellä on Suomen waa-
kuna Suomen lippujen ympäröimänä.
Siwuilla kohoo kaksi ruskeanpunaisen
wäristä matalaa tornintapaista, joi
den katoilla liput ja wimppelit lepat
tawat wilpoisessa aamutuulessa. Oi
kealla on köynnösten keskellä Turun
kaupungin waakuna, wasemmalla Po
rin. — Köynnökset ja kiehkurat sito
wat kaiken hauskaksi kokonaisuudeksi.
Awara on lawa, mutta ehkä lii
aksi hatara.
Juhlan alku.
Kello neljännestä yli yhdeksän al
koi Turun pataljonan soittokunta juh
lan mirrellä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
niin woi joitakuita waihdoksia suunnitel
massa tulla tapahtumaan. Niistä suku
luetteloista, jotka owat myöhimpinä ai
koina erikseen tai teoksissa julaistuja, ei
ole tarkoituksena ottaa sukukirjaan muita
kuin niitä, jotka ainoastaan owat ilmes
tyneet taulun muodossa.
Sukuluettelot ja sukutiedot, joilla tar
koitetaan suwun jäsenten kaikkia tärkeimpiä
elämän waiheita päiwän määräyksineen, o
wat lähetettäwät osoitteella: Lehtori Axel
Bergholm, Porwoo.
Waltiolliset olot maassamme owat ta
wallansa kohottaneet keskisäätymme arwoa
ja merkitystä kansallisten aatteiden kehit
täjänä ja kannattajana. Tuon säädyn o
mat aikakirjat owat ennen kaikkea omiansa
antamaan siitä historiallisia todisteita ja
samalla puolestaan punomaan uusia kan
sallisuuttamme yhdistäwiä muistositeitä.
Tämän wuoksi tulee Suomen Muinais
muisto-yhdistyksen toimittama Sukukirja
olemaan kallisarwoinen lisä kansalliskirjal
lisuuteemme, joka ei ainoastaan woi hu
wittaa niitä yksityisiä kansalaisia, joitten
suwut teoksessa tulewat luetelluiksi, waan
jolla myöskin on isänmaan ystäwään wai
kuttawa yleisempi wetowoimansa.
Teos julaistaan samanlaisessa kaksipals
taisessa koossa kuin Suomen Historialli
sen Seuran toimittama „Biograafinen Ni
mikirja", ja tulee arwiolta käsittämään noin
12 wiiden arkin kokoista wihkoa, joista
wiimeisen toiwotaan walmistuwan ennen
w:n 1894 loppua. Sukukirja tulee mak
samaan tilaajille 2 markkaa wihko, yksi
tellen ostajalle 3 markkaa wihko.
Teos painetaan Kuopion Uudessa kir
japainossa.
— Karanteeni Ruotsissa lakkautettu.
Kauppa- ja teollisuus-toimituskunta
on kenraalikuwernöörin kanslian kautta
saanut tiedoksi Wenäjän pääkonsulilta
Tukholmasta tulleen suomeksi näin kuu
luwan sähkösanoman:
Karanteeni lakkautettu, tarkastus
retillä pysytetty."
— Mosk. Wjedomosti sanoo tietä
wänsä että oikeusministeriössä on
walmisteltu ehdotus Suomen perus
tuslakien perinpohjaiseksi muuttamiseksi.
— Suomea asia Wenäjän walta
kuunan neuvostossa. Pohjoismaiden
sähkösanomatoimistolta Pietarista on
tullut seuraawa sähkösanoma: sano
malehti Ruskaja Zhiznj on kuullut että
waltakunnan neuwostoon on tutkitta
waksi saapunut Suomen kenraaliku
wernöörin esittämä asia Suomen ku
wernementin hallintolaitoksista ja Suo
men senaatin walmistama kokoelma
Suomen woimassa olewia perustusla
keja."


[User] <image>OCR:

[Assistant] 21 „ 10 „ „ „ „ „ „ „ —


[User] <image>OCR:

[Assistant] Neljännes wuodelta 1 „ 50 „


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Opettajaksi Ulwilan kansakou
luun on otettu neljännen luokan oppi
las Hassinen Jywäskylän seminaa
rista.
— Ehdoitus-piirustus Suomen
säätyhuoneelle walmistettu Kiseleff
ja Heikellin konttoorissa Helsingissä,
on lyhyen selityksen kanssa hywäntah
toisesti lähetetty Satakunnan toimi
tukselle. Piirustus, joka on ollut kil
pailemassa myös hallituksen asettamis
ta kilpapalkinnoista, esittelee neliön
muotoon rakennettua nelikertaista ki
wirakennusta ja on warustettu suuril
la käytäwillä sekä saa suuriksi osaksi wa
lonsa katon kautta. Lämmitys ehdotel
laan tapahtuwaksi lämmityswesijoh
dolla yhteydessä ilmawaihdon kanssa
kaikissa huoneissa. Tämän rakennus
muodon omituudesta huomautetaan
myötä olewassa selityksessä että se
on ehkä ainoa laatuaan keko poh
joismaissa. wäliseinän pois
ottamalla woipi rakennus hywin so
pia myös säätyedustuksen kaksi ka
mariseksi muodostuttua. Rakennuk
sen kustannusehdoituksesta ei myö
täseuraawassa selityksessä mainita
mitään, waan ainoastaan huomaute
taan sen rakennustawan olewan huo
keimman kustannuksiinkin katsoen.
— Käsityöläisyhteyden waltuus
ton kokouksessa wiime tiistaina teh
tiin kisälliksi nahkurinoppilas Henrik
Werner Salonen.
Nikkarin-kisällin apukassasta oli ki
sälli Yrjö Willian Rothstén
pyytänyt matkarahaa, ja suostui wal
tuusto tähän pyyntöön, siten että pyy-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Vie mun Luojani luo,
Laulele Luojani kuin
Lemmen on viljana vuo.
Kertoile kaunehin suin,
Kuinka hän armias on,
Isämme luopumaton,
Ja kuinka hän lapsensa rakkahasti
Ain' askelta ohjaa hautahan asti.
(Jatkoa numero 31:een.)
Earnscliff oli käynyt kalassa wähän matkan päässä ole
wassa pikku joessa. Hänellä oli onkensa kädessään ja nieriäi
sillä täytetty wasu selässä. Hän istahti toiselle kiwelle melkein
wastapäätä keriä, joka, koska jo oli tottunut häntä näkemään,
ei pitänytkään hänestä sen enempää lukua, kuin että hän ko
hotti rumaa, summatonta päätään, tulijan puoleen kerran tui
jottaakseen, waan sitten jälleen antoi sen waipua alas rinnoil
leen, ikään kuin ollen sywissä mietteissä. Earnscliff katsahti
ympärilleen ja näki että erakko oli enentänyt rakennuksensa
katoksella, jonka oli laittanut kuttuja warten.
„Sinä teet kowasti työtä, Elshie", wirkkoi hän, yrittäen
saada tuon eriskummallisen olennon puheisin rupeemaan.
„Työ", wastasi keri, „on pienin paha elämässä, joka on
niin kurja kuin ihmisten. Parempi on tehdä työtä niinkuin
minä, kuin huwitella itseään teidän tawallanne".
„En woi kieltää että meidän tawalliset huwituksemme
täällä maalla owat wähän armottomat, Elshie, waan kuiten
kin — —"


[User] <image>OCR:

[Assistant] Purjelaiwoja 7. — 3.732,6


[User] <image>OCR:

[Assistant]
dollisuushan on joka rikosasiassa. Siitä
syystä ei käy jättäminen syytettä teke
mättä. Eikä ymmärtääksemme mistään
muustakaan syystä.
Mutta jollei yleinen syyttäjä heitä syytä?
Silloin täytyy meidän wedota.
Prokuraattori on sen wirkamiehen nimi,
joka meidän maassa on lain korkein wal
woja. Hänen tehtäwänsä on pitää sil
mällä että maan yleinen laki ja muut
asetukset kaikissa wirkakunnissa noudate
taan ja että jokainen wirkamies rehelli
sesti täyttää welwollisuutensa. Mutta ko
kemus on osoittanut, että prokuraattoriin
wetoamiset tällaisissa asioissa owat ai
wan turhat. Sanomalehdissä on näytetty,
että selwää lakia rikotaan, ja wedottu lain
korkeimpaan walwojaan. Mutta siitä ei
apua, niille puheille on lain walwoja
kuuro ja mykkä. Joku yksityinen tekee
prokuraattoriin walituksen siitä, että jot
kut wirkamiehet julkisesti rikkowat lakia
ja asetuksia. Silloin saadaan wastaus,
mutta tämänlainen: asia ei kuulu walit
tajaan, hän ei siinä ole asianomainen.
Mutta tuon ylhäisen wirkamiehenkin
yläpuolella on wielä korkeampi walta,
kansan walta. Prokuraattori on welwolli
nen kansan eduskunnalle tekemään tiliä
toimistaan, joka waltiopäiwille jättämään
kertomuksen lain käytännöstä 3 wuoden
killuessa. Ja silloin on kansan eduskun
nalla walta tehdä niitä muistutuksia, joi
hin katsowat olewan aihetta.
Wetoamme sentähden kansamme si
weelliseen wakuutukseen ja oikeuden tun
toon. Sen ratkaistawaksi jätämme ky
symyksen. Onko oikein, että miehet, joi
den tiedetään haureutta harjoittawan,
jätetään siitä rikoksesta syyttämättä?
onko oikein, että se tapahtuu silloinkin,
kun he oikeuden edessä owat todistaneet
itsensä siihen syypääksi?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Maanwiljelys Sawossa, jossa wielä
löytyy niin paljon wiljeltäwää maata, on
warsin luonnollista muodostuwa eksten
siwisenä. Wiimeisellä kahdella wuosikym
menellä owat uudiswiljelykset, warsinkin
peltowiljelys, suuressa määrässä laajentu
neet ja owat nämät olleet suorana seurauk
setta heinänwiljelyksen kehittymisestä. Sillä
kun joku maanwiljelijä on päättänyt ryh
tyä heinänwiljelykseen, niin hän samalla
on tehnyt saman werran uudispeltoa, kuin
hän on kylwänyt heinäksi, jotta wiljaa
kaswawa maanala ei wähentyisi ja niin
tehden on hän, huomaten suuren hyötynsä,
yhä jatkanut uudispeltojen tekoa siksi kuin
hän näin muodoin on muodostanut wa
paan, koppelitapaisen wiljelysjärjestyksen,
joka parhain soweltuukin olosuhteisin. War
sinaisia, niin sanoakseni, todenperäisiä
wuoro- ja koppeli-järjestelmiä ei ylipäänsä
saattaisikaan puolustaa, kuin useammassa
paikassa löytyy kuiwia mäkipeltoja, jotka
owat liian kuiwia heinänkaswuun. Kui
tenkin olen järjestänyt senlaisiakin, paitsi
useammilla herrastiloilla, myöskin jo mo
nella talonpoikaistilalla ja owat ne waan
yhä lisäytymässä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
uusi posti kerta wiikossa päähän ja
toiseen asetaan Puumalan ja Juwan
wälille Sulkawan kautta sekö toinen
wiikkoposti Porwoon ja Kotkan wälillä
Lowisan kautta; posti Puumalasta läh
tee joka sunnuntai ja Juwalta joka
maanantai sekä Porwoosta joka tiistai
ja perjantai ja Kotkasta joka keskiwiik
ko ja lauwantai;
postinkulku Joeusuun ja Joroisin
wälillä muutetaan siten, että pois Hei
näweden ja Joroisin wälillä lakkaute
taan ja pannaan sen siiaan kulkemaan
Heinäweden ja Sawonlinnan wälille
päähän ja toiseen;


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Karjalan rada. Alhon asemalta,
Kurkijoen pitäjässä, Elisenwaaran ase
malle päin on ruwettu jo rautatielin
jaa awaamaan, sekä työkaluja siellä
kuntoon panemaan.
— Hywä sanowa. Olemme kuul
leet, kaikki että ne työmiehet, jotka kerran
kin juopuwat, taikka muutoinkin osoit
tawat sopimatonta käytöstä, eroitetaan
heti rautatietyöstä Karjalan radalla.
— Kauppias Simo Puolakka kuoli
Turussa tämän kuun 2:sta. päiwää
wasten yöllä.
— Täkäläisessä naisten käsityökou
lussa on nykyjään 21 oppilasta.
— Omituinen tapa henkikirjoituk
sessa. Kurkijoen kihlakunnan henkikir
jan ei maan kauppakirjalla pane pe
rintömään ostajaa henkikirjoihin maan
omistajaksi, ennenkuin on kaupalle os
taja saanut kiinnekirjan, pistääpä waan
mieliwaltaisesti kirjoihinsa tilanomista
jan milloin arentimieheksi, milloin lois
ia milloin miksikin, tuommoisesta lait
tomasta menettelystä on yleisö saanut
kärsiä monta wahinkoa ja rettelöä.
Herra henkikirjuri luulee kait että kiin
nekirja se on, jolla maa wasta omaksi
saadaan! Mistähän tuohon korjaus
saadaan? P:lehti.
— Raittiuden ystäwien asioitsisaksi
on muiden muassa ruwennut maan
wiljelijä Yrjö Leinonen Sakkolan Räi
härannalla.
— Uusi raittiusyhdistys. Kiwen
naiwan raittiusseura perustettiin Ki
wennawalla kolmantena joulupäiwänä,
seuraan kirjoitettiin heti 18 jäsentä,
esimieheksi walittiin kansak. opettaja
Otto I. Helenius ja säännöt wahwis
tettiin Raittiuden Ystäwien päätoimi
kunnan puolesta 2 p. Tammikuuta.
Uuden paikallisyhdistyksen järjestysnu
mero on 149.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tuomiokirkossa, Suom. Aamu-saarnan: w. pastori Stenström.
Ruots. Aamu-saarnan: w. pastori Indrén. Suom. Ehtoo
saarnan: w. pastori Malmström. Ruots. Ehtoo-saarnan: w.
pastori Indrén.
Kehruhuoneenkirkossa , Suom.: w. pastori Malmström.
Linnankirkossa, Suom.: w. pastori Lindman.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sananen puhtaudesta.
(Koti ja yhteiskunnasta.)
Puhtauden ja siisteyden harras
tusta koko olennossaan, ulkoasussaan
sekö kodissaan älköön yksikään siwis
tynyt nainen laiminlyökö. Ruumiin
puhtaus ei ole ainoastansa luonnon
mukaisen, hyäwn kaswatuksen tulos,
maan myöskin wanhin ja parhain
keino terweyden säilyttämiseksi sekä
warma todellisen siewestymisen ja
oikean siwistyksen tuntomerkki. Jota
siwistyneempi kansa on, sitä anka
rammin se waatii puhtautta. Wan
hoilla siwistyskansoilla oliwat joka
päiwaiset pesemiset ja kylwyt uskon
nollinen meno. Likaisella ihmisellä
ei ole yhtään kunnioitusta itseänsä


[User] <image>OCR:

[Assistant]
jonka hän lupasikin. „Saattepa
jonku ajan kuluttua minulta vielä
jotakin muutakin", lisäsi hän sit
ten. Minä jouduin ihan ymmälle.
— Mi ... mitä neiti tarkoittaa?
— Saatte nähdä.
Kun olin hänet saatellut kotiinsa
ja palannut omaan kamariini, en
osannut ajatella muuta, kuin hän
tä ja hänen lupaustaan. En mi
tenkään tahtonut saada unta sil
miini, kun panin maata, sillä niin
peräti valtasi hän minun mieleni,
vaikka taisi tuohon unettomuuteen
olla syynä nuhakin, joka nyt val
tasi nenäni kaikessa kiusallisuu
dessaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
mutta ne owat muuttuneet, hän tulee toiwossansa
petetyksi. Niillä ei ole antaa lohdutuksen sanaa hä
nelle, waan paljasta tuomiota saa hän kuulla heidän
suustansa ja särkewiä moitteita. — 6: 25 loppusanat
pipliassa kuuluwat: „kuka teistä on se, joka sitä lait
taa taitaa?" Samoin on myös h:ra I. kääntänyt sen;
mutta oikeimmin luullaksemme h:ra G., joka sanoo
näin: „mutta mitä wakuuttawat teidän soimauksenne?"
Mutta kuin sanat kuuluwat alkukielessä: „mitä nuh
telee nuhde teiltä?" luulisimme olewan oikein sanoa
näin: „mutta mitä waikuttawat teidän soimauksenne?"
Ulkonaiseen tekopyhyyteen istunut ihminen, joka ei siis
tunne uskowaisen sydäntä, sisällisiä sotia ja kilwotuk
sia, ei taida myös ikänä lohdutuksellansa oikein lohdut
taa toista, eikä myös niin nuhdella, että se toista
ojennais, ja toisessa mitään waikuttais. Hänen nuh
telemisensa on waan paljas soimaus. — 6: 26 on
monella tawalla tulkittu. Lindgrenin mukaan kuului
siwat ne: „ja nuuskia epäilewäisen puhetta." Job
moittii ystäwiänsä siitä, että aiwan tyysten tarkkasiwat
hänen sanojansa, ja waan nuuskiwat tarttuaksensa
kiinni siihen nurinaan, joka luikahtaa ulos hänen epäi
lewästä sydämestänsä.
Mutta olkoon näissä muistutuksissa meidän puoles
tamme kyllä. Me toiwemme osaawampain miesten
nousewan sanomaan mielensä tässä Suomen seurakun
nalle niin tärkeässä asiassa.
Painolupa annettu Turun Konsistoriumissa helmikuun 10 p. 1864.
Käskyllä: K. E. Granqwist.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
wuodeksi 1874 poistettu. Kokkolan kaupunki 18 p.
Tammikuuta 1874. K. I. Gummerus.
— Tapion wiime numeron kanssa jaettiin
tilaajoillemme Suomenlehti N:o 1 w. 1874 näyte-leh
deksi, sen mukaan kuin tänne lähetetyt kappaleet riittiwät.
— Termometeri-hawannoita Kuopiossa tam
mikuun 17 p:slä tammikuun 23 päiwään.
(celsius eli 100 asteinen termometeri.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Turkinlankoja
myywät huokeasta Hjorth ja Kumpp.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Awiotonta weroa sanotaan
Wiipurissa kannettawan niiltä, jotka
eiwät ole naimisissa; yksityisiltä nai
silta ja yksityisiltä miehillä kuulem
ma kannetaan eri weroa, joka wero
pitäisi langeta synnytyslaitoksen kas
salle, kirj. U. Sawolle.
— Kuollut. Kuopiossa kuoli wii
me tiistai-aamuna sikäläisen patal
jonan reserwipiirin päällikkö, öwers
tiluutnantti Berndt Rudolf
Hoffström. Wainaja oli synty
nyt 1845, korotettu öwerstiluutnan
tiksi 1882 sekä nimitetty Kuopion pa
taljonan reserwipiirin päälliköksi
1886. — U. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Luumuja,
Tämän wuotisia
Pähkinöitä,
myywät Hjorth ja Kumpp.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kauppaneuwos G. W. Edlundilta tul
leen sähkösanoman johdosta keskusteltiin
siitä, eikö sanomalehtien sunnuntai-työ
olisi lakkautettawa. Kpkous ei katsonut
woiwansa ryhtyä tämän kysymyksen rat
kaisemiseen, waan luuli sen parahiten ta
pahtuwan yksityisen wälipuheen kautta.
Kysymys kunniaoikeuden asettamisesta
sanomalehtien wälillä sattuwain kiistain
käsittelemistä warten ratkaistiin siten, että
asiaa walmistamaan walittiin waliokun
ta, johon tuliwat hrat Palmén, Lönnbohm,
Löfgren, Schauman ja Donner.
Puheenjohtaja julisti tämän jälkeen
Suomen sanomalehtimiesten toisen ylei
sen kokouksen loppuneeksi. — Sen jäl
keen yhtyiwät kokouksen osanottajat yh
teiseen päiwälliseen Pyynikellä. Siinä
tilaisuudessa esitti maisteri W. Löfgren
Suomen sanomalehdistön uranraiwaajain
Runeberg'in, Snellman'in, Lönnrotin ja
Topelius'in maljan, sekä maisteri A.
Chydenius painowapauden toiweiden mal
jan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Ruumissaari. Eräs, ehkä hy
winkin tärkeä muinaislöytö on meille
hywäntahtoisesti ilmoitettu yksityisessä
kirjeessä, josta arw. lähettäjän lu
walla julkaisemme seuraawaan ot
teen:


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Pikku Mia kertoi wielä, kuinka wir
ran woittaja ja niin monen ihmishen
gen pelastaja nostettuna wirrasta, tain
nuksissa oli wajonnut lähellä seisowien:
syliin; kuinka hän tässä tilassa ensin:
oli kannettu pääwartioon torilla, jossa:
häntä oli koetettu saada henkiin, kuinka
hän sieltä oli wiety kotiaan, kolmanteen:
kerrokseen erääsä talossa Suuren We
sikadun warrella, muutamien henkilöiden:
seuraamana ja niiden joukossa pikku:
Mia.
˶Hänen pienen kamarinsa owella oli
nimikortti," selitti hän wielä, „ja siinä
luin minä: Karl Ekstr öm, antaa
opetusta pianonsoitossa...
Niin, äiti, hänen nimensä Karl Ek
ström ja hän opettaa soittamaan . . ..
Hän kannettiin sisälle ja laskettiin sän
gylleen minä kastelin hänen ohimoi
taan etikalla ja pidin hajuwettä hänen:
nenänsä edessä ja . . ."
˶ Oi Jumalani! minun tyttöni pitä
nyt klawerinsoittajaa nenästä!" keskeytti
äiti, lewotonna wäännellen itseään joka
suunnalla


[User] <image>OCR:

[Assistant]
4) ruotsalaisen wirsikirja-ehdoituksen tar
kastamista warten;
5) käsikirja- ja teksti-ehdoituksien tarkas
tamista warten;


