Question: první člověk na měsíci

tovení velkého aeroplanu pro šest osob, když dne 17. září při letu společně s poručíkem Sel- fridgem, kterého vzal na palubu, aby splnil podmínku americké vlády, která stanovila pro převzetí přístroje, že se aeroplan musí udržeti hodinu ve vzduchu s dvěma osobami, zlomilo se náhle křídlo šroubu a přístroj sřítil se k zemi, při čemž byl poručík Selfridge usmrcen a Wright těžce zraněn. Wilbur Wright konal zatím pokusy v Le Mansu ve Francii a dne 16. září letem trvajícím 39 min. 18 vteř. překonal rekord Delagrangeův na pevnině, při čemž urazil dráhu více než 40 km. ve výši 10—15 m., dne 17. září udržel se ve vzduchu 42 min. 47 vteř. a dne 21. září 1 hodinu 31 min. 25 vteř., čímž překonal i rekord bratrův. Bratří Wrightové pracovali na svém stroji mnoho let, konajíce theoretická studia i praktické pokusy, při čemž se již r. 1903 udrželi ve vzduchu 59 vteřin a přeletěli dráhu 852 stop, poněvadž však chtěli zachovati tajemství své konstrukce a nepřipouštěli nikoho ke svým pokusům, nevě

eři byli odvezení herci zvláštním vlakem do Londýna. Slavil se ženami svými dvě střibrné svatby. Ve Švechatě slavil předevčírem 77letý majitel domu Jiří Schärf stříbrnou svatbu se svou druhou manželkou, kterou pojal jako vdovec za ženu. Dodati dlužno, že Scharf slavil již jednou před tím a sice roku 1866 stříbrnou svatbu se svou první chotí, která mu roku 1867 zemřela. S první ženou byl živ 26 let, s druhou již 25 roků a přes to se těší stále nezkalenému zdraví a svěžímu vzezření. ** Na drátěném laně přes vodopad niagarský. Z New-Yorku se oznamuje: Dne 2. t. m. za přítomnosti ohromného zástupu lidí přešel jistý Calverlay přes

Američané by chtěli obsadit měsíc Doprava ve hvězdném prostoru. - Velké nerostné bohatsví na měsíci

své doby, podobně bylo i zde, takže teprv jiná událost zjednala Gaussovi uznání. V první noci prvního dne našeho století objevena, jak známo, první oběžníčka, jíž se mezera mezi Marsem a Jupiterem vyplnila, jakož toho již Keplerova obrazotvornot geometrická vyžadovala. Asteroid tento, jemuž jméno Ceres dán, nemohl se však po delší dobu ve své dráze stopovati a nebylo tudíž možná podlé dosavadních method přesně určiti jeho dráhu a dáti mu určitý průvodní list. A když se v letě hvězdáři po něm na obloze pídili, nebylo ho tuto a všechno hledání bylo marné. Dřívější radost proměnila se v žalost. V této pro hvězdáře nanejvýš trudné době objevil se Gau


Question: první člověk na měsíci

Chicago (UP). — Předseda americké společnosti Rocket society, R. L. Farnsworth prohlásil, že Spojené státy by měly obsadit také Měsíc, jestliže se chtějí stát první velmocí atomového věku. Prail, že stát, který bude ovládat Měsíc, bude současně kontrolovat po dobu několika století obchodní dopravu ve hvězdném prostoru, Dále zdůraznil, že Měsíc se svým Ale brzy po ní budou následovat ves- velkým nerostným bohatstvím by již mírové rakety s lidmi. sám stál za to, aby byl obsazen. MiNebude to ovšem žádný výlet, nýmoto by se mohl stát důležitým o- pěrným bodem pro dopravu s Marsu, Venuše a jiných oběžnic na Zemi. Jedinou překážkou vystřelení první rakety na Měsíc, jak prohlásil Farns- worth, je nedostatek finančních prostředků. Takový pokus by stál asi 350.000 dolarů. Měsíc by se mohl stát nejen klíčem pro meziplanetární dopravu, ale byl by prý i důležitou vojenskou základnou, neboť mocnost, která jej obsadí, mohla by prý bombardovat kterékoliv místo na zeměkouli. Podle Fa

Američané by chtěli obsadit měsíc Doprava ve hvězdném prostoru. - Velké nerostné bohatsví na měsíci

brž tato první cesta do vesmíru bude vyžadovat velké odvahy a bude stát mnoho peněz. Následkem toho, že na Měsíci je nižší tlak než na zeměkouli, budou muset první meziplanetární letci býti vybaveni zvláštními »měsíčními skafandry,« jež by na Zemi vážily aspoň 350

své doby, podobně bylo i zde, takže teprv jiná událost zjednala Gaussovi uznání. V první noci prvního dne našeho století objevena, jak známo, první oběžníčka, jíž se mezera mezi Marsem a Jupiterem vyplnila, jakož toho již Keplerova obrazotvornot geometrická vyžadovala. Asteroid tento, jemuž jméno Ceres dán, nemohl se však po delší dobu ve své dráze stopovati a nebylo tudíž možná podlé dosavadních method přesně určiti jeho dráhu a dáti mu určitý průvodní list. A když se v letě hvězdáři po něm na obloze pídili, nebylo ho tuto a všechno hledání bylo marné. Dřívější radost proměnila se v žalost. V této pro hvězdáře nanejvýš trudné době objevil se Gau


Question: práva žen

e proto ústředí politických stran, že je nutno, aby svoje stanovisko k ženám voličkám opravily, jinak budou ženy nuceny vyvodit z jednání politických stran pro příští volby důsledky. Brněnské sdružní pokrokových žen. — Jednota učitelek moravských. — Kruh žen při Pokrokovém obzoru. — Moravanka, ž. spol. v Židenicích. Org. absolventek sociální školy v Brně. Spolek městských úřednic města Brna. — Učitelky domácích nauk. — Zemská org. pokrokových žen mor. — Ženská národní rada, mor. odbočka. — Spolek železničních úřednic. Dámský odbor Matice školské. — Jednota u- čitelek mateř. škol. — Klub zemských úřednic. Obrodné hnutí čsl. ml. žen „YWCA“. Spolek akademicky vzdělaných žen. — Spolek poštovních úřednic. — „Vesna“, ženský vzděl. spolek. — Ženská liga pro mír a svobodu. Ženský odbor Nár. jednoty pro jižní Moravu. Ženská útulna v Brně. O náboženskosti moderní ženy u příležitosti V. ústavy moderní ženy a manifestač-

Domací i zahraniční záležitosti. Princ Jindřich Pruský. Z Cuxhavenu, 18. března. Princ Jindřich Pruský vrátil se z cesty své po Americe zase do Německa. Pruská vláda proti ženskému studiu. Z Berlína, 18. března. Za porady o položce „Vyšší dívčí školy“ v poslanecké sněmovně pruské vykládal ministr vyučování Studt program vlády v otázce ženských gym

Ženská účast na mírových smlouvách Do Paříže odletěla delegátka Mezinárodní ligy pro ženská práva M. Rogerová, která předloží mírové konferenci požadavek, aby ženy se mohly účastniti vypracování mírových smluv, Smlouvy mají býti také doplněny doložkou, již se poskytují ženám stejná práva jako mužům.

Tradici Mezinárodního dne žen zvláštní mobilisace žen, které v průmyslu a v zemědělství zastupovaly muže, bojující na frontě. U nás, v Československu, po národním osvobození r. 1915, ne- Jsou již rozpouštěny projevy žen za mír a svobodu jako v roce 1930 a v jiných předválečných letech. Letošní mezinárodní den žen prožíváme v době budování lepšího života, II. R


Question: práva žen

„Obrana práv ženy“, napsaná Wollstonekraftovou koncem 18. století. Tato kniha byla namířena proti Rousseauovu znehodnocujícímu názoru na ženu. Ženské hnutí si ve svých počátcích vytklo za cíl úsilí o rozvití duševního života ženina, domáhalo se tedy ženského vzdělání. Druhý cíl hnutí vyplynul z prvního, neboť když zde byla vzdělaná žena, vznikl problém, co se vzdělanou ženou? A tak nastává úsilí o hospodářské proniknutí, snaha uplatnit vzdělanou ženu v povolání. Třetí období ženského hnutí vyplynulo zase přirozeně z druhého. Žena viděla, že má-li se uplatnit v povolání, musí vniknout do veřejného života, aby měla vliv na dělání zákonů, odpovídajících jejímu změněnému postavení. Tak došlo v ženském hnutí k úsilí o politická práva žen. J. S. Mill shrnul snahy ženského hnutí. Pochopil, že nestačí jen vzdělání, samostatnost a práva, ale ž

silím o nový a lepší společenský i mravní řád; je jednou z cest, které mají lidstvo přivést k rovnosti, volnosti a bratrství, k tomu světu a řádu, který je dnes pro nás ještě utopií. Je tedy demokracie ideálem, k němuž se postupně pokud možno přiblížíme, ale jehož snad nikdy nedosáhnem? V devatenáctém století bychom tomu přisvědčili. Ale dvacáté století nám dává denně lekci o tom, jak utopie včerejška se stávají skutečnostmi dneška. Hnutí dělnické a hnutí ženské věří a musí věřit, že demokracie vůči dělníku i vůči ženě se vžije a stane se skutkem. Hnutí ženské, mladší než dělnické, je přirozeně za dělnickým hnutím pozadu. Ženy jako celek nejsou tak uvědomělé jako dělníci. Nejčastěji si svoje podřízené postavení ve společnosti lidské vůbec neuvědomují. Ženské hnutí má situaci daleko obtížnější než hnutí dělnické, protože nedemokratický názor na ženu má své kořeny ve vztahu muže a ženy v nejužším soužití rodinném, jak se tento vztah vyvinul od dob nejprimitivnějšího lidského páru. Žena byla tělesně slabší. Byla proto prá-

ženou a matkou. Pak najde příležitost, aby zhodnotila vše- chno, co si pomalu ve večerních hodinách nashromáždila. Dá asi brzy svým dítkám odpověď na otázku, co to vlastně je národ, a sice velmi podrobnou a u jejích dětí nebude si lze jistě stěžovati na nedo statek národního uvědomění. Politisování české ženy je jedním z nejnápadnějších zjevů ve veřejném životě našich národních odpůrců. Ženské schůze politické jsou u nich na denním pořádku: státoprávně demokratické, národně sociální a sociálně demokratické ženské schůze. Ka- ždý den ohlašuje se jiná. Při tom není hlomozných scén sufražetek, zuřivých pouličních projevů pro aktivní politická práva. Zřejmě je heslem, že když politická výchova dosáhla určitého stupně, budou skli-