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Arpajaiset paloruisknn hank
kimista warten. Läänin kuwernöri
on antanut kansakoulunopettaja Hal
likaiselle sekä maanwiljelijöille An
derssonille, Hahlille ja Pessalalle
luwan tulewan Elokuun kuluessa
Heinolan pitäjän Lusin kylässä toi
meenpanna arpajaiset paloruiskun
hankkimista warten sanottuun ky
lään.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Olenpahan aikonut jäädä itse
mieheksi. . . . . . On tuota jo
saanut palwelustakin koettaa, tuumi
Lowisa hymyillen itsekseen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
kaunistettaisiin ja opiston tontteja warus
tettaisiin istutuksilla sekä että pienempiä kas
wihuoneita yhdistettäisiin näihin? (Esitteli
änä kollega A. W. Nordström).
25. Eikö olisi oikeuden ja kohtuuden
mukaista, että, kun maamme alkeisoppilai
tosten opettajia korotetaan alemmasta wi
rasta korkeampaan, he saisiwat palkankoro
tuksen suhteen lukea hywäksensä edellisenkin
wirka-aikansa? Jos se tunnustetaan kohtuul
liseksi, niin eiköhän olisi paikallaan, että tä
mä kokous suostuisi alamaisimmasti Keis.
Majestetilta anomaan kumottawaksi sitä ny
kyään woimassa olewan asetuksen määrä
ystä, joka tuon edun kieltää maamme opet
tajien suurimmalta osalta? Eikö kokouksen
pitäisi lausua mielipiteekseen, että ainoa kei
no, millä ylennyksellä yhtäläinen oikeus kä
wisi kaikille hankittawaksi, olisi siinä, että
palkankorotusta myönnettäisiin joka luokas
sa niiden wuosien mukaan, jotka hakia on
ollut koulun palweluksessa? Ja koska elo
kuun 23 p:nä 1883 annetun asetuksen äsken
mainittu määräys on monessa suhteen osot
tanut käytännössä johtawansa selwään wää
ryyteen niin rohkenisi kai toiwoa, että Keis.
Majesteti armollisesti ottaisi huomioonsa
kokouksen lausumat toiwomukset. (Esitteliä
nä konrehtori E. Nylenius).
26. Olisiwatko suuremmat matkarahat
wakinaisille koulun-opettajille opinnollisia
ulkomaan-matkoja warten tarpeen ja suos
tuuko kokous lausumaan mielipidettänsä sii
hen suuntaan, että wielä suurempia ja use
ampia stipendiä myönnettäisiin niille nuo
remmille opettajille, jotka, jonkun aikaa har
joitettuaan käytännöllistä opettajatointa
waltion korkeimmissa oppilaitoksissa, jälleen
päästä normalilyseehen tutustuaksensa uu
simpiin ja ajanmukaisiin opetustapoihin?
(Esitteliänä pastori F. I. Bergh).
III. Papistoa koskewia kysymyksiä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sanomalehdet ilmoittawat, että wii
nen karanneista rangaistuswangeista
on kiinni saatu.
Joku neuwokas, toimihaluinen wär
synsepustaja kirjoittaa warsin surkean
laulun paatuneista karkureista ja hei
dän kiinniottamisestaan — jota laulua
myydään melkein yhtä monta kappa
letta kuin „Hallin Jannea" — kansalle
lohdutukseksi, „runoilijalle" kehoitukseksi
wastaisiin kirjallisiin synteihin ja il
meiseksi merkiksi, että ympäri koko
maata iloitaan.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
TAPIO
No: 27.
Sanomia Savosta ja Karjalasta.
Tilaushinta:
Ulosanto-paikka:
Postikontoreissa:
Kirjapainossa:
Kirjapainon kartanossa.
Kuninkaan katu
N:o 93.
Koko wuodelta . . 5 m. — p. 5 m. 75 p:iä.
Kolmeneljänneks. . 3 „ 75 „ 4 „ 35 „
Puolelta . . . . . 2 „ 50 „ 2 „ 90 „
Neljännekseltä . . . 1 „ 25 „ 1 „ 50 „
3 Sunnunt. Kolminais. päiwästä saarnaa:
Puolipäiwä-saarnan ruotsal. w. t. kappal. Lybeck.
„ suomal. tohtori Calamnius.
Ehtoo-saarnan suomal, kello 5 j. pp. koulunopet
taja Olsoni.
Suomal. Raamatun selityksen pitää tänään kello
4 j. p. p. kappal. Aurén.
Nästkommande lördag den 8 den
nes, firar Kuopio Auxiliar-Bibelsällskap sin
årsfest kl. 11 k. m. i Domkyran. Tal hål
les af t. k. kap. Lybeck på svenska språket.
Kirkollis-kokous.
I.
(U. Suomettaren mukaan).
Suomenmaan ewankelis-lutherilaisten seu
rakuntain edusmiehet kokountuiwat täällä Tu
russa kello '/,10 e. p. p. Kesäkuun 1 p.
ensiksi entisen akatemiahuoneen juhlasaliin,
joka siis muitten historiallisten muistojensa
lisäksi on saanut sen, että Suomen ensim
mäinen kirkollis-kokous siinä alotettiin. Edus
miesten ensimmäisenä toimena oli nyt wal
tuuskirjainsa näyttäminen, jolloin heidän ni
mensä kirjoitettiin ja he sillä tawoin rupe
siwat kokouksen warsinaisiksi jäseniksi.
Kokouksen kaikista walituista jäsenistä,
joiden luku on 82, oli wiisi poissa, nimit
täin: toht. Rietrik joka warsinaisen
edusmiehen, tuomari W. Söderhjelmin, ki
wuloisuuden tähden on olewa Muolan pro
wastikunnan edusmiehenä; tuomari E. A.
Castrén, joka on ilmoittanut itsensä kiwu
loisuuden kautta estetyksi; talollinen F. Pak
sumäki, Lapin prowastikunnan edusmies;
lukkari P. Päiwärinta, Raahen pr -kunnan
edusmies; sekä kansakoulun.johtaja F. Sauk
ko, Sortawalan pr.-kunnan edusmies
Akatemian juhlasalista kulkiwat kokouksen
jäsenet kello 10 e p p. juhlakulussa lähel
lä olemaan tuomiokirkkoon. Joka riwissä
oli kolme henkeä; ensimmäisessä kulki kokouk.
sen puheenjohtaja, arkkipispa, ja hänen kum
paisella puolellansa Porwoon pispa ja Kuo
pion pispan sijaan walittu tuomioprowasti
A. G. Borg; sitte seurasiwat senaatin, ho
wioikeuksien sekä yliopiston jumaluus- ja
lain.opillisten tiedekuntain edusmiehet ja näi
den perästä kokouksen muut jäsenet, kulkien
yhdessä prowastikunnittain.
Tuomiokirkon edustalla katseli lukuisa ih
misjoukko tätä juhlakulkua, jonka kirkkoon
mentyä wäki täytti Turun jotensakin awa
ran tuomiokirkon täpö täyteen.
Tämän suuren seurakunnan läsnä ollessa,
jota ei suinkaan ainoastaan tawallinen ute
liaisuus, waan itse asian suuri armo ja tä
män hetken juhlallisuus, ollut kokoon saat
tanut, alkoi nyt jumalanpalwelus, joka en
siksi pidettiin suomen ja sitte ruotsin kielellä.
Kun alttari-palwelus oli pidetty ja wir
ret 237 ja 234 w. 7 oliwat lauletut, as
tui tuomioprowasti Borg saarnastuoliin. Esi
puheensa hän alotti lukemalla 1:sen wärsyn
Taawetin 127 psalmista, jonka johdosta hän
kokouksen jäseniä muistutti, mikä huone heil
läkin oli rakennettawa, sekä painoi heidän
mieliinsä, kuka sen huoneen rakentaja tulee
olla. Saarnan-tekstin sanat oliwat otetut
Paawalin 1:sen lähetys-kirjan Korintilaisille
3:sta luwusta w. w. 11—17; ja saarnaaja
huomautti, mitkä tärkeät ja suuren-arwoiset
työt oliwat kokouksen toimitettawina, niin
kuin: ehdoitukset uusista wirsistä, uusista
teksteistä, uudesta käsikirjasta, kirkkolain muut
tamisesta uskonnon wapauden seikoista j n. e
Hän kehoitti edusmiehiä puhtaalla mielellä
käymään heidän töihinsä, myöskin ajatellen
Kuopissa
Lauvataina 1 p. Heinäkuuta.
heidän suurta edeswastaustansa, koska, niin
kuin tekstin sanat kuuluiwat, „jokaisen teko
tulee julkiseksi sinä päiwänä, joka tulessa il
maantuu; ja minkäkaltainen kunkin teko on,
sen tuli koettelee"; ja lopuksi saarnaaja pyysi
koko seurakuntaa edusmiesten kanssa kumar
tumaan Kaikkiwaltiaan eteen ja rukoilemaan
siunausta heille itsille ja heidän töillensä.
Koska sitte w. 413 oli laulettu, astui Por
woon piispa F. L. Schauman saarnastuo
liin ja alotti ruotsalaisen jumalanpalweluk
sen. Esipuheessansa saarnaaja selitti tämän
jumalanpalweluksen erityistä merkitystä sekä
mitkä monet syyt löytyiwät kokouksen jäse
nille tätä wiettämään. Saarnassansa, jon
ka teksti oli Efesiäläiskirjan 4 luwun ww.
1—7 ja 15, 16, puhui saarnaaja kirkon
oloista, sekä sen ensi aikoina että nykyisinä,
kehoitti erittäinkin „pitämään hengen yh
teyttä rauhan siteen kautta" ja lopetti saar
nansa rukoilemalla Pyhän Hengen apua al
kawalle kokoukselle ja sen jäsenille. Saar
nan jälkeen pidettiin alttaripalwelus ja kun
w. 413 oli laulettu, käwiwät kokouksen jä
senet juhlakulussa jälleen kokoussaliin akate
miahuoneesen.
Tänne kokountuneita edusmiehiä terwehti
herra Arkkipispa, lyhyen rukouksen pidettyänsä,
ensin suomen ja sitte ruotsin kielellä seuraa,
waan tapaan:
„Wanhalla, mutta riemuitsewalla ja hy
wää toiwowalla sydämellä terwehdän teitä
tähän ensimäiseen seurakuntakokoukseen. Suu
rella ilolla terwehti kansamme ensimmäisiä
waltiopäiwiä, emmekä woi olla tunnusta
matta, että kaikki laitoksemme siitä owat hyö
tyneet ja edistyneet. Minun wakuutukseni
on, että tämä kokous myös tulee yhtä pal
jon hyödyttämään meitä ja meidän isänmaa
tamme. Mutta, niinkuin saarnaajat tänä
pänä owat meitä muistuttaneet, me ainoas
taan Herran luota woimme toiwoa woimaa.
Herra olkoon siis meidän kaikkien kanssam
me ja tykönämme! Tällä toiwolla julistan
minä tämän kokouksen awatuksi."
Ennenkuin kokous ryhtyi keskusteluihin,
luettiin keisarillinen määräys, että pispa F.
L. Schauman'in piti astuman warsinaisen
puheenjohtajan sijaan, jos tämä tulisi es
tetyksi.
Ensin otettiin puheeksi kokouksen kanslian
asettaminen, josta tuomioprow. Renwall
ehdoitteli, että waliokunta tätä warten wa
littaisi. Tähän lisäsi professori Mont
gomery, että samalle waliokunnalle myös
annettaisi työn-järjestyksen määrääminen.
Näistä esityksistä syntyi wilkas keskustelu,
montako jäsentä waliokunnassa pitäisi olla,
josko niitä pitäisi olla puoleksi papismiehistä,
puoleksi maallikoista, kuten prof v. Essen
esitteli; pitikö niitä walita kielitaitonsa puo
lesta, niinkuin esim. howioikeuden-neuwos
Mechelin esitteli, että waliokuntaan wa
littaisi jos suinkin molempaa kieltä taitawia,
tulkitsemisen wälttämiseksi. Myöskin nos
tettiin kysymys, josko yksi wai kaksi walio
kuntaa walittaisi, toinen kanslian asioita war
ten, toinen erittäinkin työnjärjestyksen mää
räämistä warten. Kokouksen näistä asiois
ta keskustellessa oli aika kulunut, niin että
kello oli 2, jolloin kokous lakkautettiin.
Samana päiwänä jatkoi kokous työtänsä
k:lo 5:stä j. pp. Puheenjohtaja teki esityk
sen tarpeellisista waliokunnista, joita tulisi
olemaan 10 ja joihin kaikki kokouksen jäse
net ottaisiwat osaa, paitsi puheenjohtaja ja
warapuheenjohtaja. Kunnallisneuw. Meur
man pyysi ensin puheenwuoroa ja esitteli,
että kaksi waliokuntaa asetettaisi, toinen ta
loudellisia asioita warten, toinen
tystä warten, arkkipispan esityksen mukaan.
Tätä wastaan tahtoi prorv. Rosengren,
että kokous heti päättäisi, josko arkkipispan
Jakausaika:
Jokaisena arki Lauwantaina kello 2 päiwällä.
Ilmoituksia
wastaanotetaan kirjapainossa ja maksetaan 10
penniä pieneltä petit-riwiltä. — Yksityisiä nu
meroita myödään 15 pennillä.
esitykseen suostutaan wai ei. Prof. Fors
man puolusti hra Meurman’in esitystä,
lisäten että samalla, kuin waliokunnat mää
rätään, myös niiden jäsenet kokoukselle eh
doitettaisi työnjärjestys-waliokunnan puolelta.
Samaa puolusti myös tuomioprow. Borg,
sillä eroituksrlla, että hänen mielestään mo
lemmat ehdoitetut waliokunnat yhdessä pa
raiten woisiwat ehdoitella jäseniä waliokuntiin.
Näihin mielipiteisin yhtyi monta muuta
puhujaa, joita wastaan prof. Montgo
mery ehdoitteli waan yhtä järjestyskomi
teaa, jonka toimena olisi kanslian, työnjär
jestyksen ja muitten senkaltaisten asiain wal
mistaminen. Tähän yhtyi prof. Hjelt,
huomauttaen että talouswaliokunta oli war
sinainen ja pysywäinen, waan tämä järjes
tyskomitea tulisi olemaan ainoastaan satun
nainen, sekä wapaaherra v. Troil, joka
paitsi sitä esitteli, että tämä komitea tekisi
ehdoituksen walitsijamiehistä, esim. 20, joi
den tulisi walita jäseniä eri waliokuntiin
Samankaltaisia mielipiteitä puolusti myös
lopuksi prow. Hjelt.
Keskustelun kestettyä myöhäiseen illalla,
ryhdyttiin wiimmein päätöksen tekemiseen ja
44 äänellä 34 wastaan päätettiin asettaa
ainoastaan yksi järjestyskomitea,
johon walittiin 7 jäsentä, äänilukunsa suh
teen seuraawassa järjestyksessä: prow. F.
W. G. Hjelt, kulinallisneuwos A Meur
man, kontrahliprow. A. I. Hornborg,
prof. Y. Z. Forsman, prof. R. A.
Montgomery, tuomioprow. T. Th.
Renwall ja tuomioprow. A. G. Borg.
Waalin tehtyä kokous päättyi. Kokouksen
jäsenien suhteen tulee edellisiin ilmoituksiin
lisätä seuraawaa: Kohta kokouksen alotettua
saapuiwat Raahen prowastikunnan edus
mies, lukkari Päiwärinta, ja Kalajoen
prowastikunnan sittemmin walittu edusmies,
talonpoika Paawo Niskakoski; rehtori
I. Alopeus astui Ala-Karjalan prowas
tikunnan edusmiehen, talonpoika M. Har
tikaisen sijaan: kansakoulunjohtaja F.
Saukkoon ilmoittanut kiwuloisuuden ole
wan syynä hänen pois-oloonsa.
II.
Perjantaina 2 p. kesäkuuta alkoi kokous
k:lo 5 j. pp. Ensiksi luettiin järjestyskomite
an ehdoitus: 1) kokouksen työnjärjestyksestä;
2) kanslian wirkamiesten ja pikakirjurien
palkoista; ja 3) walitsijain määräämisestä,
joiden tuli määrätä jäsenet eri waliokuntiin.
Ensiksi keskusteltiin, pitikö tässä istunnos
sa koko mainittu ehdoitus puheeksi otettaman
waiko ainoastaan sen tärkeämmät osat, ja
äänestettyä enemmistö hywäksyi edellisen
kohdan. TsStä seuraawassa keskustelussa hy
wäksyi kokous järjestyskomitean kaikki ehdoi
tukset muuttamatta, paitsi sen ehdoitus ta
wasta, jolla waliokuntain lausunnot oliwat
annettawat.
Kokouksen kanslia järjestettiin komitean
ehdoituksen mukaan sillä tawoin, että otettiin
sihteeriksi kirkkoherra H. Nybergh 1000 m.
palkalla; tulkitsi tohtori A. W. Jahnsson,
600 m. palkalla, sekä pikakirjureiksi hrat
Fabritius ja Palmén, jotka kolmen apulai
sen arvalla ottiwat toimittaakseen kokouksen
pöytäkirjat 4,100 m. palkasta kuukaudelta.
Työnjärjestyksen suhteen sisälti ehdoituksen
4 § tärkeimmät määräykset. Siinä ehdoi
tettiin seuraawat, myöskin nyt hywäksytyt
waliokunnat:
1) alamaisen lausunnon antamista war
ten eriuskolaislaki-ehdoituksesta;
2) kirkkolakiin kuuluwista kysymyksistä,
jotka kokous katsoo tarwitsewan walmistusta;
3) suomalaisen wirsikirja-ehdoituksen tar
kastamista warten;
1876.
Tapio wälittää waih
to-ilmoituksia:
H-fors Dagblad’in,
Morgonblad’in ja
Östra Finland’in kanssa 10
p:in maksusta petit-riwiltä.
4) ruotsalaisen wirsikirja-ehdoituksen tar
kastamista warten;
5) käsikirja- ja teksti-ehdoituksien tarkas
tamista warten;
6) katekismus-ehdoituksien tarkastamista
warten;
7) tarkastus- ja toimitus-waliokunta;
8) talous-waliokunta.
Ehdoituksen 5 § määrää jäsenien luwun
kussakin waliokunnassa 7:ksi, johon tulee 3
warajäsentä.
Nämät kaikki määrätään walitsijain kautta,
joiden walitseminen taas oli tapahtuwa siten,
että wirkakuntien edusmiehet saiwat walita
keskuudestaan 2, Turun hiippakunnan 8,
Porwoon hippakunnan 6 ja Kuopion 4, jonka
kautta heidän lukunsa yhteensä oli 20. Näi
den walitseminen tapahtuikin tässä istun
nossa.
Wilkas keskustelu syntyi, josko waliokun
tain lausunnot piti annettaman päätöksien
suhteen kirjallisesti sekä syyt ja perusteet
selitettämän suullisesti, kuten ehdoituksen 8
§:ssä oli määrätty, Vaiko kaikki pain ettaman
taikka ainoastaan kärkeämmät. Tässä päätti
kokous, että ainoastaan tärkeämmät pitää
painettaman, koska ajan wähyys ei siedä
kaikkien painamista, jota useat olisiwat suo
neet.
Tähän teki prof. Ahlqmist esityksen,
että kokous kirjoituksissaan ei käyttäisi nime
nään kirkkolaissa käytettyä „seurakunta-koko
us" eikä myöskään jo käytettyä toista nimi
tystä joita hän piti sopi
mattomina sekä liian hankalina käyttää, waan
nimitystä „kirkkokokous", jota nimeä munta
mat kuuluiwat puheessaan käyttäwän. Tätä
muuttamista wastusti tuomioprow. Ren
wall, katsoen „seurakunta-kokous" olewan
käytettäwä, koska se löytyi kirkkolaissa. Ky
symyksen ratkaiseminen lykättiin wastaiseksi.
Tässä sopinee puhua kokouksen keskustelu
kielestä tahi oikeammin kielistä. Järjestys
komitean ehdoituksen 2 §:ssä säädetään, että
kukin saa lausua sillä kielellä, jolla hän itse
tahtoo, sekä joll'ei hän itse kohta lyhykäisesti
kerro lausumaansa toisella kielellä, tulkitsee
kokouksen tulkki sen pääasiallisesti. Tätä käy
töstapaa, joka myös hywäksyttiin, on jo koh
ta kokouksen alusta noudatettu siten, että
melkeen kaikki, jotka sitä taitawat, lausuwat
suomeksi ja joko itse tahi tulkki kääntää sen
ruotsiksi, koska ainoastaan muutamat kokouk
sen jäsenistä eiwät ymmärrä suomea. Tä
män kautta on tässä kokouksessa ehkä enem
män, kuin muissa yleisimmissä kokouksissa,
suomen kieli keskustelukielenä. Tämä huo
maus, joka muualla olisi aiwan tarpeeton,
on meidän nykyisissä oloissa kuitenkin waa
riin pantawa.
lauantaina 3 p. kesäk. alkoi kokous jäl
leen k:lo 5 j. pp.
Walitsijain puolesta ilmoitettiin että jäse
niä wiiteen waliokuntaan oli walittu, ni
mittäin :
Eriuskolais-waliokuntaan, hrat
prof. Granfelt, Montgomery, V. L. Helan
der, v. Essen, Sawonen, Wrede: prof.
Hjelt; warajäseniksi: Wärri, Westerholm,
Malm;
Kirkkolaki - w:kuntaan: hrat prow-
Hjelt, v. Hellens, Malmberg, Westerlund,
Berg, Eneberg, Hackzell; w.- jäseniksi Sahlg
ren, Borg, Karlstedt;
Suomalaisenwirsikir jan w:kun-
taan: hrat Lönnrot, Meurman, Törnudd,
Berner, Andelin, Ladwala, Bergroth; w:jä
seniksi: Mechelin, Awellan, Päiwärinta;
Ruotsalaisenwirsikirjanw:kun
taan: hrat Lagus, Moberg, Öller, Renwall,
Ahlqlvist, Roos, Hornborg; w:jäseniksi: Lam
pén, Gustafsson, Hedberg;


[User] <image>OCR:

[Assistant]
san mieli muuttui tyytywäisemmäksi, ny
kyiseen hallitukseen ja nykyisiin oloihin,
waikka kyllä riemua häiritsi eräät suuret
rahalliset tappiot, etenkin Panaman kah
nawan huono menestys. Mainitun ka
nawan walmistaminen, tuo suuri yri
tys näyttää nyt todellakin jääneen sik
sensä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
30. Onko Senati oikeutettu hallinnol
lista tietä määräämään papistolle, sen kuu
lustelematta ja yksinään tuomiokapitulien
suostumuksella, papin toimelle wieraita teh
täwiä ja eikö semmoinen menettely loukkaa
papiston etuoikeuksia? (Esitteliänä kirkkoher
ra A. O. Blomberg).
31. Mitä hyötyä olisi tästedes useam
min kokoontuwista pappein ja prowastikun
nan-kokouksista, joissa jälkimmäisissä waki
naisia ja wirkaa tekewiä läänin-prowasteja
pitäisi kehoitettaman wähintäin pari kertaa
wuodessa pitämään tieteellisiä esitelmiä pro
wastikunnan papistolle? (Esitteliänä pas
tori F. I. Bergh).
32. Olisiko suotawaa, että papisto pää
sisi lukemasta kuulutuksia, jotka eiwät koske
kirkollisia asioita? (Esitteliänä pastori K. F.
Öller).
33. Pappein leski- ja orpokassan tilan
parantamisesta ja saman kassan uudesta
muodostamisesta. (Esitteliänä kirkkoherra A.
O. Blomberg).
34. Olisiko kokouksen lausuttawa suota
waksi, että koko maassa wastedes noudatet
tawaksi säädettäisiin uusi, täydellisesti ja
perinpohjin laadittu, ylennetty siwutulojen
taksa kirkollisista toimista ja kansliatöistä?
(Esitteliänä pastori F. J. Bergh).
35. K. Lain 176 §:stä ja sen käyttä
misestä maamme tuomiokapituleissa. (Esit
teliänä prowasti Jak. Cederberg).
36. Eikö semmoinen kirkkolain muutos
olisi tarpeellinen, että, kun awonaista pa
pinwirkaa on ainoastaan yksi hakenut, waali
saatettaisiin pitää päätettynä, jos waalin
toimittajan kysyessä, onko seurakunta ehdok
kaasen tyytywäinen, ei yksikään ääni tätä
wastusta? (Esitteliänä kirkkoherra K. F.
Öller).
37. Lieneekö n. s. rippiwäen-kirjoitukset
ennän tarpeellisia? (Esitteliänä kirkkoherra
K. F. Öller).
38. Onko raiskattu waimo kirkkolain
mukaan welwollinen käymään yksityistä rip
piä, jotta hän olisi pidettäwä Herran Eh
toolliselle oikeutettuna? (Esitteliänä kirkko
herra K. F. Öller).
Ehdoille Kruununwoudin wir
kaan Kuopion kihlakunnassa on lää
nin herra Kuwernööri asettanut 1:si kruu
nunwoudin Pielisjärwen kihlakunnassa W.
Sahlstéin’in puoltolauseella. 2:si taapikap
teenin G. W. Ahlén’in ja 3:si henkikirjurin
Liperin kihlakunnassa E. A. Lungrén’in.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sittenkuin K. Suomen Talousseuralle on
myönnetty 1000 markan suuruinen rahan
määräys sisälläolewaksi wuodeksi 1884 nais
puutarhanoppilasten ylläpitäimiseksi, saa Seuran
Johtokunta kehoittaa niitä puutarhureja, jotka
owat halulliset wastaanottamaan semmoisia op
pilaita lyhyemmän tahi laweamman oppijakson
suorittamista warten käytännöllisessä puutar
hanhoidossa, erittäinkin kyökkikaswien ja hedel
mäpuiden wiljelemisessä, ennen ensitulewan hel
mikuun loppua Johtokunnalle kirjallisesti ilmoit
tamaan minkälaisilla ehdoilla he tahtowat was
taanottaa yhden tahi useampia naisoppilaita,
joiden joka tapauksessa tulee paikalla saada ylös
pidon ja asunnon opetusajan kuluessa. Turus
sa 18 p. tammikuuta 1884.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kuusi kertaa kuulutettiin Kur
kijoella erästä tyttöä awioliittoon.
Papille tuli se erehdys, että ensin
kuulutti sulhasen weljen kanssa kol
me kertaa, sitten oijastiin erehdys kuu
luttamalla toiset kolme kertaa oikean
sulhasen kanssa. Liitto ei kuiten
kaan tullut sen wahwempi, kuin että
sitä morsiamen puolelta parhaallaan
puretaan, kert. W. S.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Painowirhekö wai mikä?
Silmäiltyäni Waasan Lehden 4:ttä
n:roa tältä wuodelta, huomasin siinä
ikäwän wirheellisen kohdan; siinä sei
soo: Wäkiluwun muutoksia w. 1891.
Kauhajoen seurakunnassa: syntyneitä
50 mp. 50 mp. j. n. e., syntyneitten
joukossa oli 3 kuolleena syntynyttä ja
10 äpärää. Tästä nyt ehkä joku woi
sanoa jotta sen ilmoituksen tuntee wää
räksi kouraansakin, joka wähänkään tun
tee wäkiluwun paljoutta ja muita olo
suhteita Kauhajoella, joka sisältää yli
10,000 asujanta, jotta siinä yhden wuo
den sisällä olisi syntynyt ainoastaan
100 lasta, ja mitä taas äpärälasten
paljouteen tulee, nimittäin joka 10:nes
kaikista wuoden kuluessa syntyneistä,
on harwinaisen suuri maalaisoloissa.
Äpärälasten luku Kauhajoella edesmen
neinä wuosina on walitettawasti ollut
melkoisen suuri, werraten oikeaan siweel
liseen oloon, jommoista kristikunnassa
pitäisi yhdyselämän oleman. Josta
siweettömyydestä eräänä uudenwuoden
päiwänä sikäläinen pappi saarnastno
lilta seurakunnalle äpärälasten luwun
ilmoitettua nähtäwästi harmin ja wi
han kiiwaudessa huutawalla äänellä
lausui: „Oli leipää jos hywänsä mutta
huoria pitää oleman Kauhajoella!" Ei
kuitenkaan niitä ole koskaan täällä ol
lut siinä määrässä kun tässä ilmoituk
sessa Kauhajokisten häpeäksi on sanottu,
waan wiime wuosina se pahe on ollut
wähenemään päin.
Tämän kirjoittaja oli wiime uuden
wuoden päiwänä Honkajoen kirkossa,
jossa tawallisuuden mukaan myöskin
ilmoitettiin wiime wuonna siinä kun
nassa tapahtuneet wäkiluwun muutok
set, ja ne oliwat juuri sellaiset kun
tässä lehdessä on sanottu Kauhajoella
tapahtuneen, jonka tähden W. Lehden