ženy jen odborově, neučinili jsme tím všechno pro naše zásady. Ženy potřebují i organisace politické, politická práva. My jsme spokojeni s tím, bude-li vymoženo aspoň tolik, aby ženy mohly účastniti se politických spolků. My nechceme tím nic zbytečného, nic nespravedlivého. My věříme a doufáme, že našim požadavkům i v tomto ohledu budete hledět vyhověti. My jsme se zastávaly politických požadavků muzů také v době, kdy na jejich provedení nebylo pomyšlení. Všude tam, kde ženy mají politická práva, v nej- řidších případech sloužily reakci, nýbrž vždy téměř pokroku. Požadavkem politických práv získá se i důvěra zen, které do našich řad nepatří. Mluvíme o tom, že ženy jsou zklerikalisovány; mají-li se změniti, musí právě míti politická práva, aby mohlo býti šířeno mezi nimi politické vzdělání. Co se týče tisku, máme za to, že hnutí ženské potřebuje zvláštní listy, a jest povinností sondruhů, aby sami také starali se o vniknutí ženských listů do organisací. Naše »Arbeiterinnen-Zeitung« rozšířena jest za dnešního způsobu organisace v 4200 exempl. za pomoci soudruhů na venkově, kdežto prve se neprodalo ani


Question: práva žen

V Číně bylo v osvobozené části země vytvořeno ústředí ženských organisací. V Egyptě Liga studentek a graduovaných žen uspořádala velkou akci, aby informovala nejširší veřejnost o bojí za demokratické Španělsko. Ve Spojených státech se 8. března t. r. ustavil Kongres amerických žen, který největší práci věnuje otázkám ochrany dětí a boji proti Francovu Španělsku. Ve Finsku se dosud Svazu finských žen nepodařilo vytvořiti společné koordinační středlsko pro jeho práci. Svaz konal v červnu sjezd. Ve Francii bylo vytvořeno koordinační komité, které sdružuje 19 organisací a na začátek listopadu chystá velký národní sjezd žen. V Řecku přes ohromný teror byla vytvořena Panhelénská fede-

Sovětská žena velkou silou sovětské společnosti Provolání Ú. V. Všesvazové komunistické strany k Mezinárodnímu dni žen

Turecké válečné přípravy. Z Berlína, 29. října. „Vossische Zeitung“ oznamuje z Cařihradu: Počet vojska soustředěného před Drinopolí, činí 100.000 mužů. Vojsku do zbraně povolanému oznámeno, že bude válka s Bulharskem, která jest v armádě velmi populární. Anglie. Z Londýna, 29. října. Zasedací síň dolní sněmovny byla večer opět jevištěm projevů, uspořádaných stoupenkami volebního práva žen. Za roko-

47% mužů-voličů a 53% žen-voliček. Volil dříve majetek, ne člověk. — Dnešek stará se po válce o věci, o které dříve velké péče nebylo. Je tu snaha lidský život zhodnotiti, prodloužiti. Zdravotnictví stará se o všechno občanstvo, všecky obory práce mají v popředí člověka a jeho potřeby. Je tu zdravotnictví, péče o pitnou vodu, kanalisaci, otázka bytová, stavební ruch atd. Člověkpracovník není jen v továrnách, ale je to každý člověk, jenž pracuje a zmnožuje, podepírá život celého národa. Žena musí státi nejen v čele své domácnosti, ale i dbáti veřejných zájmů. Poválečné nazírání nutně žádá spolupráci ženy nejen v domácnosti, ale i tam, kde zákony se tvoří, kde kolečka veřejných věcí se roztáčejí. Dobrý politik mi řekl: „Práva se nedávají, práva se berou.“ Je tedy n


Question: práva žen

Ženské hnutí. Žena v obci. II* Jinou činností žen je povolání jich do školních rad obecních. V tomto úřadě působí ženy ve 130 městech. Tak na př. město Štuttgart povolalo do své školní rady sociální demokratku, bývalou učitelku na základě předplokladu, že zájmy školních dítek nejlépe budou pochopeny ženou, která politicky i sociálně stojí nejblíže třídě dělnické. Činnost její osvědčila se v zřizování kuchařských a hospodyňských škol a pomocných ústavů. Nejvíce dobra způsobila při udílení školní úlevy a v komisi pro šetření o zanedbávaném vyučování. Mnozí rodiče žádají často za úlevu v

(Pokračování.) Demokracie politická žádala, aby se ženě dostalo rovných občanských práv, vlivu na veřejný život a možnosti řídit veřejný život společně s muži. České ženské hnutí se domáhalo pro ženy především rovnosti vzdělání. E. Krásnohorská založila v Praze Minervu, byla to první dívčí střední škola ve střední Evropě. Eliška Machová pak školy Vesny brněnské a slezské. To byl začátek našeho dívčího školství. — Rovných občanských práv domáhalo se ženské hnutí vytrvale, ale ovšem marně, dávno za Rakouska. U nás na Moravě pracovaly pro tento požadavek naše nejlepší ženy, vzpomínám jen Zdenky Wiedermannové—Motyčkové a její „Ženské revue“. Musím dodat, že je ke cti nejlepších českých mužů té doby, že v tomto demokratickém úsilí stáli po boku žen, podporovali je a pomáhali jim. Ale stejného přístupu ke vzdělání a stejných občanských práv dostalo se ženě teprve po převratu, v č

o návratu k šestídennímu pracovnímu týdnu, při čemž by měla býti učiněna dohoda v místním měřítku mezi zástupci žen, národními výbory a zájmovými distribučními složkami

ŽENSKÉ LISTY NÁKLADEM ŽENSKÉHO VÝROBNÍHO SPOLKU ČESKÉHO. Redakcí ELIŠKY PECHOVÉ-KRÁSN


Question: práva žen

dy rovnoprávnost v úřadech a funkcích, v práci a zkouškách a přípravě, ve vzdělání a výchově (nejen stavět dívky na roveň hochům, ale i naopak vychovávat obojí k životu), rovnoprávnost v zákonech (rodinném a trestním i dědickém, nutno konečně zlomiti se zastaralým, výhradně patriarchálním zřízením ve smyslu usnesení Ženské národní rady a Čsl. ochrany matek a dětí), reformovat §§ o přerušení těhotenství (ve smyslu resolucí na sjezdu Čsl. ochrany matek a dětí) atd. To vše vyžaduje změnu názoru na život, na pohlavní otázku, na všechny vztahy muže a ženy a vede až k otázkám etickým a náboženským, t. j. ke vztahu člověka ke všemu, co ho obklopuje. To už je program maxim

Řijnová revoluce v životě ženy Abychom si mohli udělat jasnější představu o tom, co přinesla ruské ženě velká socialistická Říjnová revoluce, připomeneme si postavení žen v carském Rusku. Dělníci a rolníci carského Ruska neměli politická práva, avšak daleko horším bylo postavení ženy, která vinou carských zákonů byla materielně úplně závislá na muží. Žena neměla ani svůj pas; byla zapsána do pasu svého muže. Pak-li žena opustila muže, měl právo donuřit ji k návratu policii. Carské zákony omezovaly ženu ne- jen v politických právech, ale i v občanských, na příklad v právu dědictví, ve volbě povolání a p

Tradici Mezinárodního dne žen zvláštní mobilisace žen, které v průmyslu a v zemědělství zastupovaly muže, bojující na frontě. U nás, v Československu, po národním osvobození r. 1915, ne- Jsou již rozpouštěny projevy žen za mír a svobodu jako v roce 1930 a v jiných předválečných letech. Letošní mezinárodní den žen prožíváme v době budování lepšího života, II. R

O. F. — Budou o ní rozhodovati lidé s citem spravedlivosti a lidskosti — a budou za ní státi zástupkyně žen ve sněmovně a v senátě, Ženská Národní Rada jako vrcholná organisace ženských spolků, a všechny ženy s citem přesyceností neotupělým; tedy i ty, které nejsou „hospodářsky soběstačné“, které nemají vlastního jmění ani příjmů, jsou nuceny žádat pro sebe finanční pomoc — ale přece jen se cítí rovnými a rovnoprávnými s muži! Ubohá drahá Boženo Němcová! Kdybys žila za našich časů, patrně i Tobě by dnes bylo upíráno právo lidské rovnosti. Také Tys byla „slabá, potřebující ochrany a pomoci“, také Tys nebyla hospodářsky soběstačná — ergo, nebyla by pro Tebe na místě rovnoprávnost! Almužna Ti hořkla, když šlo o život Tvých dětí a Tvůj. Dnešní svět a dnešní lidé nejsou dosud takovi, aby se Ti mezi nimi dobře žilo. Také dnes vyskytují se mezi námi ještě takové paní Mužákové, jaké od Tebe odvracely pomoc a podporu přátel a známých, které ubožačkám osudem Tobě podobným dovedou jen spílat, místo co by jejich život a osud domyslily.


Question: práva žen

nsku přiznáno ženám k volbám do sněmu zemského úplně rovné právo aktivní i passivní. Dvě léta na to svobodné Norsko pro svůj parlament dalo tolikéž ženám volební právo aktivní i volitelnost. Těhož r. 1907 Dánsko svým ženám dalo hlusovací právo i volitelnost v zastupitelstvech obecních; podobně Anglie v okresech a obcích svých přiznala ženám právo aktivní i passivní atd. atd. Odnikud pak není slechu, že by se tento pokrok v právu nebyl osvědčil, naopak ze všad jdou svědectví o tom, jak svědomité ženy čestných těch úřadů svých zastávají. I neslušelo li by nám Čechům, utlačovaným a ponižovaným tak dlouho a nespravedlivě, aby- chom pozvedli hlasu za rovné právo svých matek, manželek, sester a dcer a klestice jim dráhu v život veřejný, rozhojňovali jimi své obranné šiky v těžkém boji našem s přemocí nepřátelskou a to tím více an i nepřítel nás již organisuje své ženy vůkol ve službě svých ná

ze srdce a rády, neboť chtějí v klidu a míru vychovávat národu a státu dobré a spolehlivé občany. Britské ministerstvo vnitra se usneslo, aby byla utvořena britská dobrovolná ženská služba, která soustředí 500.000 sil a které má býti použito k organisaci občanské letecké obrany. Tento ženský sbor bude přesně školen a organisován a bylo proň určeno 50 rozličných možností činnosti. Jubilejní kongres Mezinárodní ženské rady se koná ve dnech 10.—20. července t. r. v Edinburku v Skotku. Mezinárodní ženská rada, která slaví letos 50leté svoje založení, sdružuje prostřednictvím svých národních odboček přes 40 milionů žen všech zemí, národů, ras a náboženství. Její dlouholetou předsedkyní je vynikající ženská pracovnice Lady Aberdeen. Na kongresu bude podán přehled výsledků práce za první padesátileti a navržen program další činnosti. Za Čsl. ženskou národní radu účastní se na 30 delegátek. Kongres Mezinárodní Federace výdělečně činných žen pořádá se ve dnech 1.—5. srpna t. r. v Budapešti. Bohatý program bude se dotýkati problémů výdělečně činné ženy. ČSR. bude též za- B. N. stoup

Za volební právo žen a občanskou jich rovnoprávnost konaly se v neděli 9. března ve všech větších městech českých i německých schůze žen, na nichž tyto požadavky proklamovány. Podobné schůze v týž den konány i v cizině. Je to již třetí světová mezinárodní manifestace žen za jich práva. Manifestace důstojná a oprávněná, která s hysterickými kousky některých anglických »bojovnic« za volební právo nemá nic společného. Ovšem je třeba také říci: nejen manifestací, ale i práce je třeba! Ženy musí se súčastnit, zejména tam, kde jsou pracovní silou, také činnosti organisační, jež je podmínkou jich nároků hospodářských i politických. V odborových organisacích aspoň dosud velmi nepatrné je zastoupení žen, ačkoli tvoří ženy velmi silné

Turecké válečné přípravy. Z Berlína, 29. října. „Vossische Zeitung“ oznamuje z Cařihradu: Počet vojska soustředěného před Drinopolí, činí 100.000 mužů. Vojsku do zbraně povolanému oznámeno, že bude válka s Bulharskem, která jest v armádě velmi populární. Anglie. Z Londýna, 29. října. Zasedací síň dolní sněmovny byla večer opět jevištěm projevů, uspořádaných stoupenkami volebního práva žen. Za roko-


Question: práva žen

Na schůzi Zem. org. pokrok. žen moravských dne 22. července t. r. ve Valaš. Meziříčí přednesla paní uč. Klusalová ze Zlína krásný a dobrý námět za debaty o tom, jak by ženy z Čech a Moravy mo- hly účinně přispěti k pevnějšímu sblížení se ženami slovenskými. S pracovnicemi slovenskými pojí nás již od let spolučinnost spolková a kulturní na př. se Živenou a význačnými představitelkami slovenského života. V r. 1929 zúčastnily se zástupkyně Živeny světového kongresu Mezinár. Alliance pro práva a svobodu ženy v Berlíně jako delegátky Ženské národní rady ve Vídni. V r. 1929 navštívila početná delegace slovenských pracovnic manifestační sjezd žen v Brně, uspořádaný Zem. organisací pokrokových žen mor. společně se Ženskou nár. radou u příležitosti brněnské výstavy moderní ženy. Naše slovenské ženy účastní se i jiných podniků, schůzí a manifestací pořádaných ženskými organisacemi v Brně a v Praze. Navzájem pracovnice z Čech a Moravy účastní se podniků ženských spolků slovenských jako na př. Živeny,

o návratu k šestídennímu pracovnímu týdnu, při čemž by měla býti učiněna dohoda v místním měřítku mezi zástupci žen, národními výbory a zájmovými distribučními složkami

Ke sjezdu žen v Brně Dr. J. Vrátná. Rovností ženy s mužem získá život rodinný i veřejný, T. G. M. Po 10 letech nuceného odmlčení sejdou se zítra v Brně národně socialistické ženy země Moravskoslezské, aby na svém zemském sjezdu manifestačním způsobem projevily svou věrnost republice a oddanost straně. Historie ženského odboru čsl. strany národně socialistické je tak stará jako sama historie strany. Již na podzim roku 1898 konaly národně socialistické ženy svou první konferenci, na níž byla založena zemská jednota národně socialistických pracujících žen a dívek. A konaly hned od počátku práti, jež zaslouží ocenění. Je tomu právě 40 let (r. 1906), co národně socialistické ženy svolaly do pražských předměstí tábory za volební právo žen, které byly předzvěsti pozdějších bojů za všeobecné hlasovací právo. Nikdo nemůže národně socialistickým ženám upříti zásluhu, že daly k těmto bojům iniciativu. Naposled před druhou světovou válkou

ženou a matkou. Pak najde příležitost, aby zhodnotila vše- chno, co si pomalu ve večerních hodinách nashromáždila. Dá asi brzy svým dítkám odpověď na otázku, co to vlastně je národ, a sice velmi podrobnou a u jejích dětí nebude si lze jistě stěžovati na nedo statek národního uvědomění. Politisování české ženy je jedním z nejnápadnějších zjevů ve veřejném životě našich národních odpůrců. Ženské schůze politické jsou u nich na denním pořádku: státoprávně demokratické, národně sociální a sociálně demokratické ženské schůze. Ka- ždý den ohlašuje se jiná. Při tom není hlomozných scén sufražetek, zuřivých pouličních projevů pro aktivní politická práva. Zřejmě je heslem, že když politická výchova dosáhla určitého stupně, budou skli-


Question: práva žen

ŽENSKÉ LISTY NÁKLADEM ŽENSKÉHO VÝROBNÍHO SPOLKU ČESKÉHO. Redakci ELIŠKY PECHOVÉ-KRÁSNO

e proto ústředí politických stran, že je nutno, aby svoje stanovisko k ženám voličkám opravily, jinak budou ženy nuceny vyvodit z jednání politických stran pro příští volby důsledky. Brněnské sdružní pokrokových žen. — Jednota učitelek moravských. — Kruh žen při Pokrokovém obzoru. — Moravanka, ž. spol. v Židenicích. Org. absolventek sociální školy v Brně. Spolek městských úřednic města Brna. — Učitelky domácích nauk. — Zemská org. pokrokových žen mor. — Ženská národní rada, mor. odbočka. — Spolek železničních úřednic. Dámský odbor Matice školské. — Jednota u- čitelek mateř. škol. — Klub zemských úřednic. Obrodné hnutí čsl. ml. žen „YWCA“. Spolek akademicky vzdělaných žen. — Spolek poštovních úřednic. — „Vesna“, ženský vzděl. spolek. — Ženská liga pro mír a svobodu. Ženský odbor Nár. jednoty pro jižní Moravu. Ženská útulna v Brně. O náboženskosti moderní ženy u příležitosti V. ústavy moderní ženy a manifestač-

mají chorvatské ženy 18 spolků a vedle toho je v Chorvatsku 9 ženských spolků židovských. Slovinské ženy sdruženy jsou ve „Splošnem slovenskem ženskem društvu“. Jihoslované mají 5 ženských časopisů (srbské: „Ženski svet“, „Žena“ a „Domačnost“, chrvatské „Domače ognjišče“ a slovinský „Slovenska žena“. Zajímavo při tom, že nemají jihoslovanské ženy dosud žádného svého — modního listu. „Ženský Svět“ mimo uvedené obsahuje: Božena Viková-Kunětická, Gabriela Preissová. — Eliza Orzeszková, V zimní večer. — Ph. C. F. Zibr. Duševní vzdělání a ženská otázka. — Z našeho života. (P. Maternová. Paní Gabricle Preissově. — Teréza Turnerová, Z přednášky o Slovensku. — Škola pro matky: A. Sychravová, Kapitoly z vychovatelství.) — Literatura a umění — Z d

je to otázka mravní a filosofická. Žena má jít za určitým ideálem mravním, jen tehdy její úsilí o lidská práva bude korunováno úspěchem. Osvobození lidství ženina znamená osvození její duševnosti. Následovníci Millovi — byly to ženy — zúžily smysl žen. hnutí. Přijaly úsilí o osvobození ženy, ale jen některé jeho složky. Buď zdůrazňovaly jednostranně osvobození ženiny erotičnosti (Kolontajová a j.), nebo si přály ženu osvobodit od seksuálnosti vůbec, ideálem je žena bezmateřská, bez- erotická, nebo viděly úkol ženy ve vyžití se na poli hospodářském. Tento odstín je již překonaný, dnešní úsilí žen uplatnit se na poli politickém vplulo již do správných mezí. Dnešní žen. hnutí znamená osvobodit celé ženino lidství, kulturu rozumu, citu i vůle a kultivovanou duši postavit do služeb lidstva. Tato účast ženiny osobnosti přispěje, aby dnešní kultura se st


Question: právo trestní

ž trestní čin byl spáchán a dlužno použiti tu zahraničního zákona trestního, pokud tento jest mírnější. To jest podstata nynějšího znění 4. § tr. zákona německého. Pruský návrh, jehož znění dosud není známo, jest prý, jak se v »Nat. Ztgu.« píše, v úzké souvislosti se známým návrhem pruským na změnu trestního a tiskového zákona. Podání nového návrhu pruského nasvědčovaly tedy tomu, že není oprávněným tvrzení, nedávno rozšiřované, že od novely k tiskovému zákonu bylo upuštěno aneb že byla aspoň odročena. Nový návrh má býti přikázán justičnímu výboru a s ním zároveň projednán. Soudí se též, že oba návrhy budou potom současně říšskému sněmu podány.

Denní zprávy. — Provádění trestního práva při přestupcích. Správce ministerstva spravedlnosti Krall vydal presidiu vídenského vrchního soudu zemského výnos v příčině vykonáváni trestního práva při přestupcích, který sdělen byl též předsedni- ctvům ostatních vrchních soudů zemských. Výnos znl: »Samo sebou pochopitelné úsilí každého soudce, by nalezl pravou spravedlnost, nesetkává se v žádném oboru právnictví s takovými obtížemi, jako při provádění práva trestního. Požadavky, které činiti se musí na právnické vědomosti, na zkušenosti ze života a na vlastnosti charakteru funkcionáře úkolem tímto pověřeného, vyžadují tudíž přísnějšího měřitka. Náhled, jakoby úřadu trestních soudců oproti ostatním úkolům právnického života příslušel vedlejší nebo docela podřízenější význam, jest proto již dávno uznán jako mylný. Kde jedna se o čest, svobodu a práva majetková občanů státních, smí justice representována býti jen takovými orgány, kteří nejsou si jedině vědomí vážnosti a důležitosti

Právnický sjezd ve Vídni. Z Vídně, 3. června. Dnes v poledne dostavili se členové sjezdového komitétu pro sjezd právníků do parlamentu a jednali s inspektorem parlamentní budovy vl. radou Ehrhartem a sekčním chefem Bauerem o disposicích pro sjezd juristů, který se bude konali v parlamentní budově. V tak zvaném portiku upraveny budou uvítací místnosti; plenární schůze konati se budou v zasedací sini poslanecké sněmovny. Pro porady komisi čtyř sekci byly stanoveny zvláštní místnosti. Oddělení pro trestní právo, které zabývati se bude německými a rakouskými nároky na reformu trestního zákona, bude konati schůze v zasedací síni panské s

I. Fakulta věd právních a státních. Dvorní rada ř. prof. dr. Randa: Rakouské právo občanské v soustavném pořádku: díl všeobecný a zástavní právo. — Rakouské právo rodinné. — Směnečné a obchodní právo. Dvorní rada ř. prof. dr. Ott: O pramenech práva církevního. — O řízení soudním podle zákona ze dne 1. srpna 1895 čís. 112 a 113 ř. z. — O právomocnosti a příslušnosti soudů podle zákona ze dne 1. srpna 1895 čís. 110 a 111 ř. z. — O notářství a řízení pozůstalostním. Dvorní rada ř. prof. dr. Zucker: O právu mezinárodním. — Rakouské trestní právo hmotné. Ř. prof. dr. Hanel: Právní děje německé. — Soukromé právo německé. Ř. prof. dr. Pražák: O právu církevním mimo prameny. — Všeobecné a rakouské právo státní. Ř. prof. dr. Talíř: O finančním právu rakouském. Ř. prof. dr. Storch: Rakouské právo trestní. Ř. prof. dr. Stupecký: Římské právo rodinné a dědické. — Rakouské právo občanské: Držení a práva věcná. — Rakouské právo horní. Ř. prof. dr. Heyrovský: Instituce práva římského. — Dějiny římského práva. — Římský civilní proces. Ř. prof. dr. Čelakovs