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Koululaitos. Lehtorinwirkaa histo
riassa ja Ruotsin kielessä Porwoon lyse
ossa owat, N. Pr. mukaan, hakemusajan
kuluessa hakeneet lyseon lehtori K. A.
Bergholm, seminarinlehtori, fil.-lis. A.
L. Sundholm, fil.-lis. I. V. Ruuth, kol
lega A. K. Sumelius, maisterit A. Ny
lander ja G. V. Wahlroos sekä fil.-kand.
H. M. Grenman.
Keisarillinen lahja. Majestetit o
wat muistoksi käynnistänsä Munkkisaaren
lohenpyynti-paikalla Kymi-wirrassa wiime
heinäkuun 9 p:nä lahjoittaneet Drusyin’in
perheelle komean lippaan, joka sisältää ho
peisen tarjottimen sekä täydellisen tee-ser
wiisin hopeasta. Niin kertoo „Kotka".
Lahjoitus. Tampereen wapaaehtoinen
palokunta on saanut useoita palowakuutus
yhtiöiltä lahjaksi 100 m:kaa, kiitollisuuden
osoitteena siitä toimekkuudesta, jolla sam
muttajisto kunnosti itsensä wiime syksynä
pellawatehtaan tulipalossa, kertoo A:lehti.
Konkurssi. Murhatun karwari Åh
manin kuolinpesän puolesta on Porwoon
raastuwanoikeuteen annettu konkurssi-hake
mus. Waroja on laskettu olewan 33,192
m. 57 p. ja welkoja 45,862 m. 31 p., ker
too Bbl.
Rakeita ja lunta. Suup. Työm:lle
kirjoitetaan: Heinäkuun 22 p., tuli Kauha
walla wähän aikaa rakeita niin lujaa, et
tä läwistiwät reikiä perunan-, kaalin- ja
tupakanlehtiin; sanotaampa sen paikka pai
koin turmelleen myös muitakin kasweja. —
Lapualla Lahnoissa satoi samana päiwänä
niin paljon lunta, että katot oliwat ihan
walkoisia.
Kowa ukkosensade rytysi w. k. 21
p:nä Ätsärissä sillä seurauksella, että mo
nissa kylissä murtui wiljoja ja särkyi ik
kunoita oikein kosolta. Surkeata oli näh
dä kuinka touwot, jotka oliwat jo monta
wiikkoa odottaneet kastetta, nyt kukistuiwat
kasteen yltäkylläisyydestä, sanoo W. L.
Omituinen kielto. W. L. kertoo: E
räässä päiwäkäskyssä kiellettiin Waasan a
sewelwollispataljonaa jyrkästi etteiwät yk
sityiset saa sanomalehtien toimituksille an
taa pataljonan oloista tai asioista mitään
tietoja.
Kummallinen hammas W. L. ker
too: Pari wuotta sitten kerrottiin sanoma
lehdissä, että eräs saksalainen lääkäri oli
saanut omassa itsessään kokea sellaisen har
winaisen luonnon-oikun, että hänen nenään
sä eli sierameensa kaswoi hammas, joka
muuten oli erinomaisen timantti- eli lasi
mainen, mutta otettiin kuitenkin pois, jol
loin koko wammakin parani. Wiime tors
taina nähtiin Wassassa jokseenkin saman
laatuinen seikka. Wähäkyröstä, näet sen,
tuotiin sinne parempaa apua saamaan 4-
wuotias poikanen, jonka oikean puolinen
ylähammas oli ruwennut kaswamaan myös
kin ylöspäin. Hampaan alaspäin käypä o
sa oli aiwan tawallinen, mutta sen juuren
puolikin oli jo puhaissut tuppilonsa sekä i
kenen ja ryntäsi nyt paraillaan sieranta
kohden huulen läpitse, jossa enää waan o
hut kalwo oli pitämässä. Poikainen ei kui
tenkaan ollut millänsäkään tuon kurillisen
hampaansa pois otosta
Suomalainen taiteilija Saksan
maalla. Kissingenistä kerrotaan w. k.
19 p. Würzburger Zeitung’ille, että nii
den warsinaisten taiteilijain ja etewien tai
teenharrastajain joukossa, joita sikäläisen
kylpypaikan seurustelusaleissa joka päiwä
saadaan kuulla yllämainittuna päiwänä
„eräs herra Suomesta, jolla oli ihmeelli
sesti kaikuwa stardiwariowiulu, soitti sillä
mitä ihanimpia säweleitä". Suomessa lie
nee nykyään ainoastaan 2 stradiwario
wiulua ja kun toinen niistä on konsuli A.
Degenerin, joka nykyään oleskelee Kissin
genissä, tarkoitettanee yllämainituilla ri
weillä häntä, arwelee E. N.
Miehellä on miehen luonto.
Muuan Salmin asewelwollinen, jonka olisi
tämän kesän ensimmäisessä reserwiläisryh
mässä pitänyt astua palwelukseen, tuli Sor-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kuollut Turussa. Maaliskuun 10 p. waimoih
misen Anna Sofia Utterin salawuot. lapsi Aleksandra El
wina 5 kuuk. iällä; 13 p. luusi-ammatin wanhimman
Antti Westerlund wainaan leski Katarina Pietarinty
tär 72 wuot.; 15 p. sotapalwelian Iwan Gorbunoffin
lesken Hedwig Ulrika Grönqwistin salawuot. tytär Klara
Wiktoria 8 kuuk. iällä; 16 p. muurarin oppilaan Sa
muel Granlundin poika Karl Samuel 11 päiwän
iällä; salwukisällin Erik Juha Rignellin poika Frans
Emil 5 kuuk. iällä; salwukisällin Abraham Woiwali
nin poika Frans Juha 1 wuot.; 17 p. warwin työ
miehen Abr. Sandströmin waimo Maria Wilhelmina
Stålberg 35 wuot.; entinen palowartia Fredrik Nyman
66 wuot.; 18 p. kuuromykän talonpojan Juha Pietari
Höglundin poika Juha Emil Pietarsaarelta 8 kuuk.
iällä; 19 p. entinen pultaaninkutoja Karl Fredrik Uhr
berg 61 wuot.; 20 p. polisin Abraham Södermannin
waimo Juliana Lillberg 56 wuot.
Awioliittoon kuulutettiin maalisk. 20 p. kamp
pamaakarin kisälli Antti August Stenlund ja neitsy
Josesa Emilia Weckström.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
säätänyt, muun muassa, silta- ja
jahtiwoutikappain, jotka tekewät kaksi
kappaa jywiä kultakin talolta, ole
wan kruunulle peräytettäwät sekä
arm. julistuksessa 20 p:ltä lokakuuta
1891 poliisikonstaapelien asettami
sesta maalle määrännyt sanottujen
koppain peräyttämisen tapahtuwaksi
1892 wuoden alusta ja siltä wuo
delta lukien, on senaatti, marras
kuun 8 päiwänä esiteltäessä Waa
san läänin kuwernöörin kirjelmässä
wastakuluneen lokakuun 8 p:ltä te
kemää pyyntöä saada tarkempaa
määräystä mainitun ulosteon suorit
tamisen perusteista, katsonut asetus
ten olewan selwät siinä, että silta
ja jahtiwoutikapoiksi on kaksi kap
paa jywiä, jotka armollisessa asetuk
sessa 16 p.ltä heinäkuuta 1886 wah
wistettujen perusteitten mukaan was
taawat yhtätoista litraa, suoritetta
wa kultakin talolta ja samassa suh
teessa talonosalta, tilan kameraali
seen luontoon katsomatta, jonka o
hessa senaatti on tahtonut määrätä,
että kysymuksenä olewa ulosteko, sen
mukaan kun maaweroista on yleen
sä säädetty, maksettakoon joko luon
nossa taikka puhtaassa rahassa wuo
den käywän keskiwerohinnan mu
kaan.
— Keisari Aleksander II:sen ku
vapatsaan waltuuskunta hywäksyi
wiime keskiwiikkona kuwanweistäjä
M. Runebergiltä walmistuneen ja
Helsinkiin tulleen, sanottuun kuwa
patsaaseen kuuluwan ryhmän Patria
(Isänmaa), joka pronssiin walettu
na painaa 1,182 kilogrammaa.
(U. S.)
— Imatran rata otettiin tiistai
na waltton rautateiden haltuun.
Tarkastusjuna, jossa oli liikenneti
rehtöörin apulainen af Frosterus, ko
netirehtöörin apulainen Torén ja w.
t. liikentirehtöörin apulainen Bran
der sekä insin. Thornberg lähti sen
johdosta tiistai-aamuna Imatralle
ja palasi iltasella- — Wibl.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
konen. Hän sai haulia käsiinsä, ja hä
nen hewosensa jonkun matkan kuluttua
kuoli. Pahemmin käwi jälessä ajajille.
Käskynajaja Eroseen meni luodit ot
sasta ohimon läpi ja nimismies sai
myös useita haulia niskaansa y. m.
Eronen kuoli samana iltana; toisten
henki ei liene waarassa. Täkäläinen
nimismies Broms, joka oli määrätty
asiasta tutkintoa pitämään, palasi mat
kaltaan tiistai-iltana, wangittuaan asiaan
syyllisiksi nähdyt weljekset Otto, Taneli
ja Nikodemus Niiroset.
— Kiwihiiliä on puiden ohessa wii
meisten 3 wiikon kuluessa käytetty Tu
run rantatiewetureissa. Tähän asti
saatu tulos kehottaa jatkamaan samaan
suuntaan, sillä kiwihiilet tulewat puita
halwemwiksi, sanoo U. S.
Tilattawa teos. Hra Gustaf Swahn
in kustantamana ja toimittamana tu
lee Jywäskylässä suomalaisessa pu
wussa painosta julkaistawaksi ruotsa
laisen piispan Th. Strömbergin ku
wallinen teos: „Pyhä Taistelu,
kertomuksia uskonsankareista ja totuu
dentaistelijoista kristillisessä kirkossa
wanhempina ja uudempina aikoina."
Ne kiittäwät arwostelut, joita tämä
teos on saanut Ruotsin sanomalehdissä,
oikeuttawat toiwomaan, että teos myös
kin Suomessa ja suomenkielisenä on
saawa lukijoita sekä warakkaitten että
köyhempäinkin kodeissa. Teos ilmes
tyy 12:sta kolmen painoarkin kokoisessa
wihossa ja wihon hinta on ainoastaan
50 p:niä. Koko teos siten tulee mak
samaan 6 markkaa, kun taas alkupe
räinen ruotsalainen teos maksaa 13
markkaa. Siis suomalainen painos ei
maksa täydelleen puoltakaan ruotsalai
sen painoksen hintaa. Teoksessa on 85
tunnetun ruotsalaisen taiteilijan Jenny
Nyströmin piirtämää kuwaa, joista 32
on koko siwun kokoista. Teos wal
mistuu ensi jouluksi. Käännöksen kieli
koetetaan saada täydelleen hywää. Ti
laukset tehtäköön kuukauden kuluessa,
jotta painoksen suuruus woitaisiin mää
rätä.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
K:lo 8—10 e.pp. toisen ja kolmannen kappalai
sen wastaanotto-aika.
K-lo 9—10 e.pp. Waltuusmiesten kanslia, Piis
pankatu, 14 awoinna.
K-lo 9—11 e.pp. pastorinkanslia, Wenäj. kirkkok.
1, awoinna.
K:ko 9—1 päiw. ja 3—6 j.pp. Pakkahuone a
woinna.
K.lo 9—1 päiw. ja 4—7 j.pp. Koron- ja pää
omanlaitoksen konttori, Läntinen ran
takatu n:o 7, awoinna.
K-lo 9—½2 p:llä Tullikamari awoinna.
K:lo 9—2 päiw. Kemiallinen ja siementarkas
tuskonttori, Kauppamiehen katu n:o
6, awoinna.
K:lo 10—11 Waiwaishoidon johtaja, v.pastori
G. F. Stenström, tawataan talossa
N.o 5 Wenäjän kirkkokadun warrella.
K:lo 10—12 e.pp. ensimmäisen kappalaisen was
taanotto-aika.
K.lo 11—12 p:llä. Kassaliikettä tuomiokapitu
lin hallinnon alla olewissa waras
toissa tuomiokapitulin wirkahuoneessa.
K:lo 10—12 e.pp. Säästöpankin konttori kirk
kotori 9, pidetään awoinna wastakir
jojen sisäänantamista warten.
K:lo 11—1 päiw. K. Suomen Talousseuran
kanslia, Iso Hämeenkatu n:o 38, a
woinna
K.lo 10—2 p.llä. Suomen pankki awoinna.
K.lo 11—1 p:llä. Yhdyspankki awoinna.
K:lo 11—2 p:llä. Pohjoismaiden osakepankki
awoinna.
K.jo 6—9 j.pp. Lukusali, ent. seurahuoneen
puurakennuksessa, awoinna.
K-lo 7—8 j.pp. Kansakirjasto, ent. seurahuo
neen puurakennuksessa, awoinna.
Kaupungin rakennuskonttoori (konsuli Sä
wen talossa tuomiokirkon lähellä), a
woinna joka tiistai, torstai ja lau
wantai k:lo 10—11 e.pp.
Kaupungin kätilöimet: rouwa Amanda Bo
ström (Arseninpoikkikatu 20) ja rou
wa Sofia Helenius (ent. Eteläkort
teri n:o 205.)
Turun työmiesten sairas- ja hautajais
kassan sairaankatselijat: I. A.
Lindroos (Kerttulinkatu 15). K. Gran
dell (Itäinen Rantakatu 56), Emilia
Lindholm (Käsityöläiskatu 2), Anna-
Strandroos (Itäinen Rantakatu 60).
Ilmoituksia kiertelewäin sairaanhoitajatarten a
wusta tehdään tohtori G. von Es
sen’in luona.
lähtee joka päiwä Turusta Tampereelle, Hä
meenlinnaan ja Helsinkiin k:lo 12 ja 45
min. j. p. p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
täkäläiseen tuomiokirkkoon toimitetaan
mainitun kirkon sakaristossa maanan
taina 28 p. sisälläolewaa kuuta
k:lo 9:stä e.pp. tuomiokirkon ruotsa
laisen seurakunnan kanssa ja k:lo 3 j.pp.
suomalaisen seurakunnan kanssa, ja muis
tutetaan asianomaisia, enempäin mutkain
wälttämiseksi, sanotussa tilaisuudessa räs
tinsä maksamaan. Turussa 19 p. tam
mikuuta 1884.
Kaupunkien yhteistä paloapuyhtiötä
warten Marraskuun 26 p:nä 1861
wahwistettujen ohjesääntöjen 70 §:n mu
kaan on Johtokunta määrännyt tarkas
tuksen yhtiön hoidosta wuonna 1883 eli sen
wiidentenäkymmenentenä tiliwuonna toi
mitettawaksi Johtokunnan wirkahuoneuk
sessa tiistaina ensi Kesäkunn 10 p:nä
k:lo 11 e.pp., ja tulee siis asianomais
ten yhtiön osakkaiden Helsingissä, Tu
russa, Torniossa, Oulussa, Raahessa ja
Kajaanissa, siinä järjestyksessä kuin oh
jesääntöjen ennenmainittu § säätää, ryh
tyä tilintarkastajain waaliin; ja määrä
tään nämä tilintarkastajat, joiksi ainoas
taan yhtiön osakkaita saadaan walita,
siten, että, yhtiön osakkaat Helsingissä
määrääwät yhden, yhtiön osakkaat Tu
russa toisen ja yhtiön osakkaat muissa
neljässä äskenmainitussa kaupungeissa
täksi tiliwuodeksi kolmannen, jonka jälkeen
siten walittujen tilintarkastajain tulee
tilintarkastuksen alkamiseen määrättynä
päiwänä saapua Johtokunnan wirkahuo
neukseen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
K. S. & K. L. 2 kr.
386 Kun Waasan läänin Maanwiljelys
seuran Johtokunta on ottanut
kolme wointarkastajaa, nimittäin: Kaup
pakirjuri H. J. Finell'in Kokkolaa war
ten, Maanwiljelyskouluopettaja A. Kou
won Waasaa warten ja Kanttori A.
Petell'in Kaskista warten, tutkimaan
woinlaatua ja antamaan siitä todistuk
sen sekä woiastioita leimaamaan kun
sellaista halutaan, niin ilmoitetaan täs
tä yleisölle sekä että woi arwostellaan
seuraawiin luokkiin: 1) oikein hywää
meijeriwoita, 2) parasta meijeriwoita,
3) toisarwoista meijeriwoita, 4) hywää
maatiaswoita, 5) parasta maatiais-woi
ta, 6) toisarwoista maatiaiswoita, ja
pitää woin, että sitä woitaisiin leima
ta, olla iskettynä sulettuun astiaan, jo
hon ei keinollisesti ole sekoitettu wettä
tai muita wieraita aineksia taikka kar
keita suoloja eikä se saa olla ummehtu
nutta, kowin waahtoista tai wäriltään
epätasaista. Tarkastuksesta ja leimaa
misesta maksetaan tarkastajalle 1 aina
3 astialta: 75 penniä astialta alla 6
leiw. ylipäätään, 1 m. astialta 6:sta
12:hteentoista leiw. ja 1 m. 75 p:niä
yli 12 leiw. astialta, mutta kultakin
astialta tämän ylitse ainoastaan 30,
40 ja 50 p:niä; jonka ohessa yllämai
nittujen paikkakuntien ulkopuolella teh
täwissä toimituksissa maksetaan yksin
kertainen kyyti ja 1 m. päiwämuonaa.
Toimesta:
Otto Alcenius.
Kaupungin Rahatoimiston konttori pi
detään tästä lähin sekä sisäänmak
suja että ulosmaksuja warten awoinna
joka maanantai kello 5:stä 6:teen ilta
päiwällä sekä ulosmaksuja warten
sitä paitsi keskiwiikkoisin kello 5:stä
6:teen iltapuolella ja lauwantaisin kello
7:stä 8:ksaan iltap.; joka täten ilmoi
tetaan. Nikolainkaupungissa, huhtikuun
7 p:nä 1886.
376 Rahatoimisto.
Julkisella huutokaupalla, joka
pidetääu Pukkilan talossa Kauha
walla tiistaina, tämän huhtikuun
27 p:nä, alkaen klo 10 e. pp. ja
seuraawina Päiwinä, myydään konsuli Alfred
Häggblom'in konkurssipesään kuuluwaa seuraa
waa omaisuutta:
1:ksi. Hywin lajiteltu kauppatawarasto, jos
sa on: Siirtomaa-, Käsiteollis-, Rauta-, Te
räs- ja Pikkutawaroita, Lasia ja Posliineja.
2:ksi. Kauppakalusto, niinkuin: Waakoja,
Punnuksia, Mittoja y. m.
lukemaan. Tuo oli warmaankin mustakirja; sillä Bård ei ymmär
tänyt siitä ainoatakaan sanaa. Mutta kuitenkin tuntui se hänestä oi
kein tenhoawalta. Sanat oliwat niin woimallisia, että niiden täy
tyi peloittaa paholaista. Mutta mitä pitemmällä pappi sitä luki,
sitä enemmän rupesi hänen äänensä wapisemaan. Nyt warmaankin tulee
pian! Bård siirtyi yhä likemmäksi ja likemmäksi alttaria. „Poum
— paum!" kumisi taas kirkontornissa; mutta myrsky pauhasi niin,
että tuo soitahdus tuskin kuului. Oli aiwan kuin hywät ja pahat
wallat olisiwat keskenään taistelleet. „Lue nyt „Isä meidän!" kuis
kasi pappi; „nyt tulee ankarin taistelu!" Nyt oli Bård peloissaan.
Hän rupesi lukemaan hiljaa itsekseen; mutta se ei luistanutkaan, se meni
aiwan wäärin. Hän alkoi uudestaan, mutta päästyään wiidenteen
rokoukseen hajosi hänen ajatuksensa. Mikä tuolla ulkona noin hu
misee. Kuka noihin seiniin niin jymäyttelee? Ja mitä on tuo kum
mallinen möhinä ja surina tuolla selkänsä takana? Kukaties owat
pikku-perkeleet päättäneet leikitellä hänen kanssaan tänä iltana. Niitä
istui hänen takanaan penkin-sarjoilla pitkissä riweissä, ikäänkuin pöl
löhaukkoja tahi kissoja; hän oli näkewinään niitä; hänen mielestään
oikein tuntui: miten niiden silmät kiiluiwat keltaisena tulena pimeästä.
Kirkko oli täynnä kummituisia ja perkeleitä, jotka istuiwat waanien,
hijoen kynsiään ja järsiskellen selkäänsä; ne odottawat! ne waanaile
wat! Hän luki „Isä meidän" uudestaan ja uudestaan eikä ensin
kään huomannut: menikö se oikein wai wäärin. Ja pappi messusi
messuamistaan niin, että kirkko kumisi, ja säweleet kaikuiwat kaut
taaltaan, kajahdellen seiniin ja sointuiwat raikkaina takaisin.
Hui, miten jyskää. Tuleeko paholainen lattian kautta esille?
Tulikiweltä, käryltä ja katkulta jo lemahtelee . . . Hän tarttui mo
lemmin käsin alttariin wetäytyen yhä likemmäksi ja likemmäksi sitä.
Kumma ja kauhu! Koko kirkko tuntuu wajoawan maahan, wajoa
wan maan sisään. Ei; se ei pysy kohdallaan. Se kukistuu perus
tuksiltaan, se joutuu, se heiluu ja kelluu kuin laiwa merellä . . .
„Poum!" kumisi taaskin ratisten ja woiwottaen ikäänkuiu kaukaa
wuoriharjulta kuuluen; „pium! paum!" „Olkoon nyt Jumala meidän
kanssamme", toiwotti pappi. Hän pukeutui messukasukkaan ja teki
ristinmerkkiä ilmaan. „Rukoile Jumalaa nyt anteeksi-a"tamaan syn-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
malaiset rupesiwat wastalauseita teke
mään. Sanomissa nähtiin kirjoituksia
perustuslakien rikkomisesta; muutamat
senatorit uhkasiwat erota. Silloinen
prokuratori M. antoi esiin wastalauseen
walituksen muodossa kenralikuwernöriä
wastaan. Siitä huolimatta pysyi kor
kein tahto, että kaksi suomalaista pa
taljonaa on lähetettäwä Krasnoje Se
lon leiriin, jossa wuorotellen yhä wielä
käywät."
Erityisessä kirjeessä puhutaan Suo
menmaan sanomalehdistä. Kirjoittaja
sanoo, että ne todellakin johtawat yleistä
mielipidettä. Niitä ei lue ainoastaan
„intelligenssi" ja kaupunkilaiset, waan
wieläpä wähäwaraiset talonpojat. Hän
asui wiime suwena maakylässä ja huo
masi millä harrastuksella ja jännityk
sellä odotettiin postin tuottamia sano
malehtiä.
Moititaan sitten, että meidän sano
malehdet owat kowin kalliita Pietarissa
ja Wenäjällä, ja ettei niitä saa kuukau
deksi tilata y. m. Suomalaiset lehdet
eiwät kowin kiiruhda antamaan tieto
jansa Wenäjälle. Toimittajat walitta
wat ahtaita olojansa, jotka tawallisina
kin aikoina waatiwat uhrausta ja wai
waa, mutta nykyään owat erittäin ras
kaita, koska hänen ei sallita tehdä sitä,
mitä isänmaanrakkaus ja welwollisuus
waatiwat häneltä, sensuuri kun alitui
sesti Pyyhkii ja uhkaa. Tämmöisestä
puheesta huomaa, ettei ole niinkään
helppo pidättää suomalaista sanoma
lehdentoimittajaa tekemästä mitä hänen
omituinen isänmaanrakkaus ja welwolli
suuden-tunne waatii. Jos sensuuri kiel
tää jonkun numeron, niin samana tahi
toisena päiwänä se ilmestyy ja sisältää
kertomuksen kiellosta painettuna liha
walla präntillä, jossa annetaan tiedoksi
minkä nimisen kirjoituksen sensuuri on
kieltänyt, ja se sitten on tähän laatuun:
Ellei ole liian myöhäistä" tahi ˶Sie
tämätön systeemi". Jospa tuommoinen
tieto wielä joutuisi ainoastaan pienen
Helsingin silmiin, jossa kaikista tapa
uksista kyllä tiedetään, niin sopisi sanoa:
tuleehan tuo muutenkin tunnetuksi, jopa
sanomalehdelle edullisimmassa muodos
sa. Olkoon niin, mutta itse asiassa
owat nuo sensuurin ahdistukset warsin
otolliset muutamille paperintahraajille.
Niiden awulla saawat mitättömimmät
kin ˶julkiset miehet" werhoutua kansal
liskunnian wiittaan, kun wakuuttawat
˶Suomen kansalle", että sen pitäisi saada
jonkunlaisen kansallispalkinnon lainkuu
liaisuudestaan, isänmaanrakkaudestaan
ja waltiomuotonsa puolustuksesta, eikä
saa edes walittaa näiden kansallispal
kintojen tulemattomuutta. Ne wain woi
wat waikeroida semmoisten miesten
kuin Mechelinin, Weissenbergin y. m.
poislähdöstä, ne kun owat puuhanneet
˶palkintoja Suomen kansalle". Kun sa
nomalehdillä on lawea lukijakunta al
haisonkin joukossa, joka tähän saakka
kenties on ollut jotensakin wäliäpi
tämätön waltiollisista kysymyksistä, koet
tawat sanomalehdet kaikin mokomin,
pukea waltiolliset kysymykset semmoi
seen muotoon, että ne kipeästi koskewat
kansaan. Tuleeko todellakin Suomen kan
salle ˶palkinnoksi" se mitä suomalaiset
sanomalehdet sillä ymmärtäwät, se kysy
mys on epäiltäwä. Mutta eikö pitäisi
yksinkertaista kansaa warjella, se kun
ei woi käsittää tuollaisia intelligentisen
omanwoitonpyynnön hienouksia tuom
moisista walistajista ja hywänsuowista:
˶sanomalehdistössä".
Wastuuksen tähän kysymykseen saanee:
lukijamme aikanaan.
Wielä kertoo lehti latojien työlakosta-
Että se sen johdosta tietää puhua sosia
lismista ˶progressista" ˶Suomen wal
takunnassa", sitä saattoi jo ennakolta
tietää.
Silloin, tietäkääs, tuli riemu, niin
että olisi woinut ottaa alas taiwaan,"
selitti pikku Mia säihkywin silmin;
˶kaikki hurrasiwat ja minä myös, niin,
äiti kulta, minä myös!"
˶Jumala warjelkoon!" huudahti kaup
paneuwoksen rouwa hätääntyneenä, ˶pik
ku Mia menee ja hurraa Tukholman:
kaduilla!"
Pikku Mia kertoi wielä, kuinka wir
ran woittaja ja niin monen ihmishen
gen pelastaja nostettuna wirrasta, tain
nuksissa oli wajonnut lähellä seisowien:
syliin; kuinka hän tässä tilassa ensin:
oli kannettu pääwartioon torilla, jossa:
häntä oli koetettu saada henkiin, kuinka
hän sieltä oli wiety kotiaan, kolmanteen:
kerrokseen erääsä talossa Suuren We
sikadun warrella, muutamien henkilöiden:
seuraamana ja niiden joukossa pikku:
Mia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
lähtee joka päiwä Turusta Tampereelle, Hä
meenlinnaan ja Helsinkiin k:lo 12 ja 45
min. j. p. p.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Tasku- ja Seinäkelloja
huokeihin hintoihin. Suuri warasto witjoja, kellonawaimia, medaljonkeja, kom
passeja, kelluttimia ja kellontarpeita.
Joh. Sjölund Waasassa.
317 23 Raastuwankatu 23.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Jaetaan kirjapainossa kello 2 päiwällä. Hinta Kuopion postikouttorissa wuosikerralta: 5 markkaa, puolelta wuodelta: 2 m. 60 p:iä ja neljännes wuodelta: I m. 25 penntä
Maan muissa postikonttoreissa wuosikerralta: 5 m. 75 p:iä, puolelta wuodelta: 2 m. 90 p:iä ja neljännes wuodelta: 1 m. 50 p:iä. Yksityisiä ilmoituksia julistetaan lehdessä 8 pen
nin maksusta hienolta paino-riwiltä. — 3:riwisistä ilmoituksista ja sitä pienemmistä maksetaan 25 penniä.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Parisi 90 p. . . 99: 60 98 70