Question: právo trestní

O boj proti zločinnosti. Dr. Frant. Kočí. (Dokonč.) V druhé řadě lze vésti boj proti zločinnosti prostředky potlačovacími (represivními). Lze tak činiti především dokonalou soustavou trestní, která by netrestala jen náhodnou vinu zločincovu, nýbrž odhadovala jeho špatnost, a která by ho postihovala co nejvíce a to netoliko niterně, nýbrž i vnějšími následky. Dobře tu mohou působiti vysoké pokuty peněžité vedle trestů na svobodě, bezohledné zabrání užitku, který vzešel vinníkovi z trestního činu, povinnost pracovati v žaláři na úhradu způsobené škody. Osnova nového trestního zákona má v tomto směru četné dobré náměty, běží jen o to, aby nový zákon dostala do rukou řada soudců bezvýminečně vysoké kulturní úrovně, by nebyl zmechanisován, nýbrž aby byl vždy živě pociťován jako účinný lék proti počínající rakovině zločinu. Sem náleží též trvalé vyloučení individua obecně nebezpečného pro chorobné založení ze svobodného života, na něž nový trestní zákon rovněž pomý

ž trestní čin byl spáchán a dlužno použiti tu zahraničního zákona trestního, pokud tento jest mírnější. To jest podstata nynějšího znění 4. § tr. zákona německého. Pruský návrh, jehož znění dosud není známo, jest prý, jak se v »Nat. Ztgu.« píše, v úzké souvislosti se známým návrhem pruským na změnu trestního a tiskového zákona. Podání nového návrhu pruského nasvědčovaly tedy tomu, že není oprávněným tvrzení, nedávno rozšiřované, že od novely k tiskovému zákonu bylo upuštěno aneb že byla aspoň odročena. Nový návrh má býti přikázán justičnímu výboru a s ním zároveň projednán. Soudí se též, že oba návrhy budou potom současně říšskému sněmu podány.

ustanovena také doba, od které trestní soudy na dodávání do takových ústavů budou moci uznávati. Ve Vídni, 10 května 1873. František Josef v r. Auersperg v. r. Lasser

, Ferdinandovi Horanszkému poděkoval těmito slovy: »Děkuji a z hloubi srdce vracím krásná přání. Nyní, kdy nežijeme pod panstvím zákona, nýbrž pod panstvím násilí, musíme pevně státi pohromadě, aby hodina činu našla nás připravené. Apponyi. — O Novém roce nově zřízený správní dvůr soudní měl první plenární schůzi. Na ní skládal úřadní přísahu první president dr. Wekerle. Při tom měl delší řeč, v níž poukazoval k významu nového soudního dvoru, kterým otevřen je zemi nový zdroj práva.


Question: právo trestní

Právnický sjezd ve Vídni. Z Vídně, 3. června. Dnes v poledne dostavili se členové sjezdového komitétu pro sjezd právníků do parlamentu a jednali s inspektorem parlamentní budovy vl. radou Ehrhartem a sekčním chefem Bauerem o disposicích pro sjezd juristů, který se bude konali v parlamentní budově. V tak zvaném portiku upraveny budou uvítací místnosti; plenární schůze konati se budou v zasedací sini poslanecké sněmovny. Pro porady komisi čtyř sekci byly stanoveny zvláštní místnosti. Oddělení pro trestní právo, které zabývati se bude německými a rakouskými nároky na reformu trestního zákona, bude konati schůze v zasedací síni panské s

, z jehož tiskárny balíček pocházel, oprávnění nejsou (!) zvláštní otiský úvodních článků ze „Svobody“ neb „Národních listů“ proti §. 23. zák. o tisku bezplatně rozesílati 2), potahmo rozdávat dávati, že tedy odeslání balíčku patrně přestupek v §. 23 zak o tisku naznačený obsahuje, pro kterýž také c. k. státní zastupujictví v Praze dotýčnou žalobu podalo, — uvaživ, že v čase, kdy balíček zabaven byl, úplně odůvodněné podezření 3) před rukama bylo, že v balíčku tom zvláštní otisky úvodních článků z některého opozičního listu obsaženy jsou, an balíček ten z tiskárny dra Gregra poslán byl, dle lístku nákladního „druhy tiskové“ obsahoval a adressátovi dodati se měl, o kterýms už tehdáž známo bylo, že podobné zvláštní otisky úvodních článků jemu od „Národních listů“ zasílané, po hospodách rozdával a kterýž také skutečně později pro toto rozdávání dle § 23. zák. o tisku odsouzen byl, — uváživ, že dle toho jednání c. k. okresního hejt- mana barona Malovce v zákoně úplně odůvodněno bylo (!) tedy nijakého zneužití moci úřední tvořiti nemůže, an článek 10. základních zákonů státních ze dne 21. prosince 1867 čís. 142 řízk. zák. pouze princíp stanoví, kterémuž k účinkujicí platností třeba jest teprvé zvláštních dosud nedaných předpisů k vykonávání jeho 4). — nenalezá c. k. soud krajský v trestních žalobách Františka Drtiny a Josefa Zídka žádné příčiny, aby pro jednání c. k. okresního hejtmann barona Malovce od nich udané trestní vyšetřování zavedeno bylo. — O tom pánům Frantíškovi Drtinovi a Josefu Zídkovi z nařízení c. k. krajského soudu v Mostech vědětí se dává. Z cís. k. vyšetřovacího soudu v Žatcí dne 17. ledna 1870. C. k. okresní soudce: Kilian.“ Každý porozumí, že soudní tento výměr ve všem všudy přímo odporuje platným zákonům. Jen tolik z něho vyplývá pravdy, že na c. k. ústavověrných kancelářích panuje tatáž byrokratická svévolnost jako za absolutismu.

právo, univ. docent dr. Kallab pro soukromě a trestal právo a tajemník komise dr. Nedoma pro zprávy z komise.

Reforma trestního zákona. Nedávno přinesli jsme z Vídně zprávu, že v ministerstvu práv dějou se porady o opravě našeho trestního zákonníka. Do komise, která porady své odbývá za předsedání samého ministra práv, Dra. Heina, pozváni jsou: c. k. přednosta sekce v ministerstvě práv, ryt. Hye-Glunek, c. k. dvorní rada Hikisch, c. k. státní návladní Lienbacher, c. k. vrchní návladní Kagerbauer, c. k. vrchní státní návladní rytíř Waser, c. k. apellační rada Krenn; c. k. profesor Glaser a a


Question: právo trestní

ustanovena také doba, od které trestní soudy na dodávání do takových ústavů budou moci uznávati. Ve Vídni, 10 května 1873. František Josef v r. Auersperg v. r. Lasser

I. Fakulta věd právních a státních. Dvorní rada ř. prof. dr. Randa: Rakouské právo občanské v soustavném pořádku: díl všeobecný a zástavní právo. — Rakouské právo rodinné. — Směnečné a obchodní právo. Dvorní rada ř. prof. dr. Ott: O pramenech práva církevního. — O řízení soudním podle zákona ze dne 1. srpna 1895 čís. 112 a 113 ř. z. — O právomocnosti a příslušnosti soudů podle zákona ze dne 1. srpna 1895 čís. 110 a 111 ř. z. — O notářství a řízení pozůstalostním. Dvorní rada ř. prof. dr. Zucker: O právu mezinárodním. — Rakouské trestní právo hmotné. Ř. prof. dr. Hanel: Právní děje německé. — Soukromé právo německé. Ř. prof. dr. Pražák: O právu církevním mimo prameny. — Všeobecné a rakouské právo státní. Ř. prof. dr. Talíř: O finančním právu rakouském. Ř. prof. dr. Storch: Rakouské právo trestní. Ř. prof. dr. Stupecký: Římské právo rodinné a dědické. — Rakouské právo občanské: Držení a práva věcná. — Rakouské právo horní. Ř. prof. dr. Heyrovský: Instituce práva římského. — Dějiny římského práva. — Římský civilní proces. Ř. prof. dr. Čelakovs

, z jehož tiskárny balíček pocházel, oprávnění nejsou (!) zvláštní otiský úvodních článků ze „Svobody“ neb „Národních listů“ proti §. 23. zák. o tisku bezplatně rozesílati 2), potahmo rozdávat dávati, že tedy odeslání balíčku patrně přestupek v §. 23 zak o tisku naznačený obsahuje, pro kterýž také c. k. státní zastupujictví v Praze dotýčnou žalobu podalo, — uvaživ, že v čase, kdy balíček zabaven byl, úplně odůvodněné podezření 3) před rukama bylo, že v balíčku tom zvláštní otisky úvodních článků z některého opozičního listu obsaženy jsou, an balíček ten z tiskárny dra Gregra poslán byl, dle lístku nákladního „druhy tiskové“ obsahoval a adressátovi dodati se měl, o kterýms už tehdáž známo bylo, že podobné zvláštní otisky úvodních článků jemu od „Národních listů“ zasílané, po hospodách rozdával a kterýž také skutečně později pro toto rozdávání dle § 23. zák. o tisku odsouzen byl, — uváživ, že dle toho jednání c. k. okresního hejt- mana barona Malovce v zákoně úplně odůvodněno bylo (!) tedy nijakého zneužití moci úřední tvořiti nemůže, an článek 10. základních zákonů státních ze dne 21. prosince 1867 čís. 142 řízk. zák. pouze princíp stanoví, kterémuž k účinkujicí platností třeba jest teprvé zvláštních dosud nedaných předpisů k vykonávání jeho 4). — nenalezá c. k. soud krajský v trestních žalobách Františka Drtiny a Josefa Zídka žádné příčiny, aby pro jednání c. k. okresního hejtmann barona Malovce od nich udané trestní vyšetřování zavedeno bylo. — O tom pánům Frantíškovi Drtinovi a Josefu Zídkovi z nařízení c. k. krajského soudu v Mostech vědětí se dává. Z cís. k. vyšetřovacího soudu v Žatcí dne 17. ledna 1870. C. k. okresní soudce: Kilian.“ Každý porozumí, že soudní tento výměr ve všem všudy přímo odporuje platným zákonům. Jen tolik z něho vyplývá pravdy, že na c. k. ústavověrných kancelářích panuje tatáž byrokratická svévolnost jako za absolutismu.

, Ferdinandovi Horanszkému poděkoval těmito slovy: »Děkuji a z hloubi srdce vracím krásná přání. Nyní, kdy nežijeme pod panstvím zákona, nýbrž pod panstvím násilí, musíme pevně státi pohromadě, aby hodina činu našla nás připravené. Apponyi. — O Novém roce nově zřízený správní dvůr soudní měl první plenární schůzi. Na ní skládal úřadní přísahu první president dr. Wekerle. Při tom měl delší řeč, v níž poukazoval k významu nového soudního dvoru, kterým otevřen je zemi nový zdroj práva.


Question: průběh pražského povstání

Obecní zastavárna králohradecká (vynesením vysokého c k. místodržitelství v Praze ze dne 17. listopadu 1877 čís

V pražském Rudolfinu se konala slavnostní schůze sněmovny, ve výroční den začátku pražského povstání.

POMNÍK U CHLUMCE U TEPLIC NA PAMÁTKU PADLÝCH Z ROKU 1813 Dle obrazu v pražském městském museu

konec vzal. Nyní ovšem víme, že povstání pražské v červnu bylo dílem revoluční propagandy evropské, které na tom záleželo povstalé Maďary tím podporovati, že bouřkou v Praze část císařkého vojska v Čechách zadržena býti musila. Když povstání však rychleji bylo potlačeno, než podmychači jeho očekávali, roztrušována nesmyslná zpráva v listech, že Čechové připravují Němcům Sicilské nešpory, jen aby vojsko z Čech vytrhnouti nemohlo


Question: průmyslová revoluce

„Poučná a zábavná příloha“ krajinských listů národní strany svobodomyslné (1913, č. 1.) obsahuje stať dra. S.. „Záhada úspěchů amerického průmyslu“. Autor ukazuje na neobyčejný rozmach průmyslový v severoamerických státech. „Před 15 lety sotva by se byl kdo nadál, že Spojené státy severoamerické, kdysi jen zásobárna pšenice a kukuřice, budou vyvážeti za půl druhé miliardy zboží a z toho bez mála třetinu v průmyslových výrobcích, že zpracují více železa a oceli než Anglie a Německo dohromady. Není tedy divu, diskutuje-li se nejen o žlutém, nýbrž také o americkém nebezpečí a pokládá-li se toto za bližší. Jak jest možno, že Američané se svými vyššími mzdami a většími nároky na život tak šťastně mohou se starými evropskými státy průmyslovými soutěžiti, jakých method užívají, aby výrobní náklady snížili, jakou novou soustavu si vykonstruovali, jež podnikatelům i zaměstnaným poskytuje vyššího výtěžku?“ Soudivá se v odp

ní to na úkor veřejných svobod a soukromého majetku. Evoluce, která vyvrcholila v politickém liberalismu se promítá stejně na plán hospodářský. Aniž bychom šli příliš zpět, merkantilismus XVII. století, který dával veřejnou moc do služeb zájmů hospodářských a obchodních nebo přesněji řečeno do služeb zájmů výrobců, měl za následek trvající válečný stav. Od roku 1688 do roku 1815 Anglie prošla pro důvody čistě obchodní 96 léty krvavých konfliktů s ostatními mocnostmi. Přesto v zemích, které přijaly systém merkantilistický a které rozdrtily své konkurenty a jejich zákaznictvo, doby prosperity byly stejně řídké jako genius státníků povolaných ke svrchovanému řízení ho- spodářských záležitostí. Tak formule volné směny Adama Smithe a Cobdena zrodila se z neúspěchu státních intervencí a z všeobecné bídy na konci XVIII. století a na počátku XIX., v to počítaje bídu národa britského, na úkor získání mezinárodního trhu Anglií. Dvě otázky se dnes kladou. a) Je třeba viděti ve snahách dnešního etatismu vítězství socialistické propagandy

v průmyslu, právě tak jako v zemědělství, na př. kombinovaných a velmi komplikovaných hospodářských strojů ve Spojených státech, rozvoj autodopravy, stále větší užívání systému běžících pásů a nových metod organisace práce v továrnách, standardisování masové výroby atd., to vše jsou nejvýznačnější rysy dnešní kapitalistické techniky. Chci uvésti několik cifer o výrobě elektrické energie ve Spojených státech amerických: Výroba v milionech kilowatthodin: Rok: 1912 1926 1922 1927 47.659 79.724 17.572 73.791 Je možno uvésti nesčetné příklady, dokazující, že vývojová křivka kapitalistického vývoje stoupá i po stránce kvantitativní i po stránce kvalitativní. Zde několik číslic o dynamice vzrůstu výroby a změně významu různých kovů ve světové výrobě. Vezmeme-li úhrnnou výrobu kovů v roce 1913 za 100, obdržíme pro rok 1926 pro různé kovy tato čísla:

místo. Pára pouze umožnila ohromný pokrok moderního strojnictví vlastní to příčina utvoření nových strojův v rozličných oborech průmyslu takřka úplnou revoluci spůsobivších. Mnohé již klesající druhy průmyslu parou jsou přivedeny k novému rozkvětu, ložiska uhelná jí teprvé nabyla vlastní svůj význam pro hornictví a hutnictví, pro průmysl a obchod. Parou teprvé vlastně jest vytvořen průmysl továrnický ve své veliké důležitosti jak pro život hospodářský tak i pro život socialní — otázka dělnická teprve průmyslovým upotřebením páry stala se naléhavou. Parou dále neodvislou se stala výroba od síly vodní, a umožněnoť tak roztříďování průmyslu nejdokonaleji provedené na půdě anglické, kde na př. v obvodu Lancashirském se soustředí výroba zboží bavlněného, kde Leeds středištěm tkalcovství, Sheffield středem vyrábění zboží želežného a ocelového atd. Možná-li větší ještě než pro průmysl jest význam páry pro obchod co pohybující síly železnic. Tento její význam nakresliti jak v ohledu všeobecném tak i přihlížejíc zvláště k poměrům naší vlasti — toť předmětem


Question: průmyslová výroba aut

+ Lanrin a Klement na hospodářské výstavě v Praze. Jsou tomu sotva čtyři neděle, co továrnu Laurin a Klement akc. spol. v Mladé Boleslavi na pružské automobilní výstavě dokázala, že stojí v čele rakouského automobilního průmyslu, když již zase, a to opět v pražské Stromovce, může dukumentovati nespornou prioritu jiných svých výrobků — motorů pro průmyslové a hospodářské účely, jež vystavuje na hospodářské výstavě. Třebaže Laurin a Klement provozují tovární výrobu stabilních motorů, motorových silničních válců, motorových pluhů a j. jako nové odvětví vedle původní, výhradní stavby automobilů, docílila tato nová výroba vzdor svému ještě krátkému stáři skvělých a překvapujících úspěchů. Zejména výroba moturů „Brons“, kterou se zabývají jen Appingedamská továrna na motory „Brona“ v Holandsku. Deutzova továrna v Německu a v Rakousko-Uhersku společně firmy Laurin

Automobilové montovní vozy pro vrchni vedení elektrických drah. Inž. K. Sichrovský. (3 vyobr.) 154 Barevná elektromalba. K. K. (2 vyobr.) . 157 161 Stroj na česání bavlny. K. (2 vyobr.) . . . . Rozvoj chladicích zařízeni. —es. (5 vyobr.) 164 Nový bezpečnostní přistroj pro hořlavé kapaliny. (5 vyobr.). 168 Snášeci letadlo Wrightovo. (3 vyobr.) 171 Průmyslová výroba dusíku a kyslíku tekutým 172, 180 vzduchem. Št. P t. (5 vyobr.) Řiditelná vzducholoď „Schwaben“ J. K. (3 vy17 obr.) Jak se váži desítimilliontina milligramu. St. Pt. 179 (1 vyobr.) Ochrana příbytků před zloději. N. (11 vyobr.) 182, 212 Ochrana Paříže a Francie před krupobitím. N. (4 vyobr.)

ních programů. Vytvořením zvláštních hospodářských orgánů omezována byla působnost odborových organisací v řízení a správě závodů, tak že v této době jest téměř úplně omezena. Z odborových organisací staly se instituce, uzavírající pro dělnictvo kolektivní smlouvy a přihlížející zároveň k dodržování zákonů o ochraně práce, zdraví a životů dělnických. A tato činnost vzhledem na rozvrácený stav ruského hospodářství a četné překážky, zaviňované byrokratickou správou »nacionalisovaných« závodů, jest minimální a její výsledky jsou téměř bez významu. Pronikavé změny, jichž doznalo ruské hospodářství a průmyslové podnikání v posledním roce a jež se datují od pronajímání státních závodů soukromým společnostem a obnovy soukromokapitalistického způsobu výrobního, nezůstaly bez podstatného vlivu i na činnost odborových organisací. Dochází k změnám v jejich působnosti i v organisačním zařízení. Na místo nuceného členství nastoupilo členství dobrovolné a místo placení členských příspěvků prostřednictvím zaměstnavatelů zavádí se placení individuelní, t. j. každý člen platí příspěvky přímo své organisaci. Touto změnou, která má pronikavé účinky na organisační život ruských odborových svazů a která způsobuje jejich veliké oslabení, odvrací se ruské odborové hnut

pro 1.3 mil. tun v roce, ocelárna na výrobu speciální oceli 160000 t ročně, nástrojové oceli a jiných druhů, výroba legované oceli s ročním množstvím 21000 t a 80000 t ferromanganu, výrobna 15000 t hliníku ročně, cementárna a továrna ohnivzdorných výrobků. Současně byla kolem tohoto průmyslového st


Question: průměrná mzda v roce 1750

Celkem 47 zl. 64 kr. Školné1) v I. třídě 11/2 kr., ve II. třídě 2 kr. a 8° dříví. Že rektor byl skutečně zkrácen na příjmech svých, svědčí cirkulář z r. 1793, jímž nově nařízeno farníkům, aby rektorovi a kostelníkovi dávali zase koledu, kterou rektor také skutečně požadoval. Od r. 1800 do r. 1815 provozoval Zelinka jako vedlejší zaměstnání faktorství, a jelikož se mu při tom vedlo dobře, nevymáhal příliš přísně menších příjmů. Ale když r. 1815 padly továrny na sukna a nastala veliká drahota, nemohl se uživiti, i žádal opět chleba aneb na chléb 2 mírky žita neb peníze v běžné ceně obilní. O velké peněžní tísni rektorově svědčí stížnost,

dové poměry byly buď smlouvou upraveny, nebo odpovídaly požadavkům dělnictvem kladeným. V těchto dílnách stoupl během hnutí počet zaměstnaných o 8 dělníků. V 90 dílnách se 674 dělníky byly poměry upraveny, a sice: zvýšena mzda o K 1297.40 tý- dně, a přibráno za účelem zkrácení doby pracovní 75 dělníků. Za poměrů odpovídajících požadavkům pracují ve 113 dílnách 933 dělníci. S připočtením týdní mzdy 83 dělníků, o které nyní v dotyčných dílnách pracuje více, činí dosud zvýšení mzdy týdně K 2957.40. Dílen s jedním až dvěma dělníky jest v Praze a okolí 56, v nichž zaměstnáni 74 dělníci. V těchto dílnách bude možno úpravu poměrů prosaditi jen v ojedinělých případech. Nevyhnutelně nutná úprava poměrů jest ještě v 138 dílnách se 789 dělníky. pracujícího za nových Pracovní doba dělnictva pracovních a mzdových podmínek jeví se následovně: 8 hodin denně pracuje 114 dělníků, 9 10 hodin 505 a 11 hod. hodin denně 175 dělníků, hnutím bylo zaměstnáno denně 139 dělníků. Před listopadu 1796 dělníků. 1713 dělníků a dne 10. dílnách se 40 dělníky. Stávkuje se pou