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Ilmoituksia wastaanotetaan lehden kont
torissa, Wenäjän kirkkokatu 16, ja ne maksa
wat ensimmäisellä siwulla 15 p:iä ja wiimei
sellä suwulla 10 p:iä pieneltä riwiltä. Kuolon
ilmoitukset 2 mk. Wieraskieliset suomennetaan
eri maksutta.
Toimituspaikka: Wenäjän kirkkokatu 16.
Telefoni: 74.
Lehti ilmestyy
Tiistai-, Tuorstai- ja Lau-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Raastuwanoikeudesta.
T. k. 19 p:nä tuomittiin työmie
het Emil Aleksander Erfwingsson ja
Karl August Grönblom, molemmat
tästä kaupungista, ihmisrääkkäyksestä,
edellinen wetämään sakkoa 90 jälki
mäinen 75 mk. ja jälkimäinen sitä
paitsi tois-kertaiseata juopumuksesta
26 m:kan sakkoihin.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Selma Kulmala oli kuullut
jyskeen kun Fridolf heitettiin pihalle
edellisen todistajan mainitsemana eh
toona, mutta ei nähnyt sitä kuka hänen
oli heittänyt. Yhdessä Wälimäen kanssa
oli hän kantanut Fridolfin muorin ka
mariin. Mitään muita asiaa walai
sewia erityisseikkoja ei todistaja tuntenut.
Maijastiina Sarlund oli
usein seurustellut wainajan kanssa, jon
ka terweyden tila oli wiime aikoina
ollut hywä. Wainaja oli usein lausu
nut pelkääwänsä syksyn tuloa, kun hä
nen ulkoaskareensa ja lehmänsä oliwat eri
taholla kuin talon karja, joten isäntä,
jonka kowuutta hän aina walitti, woisi
hänen jonakin pimeänä ehtoona lyödä
kuoliaaksi.
Todistajawalaa waatimatta kuulus
teltiin eräs alaikäinen tyttö, Maria,
joka samana ehtoona kuin myrkytys
tapahtui sattui olemaan Häihälässä.
Teen juomisesta todisti hän samoin
kuin edellisetkin todistajat. Häntä oli
kielletty jäämään illalliselle, jor.katäh
den hän koko ajan kun teetä juotiin
istuskeli akkunan edessä pöydän toises
sa päässä ja katseli ulos. Akkunalla
oli yksi kahwikuppi, jossa oli mustaa
wetelää ainetta. Isäntä näytti pitä
wän silmällä hänen liikkeitään. Talon
tyttären Marian kysymykseen josko
muorille jo teetä annettaisiin oli isän
tä wastannut että ei sillä kiirutta ole
ennenkuin suutari menee pois. Suu
tarin poismentyä oli Mar a kaatanut
teetä kuppiin muorille wietäwäksi ja
isäntä kaatoi siihen sekaan wähän mus
taa nestettä siltä kupista, joka oli koko
ajan ollut akkunalla. Muori toi teen
lakaisin ja sanoi sen maistuwan niin
wäkewältä ettei hän sitä woinut juoda,
johon isäntä kiroten wastasi että kyllä
tuonikäisen ihmisen pitäisi ylsi teekup
pi woittaa kun minä olen jo jo juo
nut neljä kupillista. Muori koetti wie
läkin maistella, mutta jätti kuitenkin
lopun talon tyttärelle, joka ei sitä
myöskään juonut waan „söi teeleiwän
ja kiitteli teewedestä." Pian sen jäl
keen kuului muori kaatuwan huoneessaan,
johon Hilma Kulmala ja talontytär
riensiwät auttamaan. Isäntä kielsi to
distajaa muorille maitoa wiemästä ja
oleskeli silloin kuin muori kamppaili
kuoleman kanssa enimmiten. sekä
omassa kamarissaan että kyökis
sä; pesi muorin teekupin kolmella
wedellä ja heitti pesuweden joka kerta
pihalle.
Talon tytär Maria oli kieltänyt
sittemmin todistajaa oikeuden edessä
˶liikoja lörpöttelemästä" ja neuwonut
sanomaan että hän muka otti puhtaat
kupit, joilla muorille teetä wei.
Maria ei sanonut muistawansa mi
tään sellaista todistajalle puhuneensa
ja kielsi sen walheena.
Työmies Helminen oli nel
jä wuotta sitten tullut syytetylle ren
giksi ja sittemmin aika-ajoin ollut hä
nellä töissä. Häihälä oli sanonut o
maawansa wäkewää myrkkyä. Sekä
isäntä että emäntä wihasiwat muo
ria.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Rawintola maalla. Turun
läänin kuwernööri on päätöksellä tä
män kuun 23 p:llä siitä tehdystä hake
muksesta myöntänyt Daalintehtaan teräs
ja rautatehtaan osakeyhtiölle luwan Daa
lin tehtaalla perustaa rawintolan
omia wirkamiehiä ja matkustajia warten.
(S. T.)
— Turun howioikeuden presi
dentiksi on keis. senaatin siwilitoimi
tuskunnan päällikkö, senaattori Th. v.
Hellens nimitetty.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Keisari Aleksander II:sen ku
vapatsaan waltuuskunta hywäksyi
wiime keskiwiikkona kuwanweistäjä
M. Runebergiltä walmistuneen ja
Helsinkiin tulleen, sanottuun kuwa
patsaaseen kuuluwan ryhmän Patria
(Isänmaa), joka pronssiin walettu
na painaa 1,182 kilogrammaa.
(U. S.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Nyt aukee alat muistojen
ja entisyyden ukset,
ja mieliss' elpyy isien
Työt, toimet, toivomukset.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Med benäget biträde gifver undertecknad
Fredagen den 25 April 1862 i herr Dahl
ströms salong en musikalisk soirée med dans.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Kauppaesplanaatilta ylösotettu raha
pussi, jonka omistaja takaisin saa ajuri
341 Sireliukselta. Pitkäkatu n:o 50.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Kuollut. Kauppias Pehr Fre
dinand Sibelius kuoli täällä wii
me lauwantaina 70 wuoden wanhana.
Oltuaan ensin toisen liikemiehen palwe
luksessa, rupesi hän w. 1859 omaa lii
kettä harjoittamaan. Yksinäisyyttä rakas
tawa ja omituinen luonteeltaan kuin oli,
ei hän, waikka olikin liikemies, ollut pal
jon yhteydessä muun maailman kanssa.
Turun wapaaehtoisen palokunnan rahas
tonhoilajana oli wainaja wuodesta 1858
wuoteen 1886. Lewätköön wanhus rau
hassa!


[User] <image>OCR:

[Assistant]
(Koti ja yhteiskunnasta.)
Puhtauden ja siisteyden harras
tusta koko olennossaan, ulkoasussaan
sekö kodissaan älköön yksikään siwis
tynyt nainen laiminlyökö. Ruumiin
puhtaus ei ole ainoastansa luonnon
mukaisen, hyäwn kaswatuksen tulos,
maan myöskin wanhin ja parhain
keino terweyden säilyttämiseksi sekä
warma todellisen siewestymisen ja
oikean siwistyksen tuntomerkki. Jota
siwistyneempi kansa on, sitä anka
rammin se waatii puhtautta. Wan
hoilla siwistyskansoilla oliwat joka
päiwaiset pesemiset ja kylwyt uskon
nollinen meno. Likaisella ihmisellä
ei ole yhtään kunnioitusta itseänsä
— Ahaa! . . . . kyllä minä
nyt jo alan älytä . . . ja olen
han minä saanut wähän wihiäkin
että sinulla on naimapuuhat mielessä
Mutta parempihan se onkin olla
emäntänä kuin palwelijana, waikka
palweluspaikka olisi parhainkin.
— En minä, hywä isäntä, emän
nyyttä kaipaa. Emännällä on huo
lia, joita palwelijalla ei ole. Mutta
oman kodin armautta, sitä minä kai
paan. Palwelija hywässäkin talossa
on wieras waan. Orpona ja yksi
näisenä sykkii rinnassa piian arka
sydän.
— Hywän kodin sinä nyt saatkin,
tuumaili isäntä asetellen lyhteitä. —
Eikä mikään nyt enään estä toiwo
jasi toteutumasta. Wanha Martti
isäntä, joka ei olisi sallinut poikansa
Kallen tuoda sinua emännäksi Im
molaan, on nyt, kuulen ma, kuollut.
Kallen äiti kuuluu suosiwankin sinua.
Tässäkin toteutuu lause: „yhden sur
ma on toisen leipä". — Sinä taisit
tulla iloiseksi kuullessasi Martin kuol
leeksi?


[User] <image>OCR:

[Assistant]
8. Siis käännä nytki kaswosi
Puolehen Palweliasi!
Niin että wihamieheni
Häwetäksensä saisi,
Kun julkisesti nähdä saa
Sen, että Herra lohduttaa,
Ain' omiansa auttaa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
*) Koska Isoonkyröön, kuten muuallekin, on
asetettu n. s. maapoliiseja, niin epäilemättä
nämät pitäwät welwollisuutenaan yhdessä ni
mismiehen kanssa saada parannusta maini
tun kylän nuorisossa aikaan. Toim.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Sitä, tätä Helsingistä.
(„Wuoksen" ystäwältä).
(Alkulorua, — Churberg'in ju
tusta jälleen. — Pohjalais.osakun
nan wiime taistelu. - Juoma
oloista ja eräs huomiota ansaitsewa
lausunto.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Rauman Raittiuden Seu
ra. K. Senaatti on antanut luwan
Rauman raittiuden seuran perustami
seen ja mahwistanut sen säännöt.
(R. L.)
— Reposaaren satama Porissa
joka tänä talwena ei wielä ole ollut
ollenkaan jäässä, on yhä edelleen su
lana. (Sat.)
— Susi ammuttu. Ruosniemen
kylässä Porin maaseurakuntaa oli tor
panpoika Gusta Fredrikki Huhtala pan
nut hewosenhaaskan ulos korkealle mä
elle noin ¾ wirstaa kylästä. Wiime
maanantai iltana meni hän wartioi
maan haaskan läheisyyteen, jolloin haas
kalle ilmestyikin 2 sutta. Toisen, joka
oli näkywissä, ampui Huhtala lauka
uksella wanhasta kiwääristä, jossa oli
latinkina luoti ja 12 haulia. Susi
kaatui muutaman askeleen kuljettuansa.
(T. L.)


[User] <image>OCR:

[Assistant]
huoneet, ruoka, waatteet j. n. e), osaksi
rahassa, jonka määrä tietysti silloin on
werraten wähäinen ja waihtelee muiden
etujen suhteen.
Pappien ja koulun-opettajain ko
kouksessa Hämeenlinnassa kes
kusteltawia kysymyksiä.
(Jatkoa wiime nu:roon.)
II. Koulua- ja sen opettajakuntaa koskewia
kysymyksiä.
17. Yhteisen kansan lasten ensimmäi
sestä opettamisesta. (Esitteliänä prowasti
E. V. Petterson).
18. Mikä on papiston asema ja suhde
kansakouluun? (Esitteliänä prowasti E. V.
Petterson).
19. Onko kaksikielinen opetus oppikou
lun alemmilla luokilla sopiwa? (Esitteliänä
kollega A. W. Nordström).
20. Onko yhteis-opetuksella puolensa?
(Esitteliänä kollega A. W. Nordström).
21. Miten on koulussa lukutunnit päi
wän eri osille jaettawia? (Esitteliänä kolle
ga A. W. Nordström).
22. Pitäisikö kokouksen mielipiteenään
puolustaman lisätuntien tarpeellisuutta La
tinan ja Kreikan kielten opettamiseksi wal
tion lyseissä, wai arwellaanko, että näitä
tunteja saattaisi luonnontieteitten hywäksi
wähentää huolimatta kursseista, joita tätä
ennen on ennätetty ennen Yliopistoon las
kemista? (Esitteliänä pastori F. I. Bergh).
23. Saisiko waltion lysein korkeimmilla
luokilla uskonnon opetuksessa käyttää joita
kuita tuntia meidän ewankelislutherilaisen
kirkkomme tunnuskirjain opettamiseen? (E
sitteliänä pastori F. H. Bergh).
24. Olisiko suotawaa, että oppisaleja
IV. Kirkkolaki-kysymyksiä.
kaunistettaisiin ja opiston tontteja warus
tettaisiin istutuksilla sekä että pienempiä kas
wihuoneita yhdistettäisiin näihin? (Esitteli
änä kollega A. W. Nordström).
25. Eikö olisi oikeuden ja kohtuuden
mukaista, että, kun maamme alkeisoppilai
tosten opettajia korotetaan alemmasta wi
rasta korkeampaan, he saisiwat palkankoro
tuksen suhteen lukea hywäksensä edellisenkin
wirka-aikansa? Jos se tunnustetaan kohtuul
liseksi, niin eiköhän olisi paikallaan, että tä
mä kokous suostuisi alamaisimmasti Keis.
Majestetilta anomaan kumottawaksi sitä ny
kyään woimassa olewan asetuksen määrä
ystä, joka tuon edun kieltää maamme opet
tajien suurimmalta osalta? Eikö kokouksen
pitäisi lausua mielipiteekseen, että ainoa kei
no, millä ylennyksellä yhtäläinen oikeus kä
wisi kaikille hankittawaksi, olisi siinä, että
palkankorotusta myönnettäisiin joka luokas
sa niiden wuosien mukaan, jotka hakia on
ollut koulun palweluksessa? Ja koska elo
kuun 23 p:nä 1883 annetun asetuksen äsken
mainittu määräys on monessa suhteen osot
tanut käytännössä johtawansa selwään wää
ryyteen niin rohkenisi kai toiwoa, että Keis.
Majesteti armollisesti ottaisi huomioonsa
kokouksen lausumat toiwomukset. (Esitteliä
nä konrehtori E. Nylenius).
26. Olisiwatko suuremmat matkarahat
wakinaisille koulun-opettajille opinnollisia
ulkomaan-matkoja warten tarpeen ja suos
tuuko kokous lausumaan mielipidettänsä sii
hen suuntaan, että wielä suurempia ja use
ampia stipendiä myönnettäisiin niille nuo
remmille opettajille, jotka, jonkun aikaa har
joitettuaan käytännöllistä opettajatointa
waltion korkeimmissa oppilaitoksissa, jälleen
päästä normalilyseehen tutustuaksensa uu
simpiin ja ajanmukaisiin opetustapoihin?
(Esitteliänä pastori F. I. Bergh).
III. Papistoa koskewia kysymyksiä.
27. Kuinka woisi pappi parhaiten wai
kuttaa tosikristillisyyden kaswamiseksi lähim
mäisissänsä? (Esitteliänä pastori A. Heik
kinen).
28. Kuinka on papin menetteleminen
lahkolaisten kanssa? (Esitteliänä pastori A.
Heikkinen).
29. a) Wastaako papiksi wihkimistä ja
wakinaisen papinwiran saantia warten meil
lä nykyjään suoritettawat tutkinnot ja näyt
teet sitä tieto- ja kykymäärää, jota pappi
wälttämättömästi tarwitsee jo ryhtyessään
käytännölliseen wirkatoimeensa ja jonka pe
rustuksella hän woipi, jos wain tahtoo, sit
temmin warttua oiwalliseksi opettajaksi?
(Esitteliänä pastori A. Heikkinen).
b) Arweleeko kokous olewansa oikeutettu
toiwomuksenansa lausumaan, että asiano
maiset tutkiat julkaisisiwat, mita eri arwo
sanoja warten waaditaan maannne tuomio
kapituleissa suoritettawassa n. s. pastora
litutkinnossa? (Esitteliänä pastori F. J.
Bergh).
30. Onko Senati oikeutettu hallinnol
lista tietä määräämään papistolle, sen kuu
lustelematta ja yksinään tuomiokapitulien
suostumuksella, papin toimelle wieraita teh
täwiä ja eikö semmoinen menettely loukkaa
papiston etuoikeuksia? (Esitteliänä kirkkoher
ra A. O. Blomberg).
31. Mitä hyötyä olisi tästedes useam
min kokoontuwista pappein ja prowastikun
nan-kokouksista, joissa jälkimmäisissä waki
naisia ja wirkaa tekewiä läänin-prowasteja
pitäisi kehoitettaman wähintäin pari kertaa
wuodessa pitämään tieteellisiä esitelmiä pro
wastikunnan papistolle? (Esitteliänä pas
tori F. I. Bergh).
32. Olisiko suotawaa, että papisto pää
sisi lukemasta kuulutuksia, jotka eiwät koske
kirkollisia asioita? (Esitteliänä pastori K. F.
Öller).
33. Pappein leski- ja orpokassan tilan
parantamisesta ja saman kassan uudesta
muodostamisesta. (Esitteliänä kirkkoherra A.
O. Blomberg).
34. Olisiko kokouksen lausuttawa suota
waksi, että koko maassa wastedes noudatet
tawaksi säädettäisiin uusi, täydellisesti ja
perinpohjin laadittu, ylennetty siwutulojen
taksa kirkollisista toimista ja kansliatöistä?
(Esitteliänä pastori F. J. Bergh).
35. K. Lain 176 §:stä ja sen käyttä
misestä maamme tuomiokapituleissa. (Esit
teliänä prowasti Jak. Cederberg).
36. Eikö semmoinen kirkkolain muutos
olisi tarpeellinen, että, kun awonaista pa
pinwirkaa on ainoastaan yksi hakenut, waali
saatettaisiin pitää päätettynä, jos waalin
toimittajan kysyessä, onko seurakunta ehdok
kaasen tyytywäinen, ei yksikään ääni tätä
wastusta? (Esitteliänä kirkkoherra K. F.
Öller).
37. Lieneekö n. s. rippiwäen-kirjoitukset
ennän tarpeellisia? (Esitteliänä kirkkoherra
K. F. Öller).
38. Onko raiskattu waimo kirkkolain
mukaan welwollinen käymään yksityistä rip
piä, jotta hän olisi pidettäwä Herran Eh
toolliselle oikeutettuna? (Esitteliänä kirkko
herra K. F. Öller).
Ehdoille Kruununwoudin wir
kaan Kuopion kihlakunnassa on lää
nin herra Kuwernööri asettanut 1:si kruu
nunwoudin Pielisjärwen kihlakunnassa W.
Sahlstéin’in puoltolauseella. 2:si taapikap
teenin G. W. Ahlén’in ja 3:si henkikirjurin
Liperin kihlakunnassa E. A. Lungrén’in.
Samalla on läänin herra Kuwernööri
ehdoille taloudenhoitajan wirkaan täkäläi
sessä Niuwanniemen mieliwikaisten hoito
laitoksessa pannut 1:si, kruununnimismiehen
Kiimingin piirissä Oulun lääniä I. Si--
melius’en, 2:si Leiwäisen maanwiljelys-kou
lun johtajan U. V. Wiik’in ja 3:si kruu
nunnimismiehen Suonenjoen piirissä E.
Zimmermann'in puoltolauseella.
H. K. K. Suuriruhtinas Mika
el Nikolajewitschin matkasta kirjoite
taan U. S:lle Taawetista:
Kun H. K. K. Suuriruhtinas Mikael
Nikolajewitsch wiime perjantaina palasi
matkaltaan lännestä päin, oli hän sähkö
sanomalla ilmoittanut haluawansa nähdä
täkäläisiä reserwisotilaita, joten saimme
kunnian koko 24:s komppania marssia ase
mahuoneelle Hänen Keisarillista Korkeut
tansa terwehtämään. Heti junan pysäh
dyttyä asemalle astui hän ulos waunuis
taan, lausui terwehdyksen, johon me köm
pelömäisesti, puuttuwan wenäjän kielen
tähden, wastasimme. Sitte H. K. K. kä
weli adjutanttinsa ja komppanianpäälliköm
me kanssa pitkin riwimme siwustaa ja
lausui toiwowansa Suomen reserwiläisten
tulewan yhtä taitawiksi sotilaiksi kuin wa
kinaisessa wäessä palwelewat sotilaamme.
Junan liikkeelle lähteissä, huusimme oikeen
terweiden keuhkojen täydellä woimalla mo
nenkertaisen hurraan, jota H. K. K. kunn
teli seisten waunujensa owella.
Porin waltiopäiwämieswaalin
äänirajoituksen johdosta, josta päätös teh
tiin raatihuonekokouksessa talwella, on kaup
pias F. W. Petrell tehnyt walituksen lää
nin hra kuwernörille. Kaupungin walituk
siin osaa ottamattomat jäsenet oliwat kut
sutut raatihuonekokoukseen toissa keskiwiik
kona antamaan kuwernörin waatimaa seli
tystä walituksiin. Kokoukseen oli saapunut
ainoastaan kaksi henkilöä, joista waratuo
mari A. Bergbom puolusti walituksia ja
waratuomari K. Törnudd wastusti. Kun
jälkimäiseen yhtyiwät maistraatin jäsenetkin,
annettiin waadittu selitys heti paikalla ja
se on jo lähetetty asianomaiseen paikkaan,
Sat. lausuu tästä: Kummallisen wäliäpi
tämätön tuntuu yleisö Porissa wielä ole
wan tällaisista tärkeistä asioista, kun ei
tuohonkaan useampaa henkilöä tullut saapu
wille. Ihmeellisen mutkallisia teitä näkyy
muuten kuwernörin wälipäätös kulkeneen,
koska se oli annettu huhtikuun 15 p:nä waan
jätettiin maistratiin wasta tämän kuun 7
p:nä. Wai oliko wiipymiseen syynä tahal
linen halu asiata wenyttää, kunnes sille ei
enää ehditä saamaan wahwistusta? — Mei
dän luullaksemme onkin tämä jo onnistu
nut.
Koululaitos. Lehtorinwirkaa histo
riassa ja Ruotsin kielessä Porwoon lyse
ossa owat, N. Pr. mukaan, hakemusajan
kuluessa hakeneet lyseon lehtori K. A.
Bergholm, seminarinlehtori, fil.-lis. A.
L. Sundholm, fil.-lis. I. V. Ruuth, kol
lega A. K. Sumelius, maisterit A. Ny
lander ja G. V. Wahlroos sekä fil.-kand.
H. M. Grenman.
Keisarillinen lahja. Majestetit o
wat muistoksi käynnistänsä Munkkisaaren
lohenpyynti-paikalla Kymi-wirrassa wiime
heinäkuun 9 p:nä lahjoittaneet Drusyin’in
perheelle komean lippaan, joka sisältää ho
peisen tarjottimen sekä täydellisen tee-ser
wiisin hopeasta. Niin kertoo „Kotka".
Lahjoitus. Tampereen wapaaehtoinen
palokunta on saanut useoita palowakuutus
yhtiöiltä lahjaksi 100 m:kaa, kiitollisuuden
osoitteena siitä toimekkuudesta, jolla sam
muttajisto kunnosti itsensä wiime syksynä
pellawatehtaan tulipalossa, kertoo A:lehti.
Konkurssi. Murhatun karwari Åh
manin kuolinpesän puolesta on Porwoon
raastuwanoikeuteen annettu konkurssi-hake
mus. Waroja on laskettu olewan 33,192
m. 57 p. ja welkoja 45,862 m. 31 p., ker
too Bbl.
Rakeita ja lunta. Suup. Työm:lle
kirjoitetaan: Heinäkuun 22 p., tuli Kauha
walla wähän aikaa rakeita niin lujaa, et
tä läwistiwät reikiä perunan-, kaalin- ja
tupakanlehtiin; sanotaampa sen paikka pai
koin turmelleen myös muitakin kasweja. —
Lapualla Lahnoissa satoi samana päiwänä
niin paljon lunta, että katot oliwat ihan
walkoisia.
Kowa ukkosensade rytysi w. k. 21
p:nä Ätsärissä sillä seurauksella, että mo
nissa kylissä murtui wiljoja ja särkyi ik
kunoita oikein kosolta. Surkeata oli näh
dä kuinka touwot, jotka oliwat jo monta
wiikkoa odottaneet kastetta, nyt kukistuiwat
kasteen yltäkylläisyydestä, sanoo W. L.
Omituinen kielto. W. L. kertoo: E
räässä päiwäkäskyssä kiellettiin Waasan a
sewelwollispataljonaa jyrkästi etteiwät yk
sityiset saa sanomalehtien toimituksille an
taa pataljonan oloista tai asioista mitään
tietoja.
Kummallinen hammas W. L. ker
too: Pari wuotta sitten kerrottiin sanoma
lehdissä, että eräs saksalainen lääkäri oli
saanut omassa itsessään kokea sellaisen har
winaisen luonnon-oikun, että hänen nenään
sä eli sierameensa kaswoi hammas, joka
muuten oli erinomaisen timantti- eli lasi
mainen, mutta otettiin kuitenkin pois, jol
loin koko wammakin parani. Wiime tors
taina nähtiin Wassassa jokseenkin saman
laatuinen seikka. Wähäkyröstä, näet sen,
tuotiin sinne parempaa apua saamaan 4-
wuotias poikanen, jonka oikean puolinen
ylähammas oli ruwennut kaswamaan myös
kin ylöspäin. Hampaan alaspäin käypä o
sa oli aiwan tawallinen, mutta sen juuren
puolikin oli jo puhaissut tuppilonsa sekä i
kenen ja ryntäsi nyt paraillaan sieranta
kohden huulen läpitse, jossa enää waan o
hut kalwo oli pitämässä. Poikainen ei kui
tenkaan ollut millänsäkään tuon kurillisen
hampaansa pois otosta
Suomalainen taiteilija Saksan
maalla. Kissingenistä kerrotaan w. k.
19 p. Würzburger Zeitung’ille, että nii
den warsinaisten taiteilijain ja etewien tai
teenharrastajain joukossa, joita sikäläisen
kylpypaikan seurustelusaleissa joka päiwä
saadaan kuulla yllämainittuna päiwänä
„eräs herra Suomesta, jolla oli ihmeelli
sesti kaikuwa stardiwariowiulu, soitti sillä
mitä ihanimpia säweleitä". Suomessa lie
nee nykyään ainoastaan 2 stradiwario
wiulua ja kun toinen niistä on konsuli A.
Degenerin, joka nykyään oleskelee Kissin
genissä, tarkoitettanee yllämainituilla ri
weillä häntä, arwelee E. N.
Miehellä on miehen luonto.
Muuan Salmin asewelwollinen, jonka olisi
tämän kesän ensimmäisessä reserwiläisryh
mässä pitänyt astua palwelukseen, tuli Sor-
tawalan tohtorin luo, kantaen kättään kää
reessä, jonka hän awasi, ja otti toisesta
kääreestä kirweellä tapaturmassa poikkilyö
mänsä sormen. Tätä waati hän tohtorin
asettamaan paikoilleen, sanoen: „ompeles
tämä kiinni — maksoi, mitä maksoi."
(U. S.)
Kamala putous. Pitkänrannan was
kitehtaalla putosi joku aika sitten muuan
työmies kaiwokseen neljän kerroksen eli kal
terin wäliin, likipitäin 160 jalkaa, mutta
— ihme kyllä — ei saanut pienintäkään
wammaa. Säikähdyksestä toinnuttuaan
jatkoi mies jälleen työtänsä, kertoo Laat.
Waarallinen leikki. Kun eräs ren
ki Pienessä Tawastilassa Kymissä toisel
la wiikolla, työwäen päiwällistä syödessä,
leikillään yritti puukon kärjellä wiskata woi
ta erään pojan kaswoihin, irtautuikin terä
päästä irti ja kärki sattui pojan silmään
sillä seurauksella että poika menetti toisen
silmänsä. (Kotk. S.)
Orawat kissojen kaswatteja. Å.
T. kertoo warsin hupaisen jutun eläinten
yhteiselämästä. Turun tienolla muuta
massa talossa tapahtui näet, että äsken
syntyneitä orawanpoikia annettiin kissalle,
jonka omat pojat oli hukutettu. Kissa o
misti orawanpojat, jotka kaswoiwat ja me
nestyiwät hywästi oudon emonsa hoidon
alaisina. Tuon tuostaan juoksewat pojat,
jo melkeinpä täysikaswuisia, metsään, kis
sa-äitinsä suureksi suruksi, waan palajawat
kuitenkin kissan luokse, niinkuin pojat pe
säänsä ainakin.
H. K. K. Suuriruhtinas Mikael
Nikolajewitschin matkasta kertoo Nya
Dgl. Alleh., että Suuriruhtinas ja hänen
puolisonsa sekä heidän poikansa, Suuriruh
tinas Aleksander, joka pari wuotta takape
rin merikadettina oli ollut harjoitusretkellä
Tukholmassa ja nyt on merikoulun ylim
mälla osastolla (garde de marine), saa
puiwat toissa lauantaina iltapuolella kl. 5
keisarillisella aluksella Olaf Tukholmaan,
tultuaan wiiwytetyiksi sumussa, ja laskiwat
ankkuriin niinkuin oli määrätty Tukholman
wirralle, koska laiwa kulkee liian sywällä
woidakseen tulla Tullgarniin. Heti kun lai
wa tawalliseen tapaan laukauksilla oli ter
wehtinyt ja Skeppsholmin patteri oli ter
wehdykseen wastannut, tuliwat laiwalle We
näjän lähettiläs Tukholmassa, hänen ylh.
N. Ehichkine sekä wenäläinen lähetystö, wal
tioneuwos Mollerius, wara-amirali Lagerc
rantz ja wapaaherra Lrijonhufwud, terweh
timään Heidän Keisarillisia Korkeuksiansa.
Heidän Korkeuksiaan pyydettiin yöksi käy
mään kunink. linnaan ja täällä olonsa ai
kana käyttämään kuninkaallisia ajoneuwoja.
Koska korkeat matkustajat kuitenkin halusi
wat matkustaa niin wähän huomiota herät
täen kuin mahdollista, kieltäytyiwät he was
taanottamasta tarjousta ja jäiwät laiwaansa
yöksi. Kuitenkin hankittiin lähimmältä aju
riasemalta kaksiwaljaiset ajoneuwot, joilla
HH. KK. KK. ilman mitään seuruetta kul
kiwat kaupungin läpi. Sillä aikaa saapui
wat laiwaan heidän korkeutensa Prinssit
Karl ja Eugen terwehtimään Heidän Kor
keuksiaan, waan eiwät täten tawanneet heitä.
Kuninkaallinen korkeus krnununprinssi saa
pui tänne pikajunalla Tullgarnista ja tuli
laiwalle k:lo ½11 illalla, jossa terwehti
korkeita sukulaisiaan. Sunnuutaina kl. 8
aamulla lähtiwät wieraat pienemmällä we
näläisellä höyryweneellä Sulun kautta Rid
darholmalle, josta he perintöruhtinaan seu
rassa laiwalla „Sköldmön" lähtiwät Tull
garniin. Keskiwiikkona aamupäiwällä piti
kuningatar korkeille wieraille, jotka silloin
palasiwat Tullgarnista, aamiais-päiwälliset,
jonka jälkeen lähtö täältä tapahtui maa
nantaina illalla takaisin Pietariin.
Keisarillisten Korkeuksien matkalla lienee
ollut, samalla kuin se oli huwimatka, myös
kin tarkoitus terwehtiä lähempiä sukulaisi
aan täällä Badenin suuriherttuata ja pe
rintöruhtinatarta ja tietysti samalla myös
kin terwehtiä kotona olewia kunink. perheen
jäseniä.
Wanhin mies maailmassa lienee
nykyään muuan neekeri nimeltä John Long.
Hän asuu Mitberryssä, Ohjon waltiossa
Amerikassa, ja sanotaan nyt olewan 140
wuoden wanha.
Kaswullisuus Mars tähdessä. On
jo kauan ollut tunnettu, että Mars täh
dellä on jään peittämät napamaansa niin
kuin maallakin. Nyt on ranskalainen täh
teintutkija Trouwelet yhdeksänwuotisien tut
kimuksien nojalla tullut siihen päätökseen,
että pienet harmaat pilkut, joita on täh
den mantereilla — meri on jo aikoja sit-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Keskiwiikkona Toukot. 18.
kellut Ruowedellä suurta talwimaise
maa maalaamassa sekä samalla paik
kakunnalla tehnyt tutkimusmatkoja pii
rustuksia warten I. L. Runebergin
Hirwenhiihtäjiin, on, P:lehden mukaan,
äskettäin palannut Helsinkiin.
— Raittiusluennon piti tohtori
K. Heino Kangasalan kansakoululla
t. k. 16 p:nä lähes 100 henkeen nou
sewalle kuulijakunnalle sekä seuraa
wana päiwänä kansanopistolla. Waik
ka raittiusluentoihin Kangasalla onkin
jo totuttu, waikuttiwat hra Heinon
luennot kumminkin selwällä, sujuwalla
ja käsitettäwällä esitystawallaan kuu
lijoihinsa. Kiitollisuudella muistele
wat kangasalustalaiset tohtori Heinon
asiallista esitelmää.
— Salainen synnytys. Noin
wiikko sitten sairastui Kyröskosken
tehtaalla wianalainen tehtaan työnte
kijä Sofia Niemi. Sairauden aikana
käwi kumminkin selville, että tauti
oli synnytyksen seurauksesta, ja löy
dettiinkin sikiö kuolleena nyyttiin kää
rittynä sängyn alta. Lääkärin tutkin
nossa ei kumminkaan käynyt selwille,
oliko lapsi murhattu.
— Kaurankylwö alkoi Pirkka
lassa suoperäisillä mailla wiime maa
nantaina ja peltomailla eilen.
— Yläjärwen kunta lienee maas
samme ensimmäisiä, missä nainen on
kansakoulun johtokunnan jäsen. Ewers
tin rouwa S. af Forselles on nimit
täin kaksi wuotta ollut mainitussa toi
messa.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Celsius eli 100 asteinen termometeri.
— Maaningalta. Kunnastamme ei ole kau
kaan aikaan näkynyt mitään kirjoituksia sanomalehdillä.
Tähän en luule olewan syynä kirjoittajani wähyyden,
sillä kirjoitus-taidon alkuun pääsneitä näkyy olewan
paljo nuorisossa ja kuntalaisissa. Lukutaito ei ole mitä
paraimpia, waan ei huonompiakaan; hywänä waikuttajana
tähän näyttää olewan pyhäkoulut, joita on perustettu joka
kinkeriin. Kiertäwän koulumestarin apulainen pitää 2
wiikkoa wuodessa joka kylän lapsille wiikkokoulua. Mi
ten tämä waikuttaa, on tuntematoin. Wanhempaa nuo
risoa ja yleisöä warten löytyy täällä pieni lainakirjasto
ja parissa kylässä omituiset kirjasto-yhtiöt; waan kum
ma kyllä: waikka kirjastot owat näin pienet, pysyy kir
jat lukiain puutteessa melkein kaikki hyllyllä. — Sano
makirjallisuudeu ja tieteiden puolesta ollaan jo alussa.
Kuntamme papin toimesta tulee tänne joka 21:teen kin
kerikuntaan yhteisesti kootuilla waroilla yksi „Kuukaus-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Rakeita ja lunta. Suup. Työm:lle
kirjoitetaan: Heinäkuun 22 p., tuli Kauha
walla wähän aikaa rakeita niin lujaa, et
tä läwistiwät reikiä perunan-, kaalin- ja
tupakanlehtiin; sanotaampa sen paikka pai
koin turmelleen myös muitakin kasweja. —
Lapualla Lahnoissa satoi samana päiwänä
niin paljon lunta, että katot oliwat ihan
walkoisia.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
Siirto edellisestä 4067: 5.
Laihialta, talollisen Mikko Jippo
sen kautta . . . . . . 525: —
Yhteensä 4,592: 5.
Koska „Waasan Suomalaisen Työwäen
Yhdistyksen" toimikunta wiimme sunnuntaisessa
kokouksessaan menetteli niin itsewaltaisesti,
että se omalla uhallaan murti koko yhdistyk
sen edellisen ja kyllin selwän päätöksen pitää
yhdistyksen lähestywä wuosijuhla yhdistyksen
omassa kodissa ja määräsi sen pidettäwäksi
herra Lindgrén’in rawintolassa, ja koska sa
ma toimikunta samoin omalla uhallaan seu
raa kunlematta eroitti keskuudestaan yhden
toimikunnan jäsenen, jonka seura on sääntö
jen mukaan, samoiu tuin kaikki muutkin toi
mikunnan jäsenet, siihen walinnut, niin tah
domme me tuollaista odottamatonta itsewal
taisuuden hengen ilmausta wastaan tehdä jyr
kimmän wastalauseemme ja lausua sywim
män mielipahamme ja tyytymättömyytemme
siitä sorrosta ja loukkauksesta, jonka sanottu
toimikunta on täten koko yhdistykselle osoit
tanut ja muistuttaa siitä:
että W. S. T. Y. toimikunnalla ei ole wä
hintäkään oikeutta muuttaa tai kumota yhdis
tyksen yleisiä päätöksiä
eikä myöskään mitään oikeutta tai lupaa
yhdistystä kuulematta johtokunnasta eroittaa
tai siihen wastaanottaa ainoatakaan jäsentä.
Mutta koska nyt kuitenkin ylläsanottu wä
kiwalta toimikunnan puolelta on koko yhdis
tystä ja yhdistyksen sääntöjä wastaan tapah
tunut, waikka koko yhdistyksen pyhin tarkoi
tus on juuri kaikellaisen oikeudettoman wäki
wallan poistaminen sekä puhtaan ja wapaan
tasa-arwoisuuden aatteen herättäminen, niin
waadimme me, että kysymykessä olewa syyl
linen toimikunta ensi tilassa eroitetaan ja wa-