Obraz tento ukazuje, že průměrné mzdy sice všeobecně stouply, ale procento, v jakém stouply, činí v Čechách jen 47.06 proc., na Moravě a ve Slezsku pak 45.06 proc. Zajímavo je také, že všeobecný průměr mzdový je v Čechách nižší než na Moravě a ve Slezsku. Nejvyšší mzda průměrná byla dosažena v hutích a ve strojnictví, zřetelně výsledek válečných objednávek. Pozoruhodným je pak, že ty odbory, které před válkou měly poměrně vyšší mzdy, zůstaly za války zpět. To jeví se zvláště v živnostech polygrafických v Čechách. Patrně důsledek slabšího zaměstnání. Jinak všeobecný průměr ukazuje, že mzdy rozhodně nestouply v takovém poměru, v jakém stouply ceny potravin, jež znamenají zvýšení nejméně 200proc. Je pravda, že v jednotlivých odborech a kategoriích pracovních jsou ovšem mzdy vyšší, ale jinak všeobecný průměr zůstává přece jenom příliš nízký. Dle zprávy úrazové pojišťovny hornické za rok 1917 průměrná mzda horníků byla kor. 6.40. Dle zprávy pražského spolku strojíren byla v pražských kovodílnách v druhém pololetí r. 1918 průměrná hodinová mzda, počítaje do ní válečné přídavky, u dělníků tato:

obdobu — nedíme-li vzor — již ve století osmnáctém. Tak na př. myšlenka vnitřní kolonisace. Když se v druhé polovici předminulého století ujímalo „heslo zrušiti robotu vůbec, vykoupiti naturální roboty ročními platy poddaných v penězích nebo natualiích“, vznikla hned otázka: kde mají panské dvory potom nabrati pracovních sil, hospodářského nářadí, potahů, když odpadnou náhle poddanské, a když by pravděpodobně přijmy z poddanských dávek výknupních daleko nestačily na veliké investice kapitálové (inventář) a na dělnické mzdy, patrně vyšší, než jak mohou býti odhadovány práce rohotní. Odpověď byla na snadě, prostá a rychlá: zrušiti vůbec velkostatky a rolnickou velkovýrobu a rozdrobiti panskou půdu ve statky selské. Tím usnadnilo by se nejen zrušení roboty, ale stouplo by též zalidnění ve státě a povznesl by se celkový stav zemědělství, jemuž drobná výroba svědčí vůbec daleko více nežli velká. Myšlenka tato vynořila se již počátkem let 1760tých, nejprve ve dvorní radě vojenské při návrzích o příštím upravení


Question: průměrná mzda v roce 1914

a sice na člena připadá příspěvků místo K 24.03 koncem r. 1916 K 26.76. Úbytek zdravého a kvalifikovaného dělnictva z živností a obchodů a záměna jeho nekvalifikovaným dělnictvem, zejména pak ženami, měly vliv na mzdu a zařadění totiž pouze na počátku války, avšak jakmile válka byla v proudu, tedy počaly se mzdy upravovati, a naopak stoupaly stále tak, že i pomocné a ženské členstvo dostávalo se do tříd vyšších, zejména když úřady nadřízené dovolovaly výminky, by zařaďováno bylo členstvo dle skutečné mzdy. Tak lze si vysvětliti, že průměr příspěvků, připadajících na člena, byl roku 1914 menší o 93 hal., ale že stoupl hned v roce následujícím o K 1.16 a v roce 1915 o další K 1.50. Příspěvky rozdělovaly se takto na dělníky a zaměstnavatele, jakož i tvořily procento příj

Stavební odbory. Ve Vídni podařilo se po kratší stávce sjednati kolektivní smlouvu malířů a natěračů, která stanoví minimální mzdu na 70 haléřů za hodinu pro všechny dělníky, kteří jsou déle než dvě leta po vyučení. Dělníci, kteří nejsou dosud 2 leta po vyučení, dostanou 61 hal. a od 1. března 1914 pak 62 hal.; konečně od 1. března 1915 63 hal. za hodinu. Všichni dělníci, kteří zvýšením minimální mzdy nezískali 4 haléře na hodinu, dostanou dne 30. června 1913 přídavek 4 haléřů. V sobotu musí býti dělníci vyplaceni nejdéle do pěti hodin. Čekání na mzdu po páté hodině počítá se do pracovní doby. Za práci noční stanoví se přídavek 100procentní, za práci na venkově přídavek 2 korun v oněch závodech, kde se dosud platilo 1 K 40 h, a přídavek 3 K v oněch závodech, kde dosud platili 2 K. Smlouva obsahuje též přídavek za malován

červenec 1914: strojařství a železářství 789.000 462.000 stavební Bylo to veliké rozrušení, zmatek v rozdělení obyvatelstva v rozličných odvětvích výrobních, které odůvodňuje tuto divergenci od parit předválečných v mezdních sazbách. Země má příliš mnoho strojařů a málo stavařů. Jest tedy zcela absurdní stěžovati si na výši mzdy jedněch a nízkost mzdy druhých. Zde jest vina válka, která hnala dělníky do strojařského průmyslu, aby stroje udržela v mamutové produkci a zaměstnání. Dnes jim se tam nemůže poskytnouti pravidelné zaměstnání. Bylo by nesmyslem zakročovat stanovením poměru mezd mezi stavaři a strojaři. To jsou tedy dva zřejmé důvody pro modifikaci předválečných poměrů mzdových sazeb. V diskusi by se vynořily ostatní, ale přes to může stále předválečný systém sloužit jako vůdce. Jestli bude initiativa na straně organisace zaměstnavatelů, dělníků aneb vlády, jest docela nerozhodující. Co však jest důležito jest, aby do nynějšího chaosu mzdových poměrů byla vnesena srovnáním změn v jednotlivých oborech výrobních pevná a stabilní relace.

Obraz tento ukazuje, že průměrné mzdy sice všeobecně stouply, ale procento, v jakém stouply, činí v Čechách jen 47.06 proc., na Moravě a ve Slezsku pak 45.06 proc. Zajímavo je také, že všeobecný průměr mzdový je v Čechách nižší než na Moravě a ve Slezsku. Nejvyšší mzda průměrná byla dosažena v hutích a ve strojnictví, zřetelně výsledek válečných objednávek. Pozoruhodným je pak, že ty odbory, které před válkou měly poměrně vyšší mzdy, zůstaly za války zpět. To jeví se zvláště v živnostech polygrafických v Čechách. Patrně důsledek slabšího zaměstnání. Jinak všeobecný průměr ukazuje, že mzdy rozhodně nestouply v takovém poměru, v jakém stouply ceny potravin, jež znamenají zvýšení nejméně 200proc. Je pravda, že v jednotlivých odborech a kategoriích pracovních jsou ovšem mzdy vyšší, ale jinak všeobecný průměr zůstává přece jenom příliš nízký. Dle zprávy úrazové pojišťovny hornické za rok 1917 průměrná mzda horníků byla kor. 6.40. Dle zprávy pražského spolku strojíren byla v pražských kovodílnách v druhém pololetí r. 1918 průměrná hodinová mzda, počítaje do ní válečné přídavky, u dělníků tato:


Question: průměrná mzda v roce 1914

Stavební odbory. Ve Vídni podařilo se po kratší stávce sjednati kolektivní smlouvu malířů a natěračů, která stanoví minimální mzdu na 70 haléřů za hodinu pro všechny dělníky, kteří jsou déle než dvě leta po vyučení. Dělníci, kteří nejsou dosud 2 leta po vyučení, dostanou 61 hal. a od 1. března 1914 pak 62 hal.; konečně od 1. března 1915 63 hal. za hodinu. Všichni dělníci, kteří zvýšením minimální mzdy nezískali 4 haléře na hodinu, dostanou dne 30. června 1913 přídavek 4 haléřů. V sobotu musí býti dělníci vyplaceni nejdéle do pěti hodin. Čekání na mzdu po páté hodině počítá se do pracovní doby. Za práci noční stanoví se přídavek 100procentní, za práci na venkově přídavek 2 korun v oněch závodech, kde se dosud platilo 1 K 40 h, a přídavek 3 K v oněch závodech, kde dosud platili 2 K. Smlouva obsahuje též přídavek za malován

Z Unie rukavičkářů. Odbor rukavičkářský jest jedním z nejvíce postižených odborů. Vyhlášením války ztratil rukavičkářský průmysl rázem svá zámořská odbytiště a tím vlastně práci vůbec. Rozsah nezaměstnanosti byl v počátku války přímo zdrcující. Za první rok války bylo pouze v Praze 249 členů, jimž vyplaceno bylo do konce roku 1914 K 13.813.30. Průměrně připadá na každého nezaměstnaného K 55.47 podpory. Roku 1915 vyplatil spolek v Praze K 1450.40. Celkem tedy za dobu války od 1. srpna 1914 do 31. prosince 1915 K 15.263.70. Na podporách v nemoci vyplatil roku 1914 K 2074.92, roku 1915 K 1636.—. Celkem K 371

kor.) a v roce 1915 832.386 hol. zl. Koncem roku 1915 činilo jmění svazu, vyjímaje Svazu diamantářských dělníků, 326.655 zlatých. Zpráva referuje také o opatřeních, které bylo nutno učiniti ve svazech při zahájení války, zejména o obmezování podpor. Stoupající drahota vynutila si také mzdové akce a 16 svazů, mezi nimi zvláště zemědělců a horníků, prosadilo zvýšení mzdy. Zpráva líčí výsledky pojišťování nezaměstnaných, k němuž přispěly odborové organisace 510.643 zl. Pojištění toto zavedeno od 1. září 1914 do 30. dubna 1916 prozatímně jako odpomoc v poměrech, válkou vytvořených. Odborová ústředna zabývala se také otázkou 10hodinové pracovní doby a nemocenského pojištění. V zahajovací řeči sjezdu poukázal Oudegcest na slabé procento ženských členů, které tvoří pouze 41/2 organisovaných členů, ačkoliv práce žen v Holandsku značně přibylo; také k mládeži obrátil pozornost. V debatě o podané zprávě došlo k rozhovoru o poměru ke

a sice na člena připadá příspěvků místo K 24.03 koncem r. 1916 K 26.76. Úbytek zdravého a kvalifikovaného dělnictva z živností a obchodů a záměna jeho nekvalifikovaným dělnictvem, zejména pak ženami, měly vliv na mzdu a zařadění totiž pouze na počátku války, avšak jakmile válka byla v proudu, tedy počaly se mzdy upravovati, a naopak stoupaly stále tak, že i pomocné a ženské členstvo dostávalo se do tříd vyšších, zejména když úřady nadřízené dovolovaly výminky, by zařaďováno bylo členstvo dle skutečné mzdy. Tak lze si vysvětliti, že průměr příspěvků, připadajících na člena, byl roku 1914 menší o 93 hal., ale že stoupl hned v roce následujícím o K 1.16 a v roce 1915 o další K 1.50. Příspěvky rozdělovaly se takto na dělníky a zaměstnavatele, jakož i tvořily procento příj


Question: psí útulek

3. Graf. Večerní závody v zimním velodromu, Scratch. 1. Rütt, 2. Krause, 3. Gräf. Match. 1. beh Rütt, Krause, Arend. 2. běh Arend, Sport a Hry. Rütt. 3. běh Rütt, Krause. Cyklisté a — psi. Není zajisté cyklisty, jemuž by setkání se se psem na venkovské silnici nebylo v nepříjemné upomínce. Ve příčině té upozorňujeme, že jest povinností každého svědomitého majetníka psa, jehož vlastnosti zuáti musí, učiniti veškerá opatření, aby pes nestal se příčinou nehody cyklistovy. Každé opomenutí této povinné péče jest trestným skutkem. Ještě těžšího skutku trestného dopustí se ovšem ten, jenž psa proti cyklistovi přímo stve (§ 392 po případě 431 tr. zák.). Avšak i ten, kdo opomene jak náležité opatřiti psa, o němž je mu známo, že kouše, nebo že cyklisty napadá, podléhá ustanovení § 391 po případě § 335 a 411 tr. zák. Přítěžující okolnosti ovšem bude, když majetník psa nečinně k tomu přihlíží, jak jeho pes cyklistu napadá.

Zachraňoval tři dni psa kamaráda. Na severu Čech trpí lidé nouzí. Nemají práci, nemají dost jídla, šatstva, ani topiva. Nezaměstnaní chodí vybírat uhlí na zasypané šachty. Jeden muž, otec několika dětí, vybíral také uhlí a v práci mu pomáhal věrný kamarád pes. Pojednou se sesula jáma. Muž i pes byli zasypáni. Druhům podařilo se zachránit kamaráda, avšak snaha zachránit psa byla marná. Věrný druh člověkův zůstal v Jámě. Druzi nabízeli horníkovi svoje psy, horník však odmítal. Vracel se domů bez psa kamaráda. Děti uvítaly tatínka s pláčem. Bylo mu jich líto. Ráno se vypravil na jámu a hledal psa, ale marně. I druhý den hledal marně. Třetí den, když už byl horník zoufalý, ozvalo se slabé kňučení. Zdvojnásobil svoji práci. Tu proti němu vyrazil vyhublý pes. Jaké bylo shledání s rodinou, nebudu vypisovat. Jan Vyskočil, Koš

zvíře a Charlie počítal, že z něho bude na Severu dobrý vůdce. Svěřil psa péči pěstovatelů psů ve Spokane, přijel pro něho až za několik měsíců. Pes však zmizel. Před několika dny utekl. Majitel psince lamentoval. „Všichni moji lidé ho šli hledat, pane Massone,“ omlouval se, „a ne a ne ho najít! Kdyby se nenašel, ukáži vám pěkného velkého psa. Máme ho ve psinci tři měsíce a neradi by- chom ho dali do špatných rukou — je to takový dobromyslný brach!“ Přivedli velkého dobromyslného newfoudlanského psa. Nazývali ho Carlo. Charlie se s ním hned spřátelil.

Schůze. Vzdělavací a záb. spolek pomocníků kožešni- ckých má výborovou schůzi dnes v 6 hod. večer


Question: pytel obilí

aby podkladem řítové (sláma na svém odežnutém odenku) chráněn byl. Obilí, v němž mnoho plevele nebo podrost jetelový se nalezá, nechává se v řadách na hrstích, až plevel a tráva úplně uschly, načež se obrací, nežli v snopy se sváží. Obilí krátké, hlavně jař, hází se při sekání hrabicí na hrsti, kdežto obilí ozimé a dlouhé na řady se dává, jakož i za kosou sběráky se odebírá a v přiměřené hrsti se rovná. Na malých kouscích pozemků a vzácné druhy srpem se požinují, aby ani jediné zrnko na zmar nepřišlo.

g“ na mol. Krávy řádily ve chlévě tou měrou, že nemohly býti dojeny. Ještě zuřivěji si počínali voli zapřažení do pluhů, uháněli vztekle po silnici, vlekouce s sebou ubohé čeledíny, z nichž někteří utrpěli zranění. Příštího dne jevil ve dvoře všechen dobytek zjevně velkou pokleslost „tělesnou i morální“ — notné kocoviny. ** Pařižská reklama. List „Petit Parisien“ vypisuje cenu 250.000 franků pro onoho čtenáře, který přesně udá počet obilných zrn, jež obsahuje láhev určité velikosti. Plnění láhve zrním, její zapečetění a uschování obstarali tři sirotci u přítomnosti zvláštní komise. Po uplynutí lhůty vytčené láhev bude otevřena a obilná zrna spočítají se. Že by byla tato „hádanka“ pro čtenáře „Petit Parisienu“ zvláště výhodna, ovšem říci nelze.

Levnou mouku do krajin krupobitím stížených a sice: Pytel pěkné pšeničné 75 kg. za zl. 7.50, pytel lepší druh pšeničně 75 kg. za zl. 9.25, pytel nejjemnější dortové 75 kg. za zl. 10.20. Žitné mouky : č. I. na bilý chléb 75 kg. za zl. 8.—, cís. I1. na černý chleb 75 kg. za zl. 7.25 nabízí

a v šalandě bývá tenkrát jako po vymření. Než není odkázán hospodář vždy na mlýn, máť každý ruční mlýnek doma, nevyhnutelný pro okamžitou potřebu. Do mlýna se obilí suší v peci nebo na plachtách na dvorku v čas slunečna prostřených, aby lépe a lehčeji se mlelo, a měří do pytlů v pravdě obrovských. Povážíme-li, že tak zvaný hospodářský korec má 2 a půl staré měřice (11/2 hektl.) a do pytle podobného že sype Rusín dva takové korce, musíme se diviti vidouce jej, an se pachtí sám zašitý pytel na zádech s vozu snésti, kolísaje se brzy na tu, brzy na onu stranu a jen jistým rozkrokem předchází, aby se i s pytlem na zanášce nesvalil. Někdy se mu složiti jej podaří, někdy pomůže mu některý z mlečův, že na nosítka ze se- mknutých rukou pytel položí, kdežto spodek drží za cípy jeden pravou a druhý rukou levou. Tak nakládají a skládají všecko obilí, jsou-li dva. (Pokračová


Question: pytel obilí

má tu »cnost«, že zachází s chudším lidem a s rolníky, kteří mu chtí obilí odprodati, jako s otroky. Hrabe se v pytli, kouše zrní a houkne na člověka: »Zhač dáš thu plevhu?« Podá-li rolník jen trochu přiměřenou cenu — tu vyvalí na člověka oči jako sup! Ano, tak drzým je, že vytal jednomu prodavači políček! Ještě hůře zachází s lidem, kteří mu prodávají obilí na vzorky. Tu teprve ukazuje na sobě tu pravou vlastnost židovskou. Při zaprodávání obilí na vzorek, napíše na lístek cenu; když ale rolník odvádí ječmen, tu mu vždy skoro méně »váží«. Při vysýpání posledního pytle zařve: Stát! Prohlédne ječmen — a konec konců — udělí rolníkovi srážku, až se mu oči kalí. — Co činiti? Poslední pytel s obilím — chtíc nechtíc přijmout srážku a jít smutně k domovu. Podobný příklad udál se 9. srpna t. r. s panem Václavem Otáhalem, pololáníkem z Rakvic. Zaprodal židovi 32 q ječmene po 9 zl. 30

Rozhledy v průmyslu a lidském vědění. Průmyslová výstava pražská na Střeleckém ostrové. III. a) Stroje a náčiní hospodářské. (Pokračování.) Velmi důležitý stroj je rozsévadlo (ruční stroj k setí), darované od Slovanské lípy v St. Louis průmyslovému museu. Jednoduchý a při tom velmi důmyslně sestavený stroj tento skládá se ze tří částí a sice: z pytle, do něhož se na rozsévání určené o- bilí nasype, z plechového trohlíku, k němuž pytel přidělán jest, a z třetí části, vlastního stroje rozsívacího, totiž z bubínku, opatřeného uvnitř lopatkami k rozmetání obilí. Kolečko pod truhlíkem upravené a klikou opatřené ve spojení s pastorky otáčí bubínek. Popatřmež nyní, jak se stroj tento upotřebuje. Obilí dostane se z pytle do plechového truhlíku a z tru- hlíku úzkou plechovou trubkou do bubínku, jejž rozsévač klikou otáčí. Lopatky, v bubínku rychle se o- táčející, rozhazují pak, či lépe řečeno, rozsívají obilí na všecky strany. Stroj celý není tuze těžký, muž prostředně silný, ano i slabší ho snadno unese, v čemž nemalá výhoda leží.

a v šalandě bývá tenkrát jako po vymření. Než není odkázán hospodář vždy na mlýn, máť každý ruční mlýnek doma, nevyhnutelný pro okamžitou potřebu. Do mlýna se obilí suší v peci nebo na plachtách na dvorku v čas slunečna prostřených, aby lépe a lehčeji se mlelo, a měří do pytlů v pravdě obrovských. Povážíme-li, že tak zvaný hospodářský korec má 2 a půl staré měřice (11/2 hektl.) a do pytle podobného že sype Rusín dva takové korce, musíme se diviti vidouce jej, an se pachtí sám zašitý pytel na zádech s vozu snésti, kolísaje se brzy na tu, brzy na onu stranu a jen jistým rozkrokem předchází, aby se i s pytlem na zanášce nesvalil. Někdy se mu složiti jej podaří, někdy pomůže mu některý z mlečův, že na nosítka ze se- mknutých rukou pytel položí, kdežto spodek drží za cípy jeden pravou a druhý rukou levou. Tak nakládají a skládají všecko obilí, jsou-li dva. (Pokračová

aby podkladem řítové (sláma na svém odežnutém odenku) chráněn byl. Obilí, v němž mnoho plevele nebo podrost jetelový se nalezá, nechává se v řadách na hrstích, až plevel a tráva úplně uschly, načež se obrací, nežli v snopy se sváží. Obilí krátké, hlavně jař, hází se při sekání hrabicí na hrsti, kdežto obilí ozimé a dlouhé na řady se dává, jakož i za kosou sběráky se odebírá a v přiměřené hrsti se rovná. Na malých kouscích pozemků a vzácné druhy srpem se požinují, aby ani jediné zrnko na zmar nepřišlo.


Question: pád asteroidu na zem

— Stávka uhlokopů ve Vejranově. Z Plzně, 24. dubna. Zaměstnanci na jámě „David“ ve Vejranově, která jest majetkem báňských a průmy- slových závodů, zahájili stávku, poněvadž ředitelství odmítlo jejich požadavek o minimální plat. Vzduchoplavba. * Nešťastné vzlety. Z Johanistalu, 24. dubna. (K. k.) Letec Abrahamovicz vznesl se dnes ráno k letu na zkoušku s dvojplošníkem Wrightovým. Na dvojplošníku byla také kněžna Šachovská. Z neznámé příčiny sřítil se a- parát s výšku 6 až 8 metrů stranou k zemi a byl úplně rozbit. Abrahamovicz poranil se na rukou a nohou a utrpěl také vnitřní zranění. Kněžna byla poraněna lehčeji. — Letec Dunetz sřítil se dnes ráno s jednoplošníkem se značné výle a byl ihned mrtev.

važuje toto otřesení za skutečné zemětřesení, vyhýbá se úzkostlivě domům a tráví noci pod šírým nebem.

prostorem vzdušným letící a zářící: létavice. Konečně pátá, s posledními nej více zpřízněná, která v podobě kamenných a železných kouli skutečně až na zem naši dopadají: meteory. Zvláště tito poslední, jediní a skuteční poslové nekonečného a nevyzpytatelného všemiru, od pradávna budili úžas lidstva. Aristoteles mínil, že jsou to kameny, jež náhodou mocnými víry větrnými do výše zvednuty byvše, odtud vlastní tíží zpět k zemi dopadají. Správněji učil Diogenes, že mimo hvězdy viditelné i mnohé neviditelné prostorem nebeským se pohybují a za zvláštních okolností padají odtud k zemi. Paracelsus nechal jich padati se slunce; jiní opět s měsíce. A ještě koncem minulého století chtěla učená akademie francouzská učiniti všem hádkám krátký konec tím, že prohlásila jednoduše padání meteorů vůbec za smy- šlénku! Když však krátce na to, takřka na její hlavy, snesl se 26. dubna 1803 u Aigle v departementu L'Orne ze světlého mráčku za stá-

zradil dr. K. A. Bauer, astronom z har- vardské hvězdárny, že se v naší sluneční soustavě kdysi dávno — snad před miliony let — odehrála vesmírná katastrofa. V ní ztratilo Slunce jednu ze svých oběžnic, planetu podobnou Zemi, patrně o něci menší, ale stavebně Zemi velmi podobnou, byla mezi Martem a Jupiterem a měla — podobně jako má prý Země — jádro z těžkých kovů a kamennou skořápkou při povrchu. Jádro mělo teplotu asi tři tisíce stupňů, a kovy v něm byly při velikém tlaku ve stavu polotekutém, tak jako je magma ve žhavém zemském nitru. A tato planeta z nějaké neznámé příčiny vybuchla, roztrhla se. Střepy z ní bloudí v prostoru sluneční soustavy a jsou přítahovány planetami. Tak se stává, že se dostanou tak blízko na příklad i k Zemi, že už je neudrží v jejich dráze rychlost jejich letu prostorem. Země si je přitáhne a kus kamene nebo kovu se pak třením v ovzduší rozžhaví, i vidíme »padající hvězdu« — meteor, jenž beze zbytku shoří, nebo — je-li veliký — dopadne jako rozžhavený meteorit na zemi.