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Nuorten hewosten näytte
lyssä Wiipurissa toispäiwänä sai
wat palkintoja oriista 1:sen palkin
non, 100 m., konsuli W. Rothe Wii
purista: 2:sen, 75 m., taloll. Juhana
Kaulio Sawitaipaleesta: 3:nnen, 50 m.,
kenrali Bergenheim Muolasta, ja kun
niakirjan taloll. Käppyrä Sakkolasta,
sekä tammoista: 1:sen palk., 80 m.,
taloll, Aleks. Penkanen Kokkolasta: 2:sen,
60 m., taloll. Hatakka Sakkolasta: 3:nen,
40 m., taloll. Aatami Kontinen Sawi
taipaleesta ja kunniakirjan hrat W.
Dahl Lyykylästä ja Hagman Wiipu
purista. Hra Rothen’in pyynnöstä
jaettiin hänen saamansa palkinto talol
listen Elias Käppyrän (Sakkolasta),
Torrin (Kurkijoelta) ja B. Kokin (Ant
reasta) sekä hra Hagmanin kesken, kah
delle ensimmainitulle oriista ja muille
tammoista. Niin kertoo Ö. F.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Halla, joka yötä wasten 24 p. elokuuta —
kuten jo lehtemme wiime numerossa mainitsimme —
liikkui tienoillamme, sanotaan Nilsiässä pilanneen ei
ainoastaan potaatin warsia, waan myös monissa
paikoin otraakin, joka silloin wielä oli leikkaamatta.
— Termometeri-hawannoita Kuopiossa elo
kuun 31 p:stä syysk. 6 päiwään.
Celsius eli 100 asteinen termometeri.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
hiomo- ja selluloosatehdas Sääksmäen
pitäjässä, työmiehiä 243, walmistus
arwo 1,576,000 mk.
Thulén urkuinrakennustehdas Kan
gasalan pitäjässä, työmiehiä 20, wal
mistusarwo 35,000 mk.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Urospuolinen lapsensynnyttäjä.
Pappi saarnastuolista kehoittaa sanan
kuulijoita yhtymään hänen kanssaan
seuraawaan kiitokseen: „Tehkäämme nyt
Jumalalle nöyrä ja sydämellinen kii
tos, joka on kowista ja raskaista lap
sensynnyttämisen waiwoista tahtonut
armossa pelastaa yhden kunniallisen
miehen T —n kylästä." Sanankuu
lijat noudattiwat nyhkien kehoitusta
kumartaen päänsä penkin karmia was
ten.
— Älä enää usko noitia! (Tosi
tapaus). Jussilan Wappu Seinäjoella,
jonka wanhat luulewat kirwoittaneen
satoja henkiä wihdallaan „Manalan pa
pan kourista." koetteli wielä wanhoilla
päiwillään tuota kylwötyskonstiaan.
Wappu-mummolla sattui olemaan pie
ni warsa, joka tuli kipeäksi. Wappu
lämmitti saunan, wei warsan saunaan
ja kylwötti sitä kahden apumiehen kans
sa korwista kawioihin saakka sekä teki
totutun tawan mukaan kaikki siihen
kuuluwat temput ja luki kaikki asiaan
kuuluwat sanat. Mutta warsa, joka
jo oli kyllin heikko saunaan wiedessä,
heikkoni kuumassa löylyssä niin, että
te täydyttiin kantaa Wapun sänkyyn
lepoa saamaan. Sekään ei auttanut.
Warsa heitti henkensä sillä aikaa, kun
Wappu - muori keitti kahwia. Kuolema
oli koskenut kipeästi Wappu-mum
moon, sillä hän oli lausunut: „Näin
täältä mennään!" Sen erän perästä
ei enää ole uskottu Wappu-muorin
osaawan parantaa ihmisiä eikä eläi
miä. Meikäläinen.


[User] <image>OCR:

[Assistant]
— Sauwosta, toukokuun 12 p:nä
Ilma on taasen muuttunut oikein
kauniiksi kewätilmaksi, jonka tähden
maamies ompi iloissaan, kun saapi ke
wät-kylwöjä tehdyksi. Mutta haus
kaltapa se tuntuu jokaisellekin, kun saa
pi tuntea raittiita kewättuulahduksia
ja nähdä kuinka luonto rupee pukeu
maan wiheriään pukuunsa, sekä kuulla
käen kukuntaa, pääskysen ja rastaan
liwerryksiä y. m. Tämä kaikki on en
sin niin lumoawaista, mutta kun muu
tamia wiikkoja wierii eteenpäin, niin
ei se olekaan enää yhtä lumoawaista,
sillä siihen tulee tottumuksen woimaa,
ja silloin on se jo taas niin yksinker
taista, mutta samalla sentään somaa
ja wiehättäwää.
Kaiketi jo lukija arwelee: mitähän
„Naakka" siinä turhia kirkuu. Mutta
suotakoon anteeksi! Kuntamme kuulu
misistakaan en niin mitään erityistä
uutta tiedä mainita.


[User] <image>OCR:

[Assistant] Kotimaisia sähkösanomia


[User] <image>OCR:

[Assistant] Muita kotimaan untisia.