Question: pád asteroidu na zem

— Stávka uhlokopů ve Vejranově. Z Plzně, 24. dubna. Zaměstnanci na jámě „David“ ve Vejranově, která jest majetkem báňských a průmy- slových závodů, zahájili stávku, poněvadž ředitelství odmítlo jejich požadavek o minimální plat. Vzduchoplavba. * Nešťastné vzlety. Z Johanistalu, 24. dubna. (K. k.) Letec Abrahamovicz vznesl se dnes ráno k letu na zkoušku s dvojplošníkem Wrightovým. Na dvojplošníku byla také kněžna Šachovská. Z neznámé příčiny sřítil se a- parát s výšku 6 až 8 metrů stranou k zemi a byl úplně rozbit. Abrahamovicz poranil se na rukou a nohou a utrpěl také vnitřní zranění. Kněžna byla poraněna lehčeji. — Letec Dunetz sřítil se dnes ráno s jednoplošníkem se značné výle a byl ihned mrtev.

prostorem vzdušným letící a zářící: létavice. Konečně pátá, s posledními nej více zpřízněná, která v podobě kamenných a železných kouli skutečně až na zem naši dopadají: meteory. Zvláště tito poslední, jediní a skuteční poslové nekonečného a nevyzpytatelného všemiru, od pradávna budili úžas lidstva. Aristoteles mínil, že jsou to kameny, jež náhodou mocnými víry větrnými do výše zvednuty byvše, odtud vlastní tíží zpět k zemi dopadají. Správněji učil Diogenes, že mimo hvězdy viditelné i mnohé neviditelné prostorem nebeským se pohybují a za zvláštních okolností padají odtud k zemi. Paracelsus nechal jich padati se slunce; jiní opět s měsíce. A ještě koncem minulého století chtěla učená akademie francouzská učiniti všem hádkám krátký konec tím, že prohlásila jednoduše padání meteorů vůbec za smy- šlénku! Když však krátce na to, takřka na její hlavy, snesl se 26. dubna 1803 u Aigle v departementu L'Orne ze světlého mráčku za stá-

Při pádu do oblasti hustě osídlené nebo dokonce na území některého velkého města, by řádil pustošivěji než atomová puma. Při tom, protože letěl za zeměkoulí, a doháněl ji, měl při srážce asi pětkrát menší rychlost než ty meteory, jež dopadají při letu z jiného směru, ale většinou třením ve vzduchu shoří nebo se roztrhnou na šuplny. Američtí vědci jsou skeptičtí vůči názoru, že by Země byla vytrhla planetoid z jeho dráhy a přitáhla si jej: domnívají se, že je to normální meteor, ovšem obr mezi těmito tuláky vesmíru. Poukazují na to, že také na americké pevnině jsou známy krátery o průměru mnoha metrů, vyryté při dopadu meteory, jejichž štěniny byly nalezeny. Pozoruhodná je rychlost. s níž se dostavila sovětská komise na místo dopadu. Meteor, jenž spadl před čtyřiceti lety do tajgy, byl objeven až za přeletů

spadlý v poříčí Podkamenoje Tungusky je součástkou komety nazvané kometa Pons-Wineckeova, jejíž dráha se v té době velmi přiblížila dráze naší země. Nesmírným štěstím bylo, že hmota povětroně, jež dle mohutnosti katastrofy je odhadována na půl milionu tun, dopadla do té- měř neobydlené tajgy. Jakou pohromu pro lidstvo by byl meteor přinesl, kdyby byl místo toho spadl v místech hustě obydlených, hrozno je pomysliti. Podobně vytvořených kráterů je známo na zemi několik. Nejznámější z nich je kráter v Arizoně v Americe, široký několik km, hluboký asi 140 m, v jehož okolí se hojně nalézají úlomky povětronního železa. V okolí jiných podobných kráterů však nebylo nalezeno stop po meteorech, takže jejich vznik nedá se pak vysvětliti tak, jak nesporně vznikl kráter u Podkamenoje Tungu


Question: pěstování a prodej švestek

Prodej ovocných stromků. Nížepsané ředitelství hospodářské tímto v známost uvádí, že v zdejších panských školkách 2000 vysokokmenných, štěpných sazenic jabloňových a hru- škových (druhů výborných a zvláštních) na prodej stojí. Cena jedné hrušky 45 kr. a jedné jabloně 40 kr. r. m. Frankované zásilky nechť nížepsané správě se zašlou; při větší odbírce takových stromků z uvedené ceny něco sleviti se může. Z hosp. ředitel tví Choltic (pr. Přelouč) 712— dne 23. února 1

Švestky denně čerstvé v každém množství jsou k dostání na tržišti roh Belcrediho a Kamenické 3624 ulice na Letné.

§ 1. Nejvyšší ceny pro srbské a bosensko-hercegovské švestky v drobném prodeji, stanovené v paragrafu 2. místodržitelského nařízení ze dne 3. února 1917. čís. 16 z. a n. z., pozbývají tímfo platnosti a mají nyní také pro tyto švestky platiti výhradně nejvyší ceny, stanovené místodržitelským nařízením ze dne 22. října 1916. čís. 96 z. a n. z., pr

Sušené švestky, s dodáním do Roudnice, Lovosic, a nebo do Prahy, kupuje za ceny nejvyšší firma M. Lauer a Strauss, v Praze, v Jindřišské ulici číslo 31. 4186


Question: pěstování a prodej švestek

Jednota má koncem roku 1864: 20 čestných a 110 činných a platících členů. Stav semeništ a školek stromových je tento: 530 výstavků jabloňových 490 druhů, 394 vést. hruškových 370 druhů, 145 výst. třešňových 140 dr., 144 výst. švestkových 80 dr, 36 výst. meruňkových 16 dr., 64 výst. broskových u zdi ohradní 30 dr., 94 výst. keřů vynných u zdi ohradní a o samotě 50 druhů. Stav stromových školek koncem září 1861: Štěpné stromkz. 1240 krslíků jabloňových na plaňatech, 320 krslíků jabloňových na svatojančatech, 1880 krslíků hruškových na plaňatech, 460 krslíků hruškových na planých kdoulích, 566 kralíků švestkových, 250 meruněk, 130 broskví, 1730 vysokých třešní, 310 krsliku třešňových, 50 mišpulí, 1200 rybízů, 740 argreštů, 6 záhonů pláňat

Oznamuje se p. t. koupě žádostivým, že se bude odbývati veřejná dražba na švestky dne 3. srpna t. r. o 2. hodině odpoledne ve Františkově dvoře a o 4. hod. odpol. v karolínském a hájeckém dvoře. Upozorňujíc na to, že máme švestky výtečných druhův a že v karolínském dvoře jest sušárna na ovoce, která se zdarma propůjčí, zve p. t. koupě žádostivé ku družbě Hospodářské ředitelství velkostatku kolínského v Kolíně, 23. července 1879.

stromů. Správa velkostatku prince z Fürstenbergů v Královém Dvoře u Berouna nabízí 500 kusů švestek silných a šlechtěných po 30 kr., 200 kusů štěpů po 45 kr. a 300 kusů hrušek 65 po 45 kr.

Prodej kmenů švestkových. Asi 120 kusů švestkových kmenů, něco štěpů silných, zrostlých ale zdravých kmenů k potřebě řemeslné prodá se veřejnou dražbou dne 8. listopadu t. r. o 2. hod. odpolední v obec. úřadě ve Vinařicích, pošta 21484 Kladno. Ve Vinařicích, dne 1. listopadu 1891. Josef Tlustý, sta


Question: pěstování a prodej švestek

§ 1. Nejvyšší ceny pro srbské a bosensko-hercegovské švestky v drobném prodeji, stanovené v paragrafu 2. místodržitelského nařízení ze dne 3. února 1917. čís. 16 z. a n. z., pozbývají tímfo platnosti a mají nyní také pro tyto švestky platiti výhradně nejvyší ceny, stanovené místodržitelským nařízením ze dne 22. října 1916. čís. 96 z. a n. z., pr

Pozorujeme-li vývoj spotřeby jakostních zemědělských plodin ve všech kulturních státech za posledních dvacet let, dospějeme k nepopiratelnému poznatku, že největší vzestup jeví spotřeba ovoce čerstvého i rozmanitě zpracovaného na kompoty, jamy (čti džemy), marmelády, povidla, šťávy, nealkoholické nápoje, ovocná vína a j. K úhradě této spotřeby ovoce, stále rychle stoupající, bylo ovšem zapotřebí i u nás, v býv. Československu, nových a nových ovocných výsadeb, lepších po stránce volby odrůd, pečlivěji založených a ošetřovaných než byly nevyhovující výsadby starší. Otřesné historické události zanechaly nám na nynějším území Čech a Moravy z dřívějších 45,000.000 stromů asi 33,000.000 ovocných stromů, z čehož téměř 11.000.000 připadá dosud na podřadné švestky, z valné části postupně odumírající v důsledku n

Jednota má koncem roku 1864: 20 čestných a 110 činných a platících členů. Stav semeništ a školek stromových je tento: 530 výstavků jabloňových 490 druhů, 394 vést. hruškových 370 druhů, 145 výst. třešňových 140 dr., 144 výst. švestkových 80 dr, 36 výst. meruňkových 16 dr., 64 výst. broskových u zdi ohradní 30 dr., 94 výst. keřů vynných u zdi ohradní a o samotě 50 druhů. Stav stromových školek koncem září 1861: Štěpné stromkz. 1240 krslíků jabloňových na plaňatech, 320 krslíků jabloňových na svatojančatech, 1880 krslíků hruškových na plaňatech, 460 krslíků hruškových na planých kdoulích, 566 kralíků švestkových, 250 meruněk, 130 broskví, 1730 vysokých třešní, 310 krsliku třešňových, 50 mišpulí, 1200 rybízů, 740 argreštů, 6 záhonů pláňat

a další pokračovati. Aby se obyvatelstvu poskytla možnost, zaopatřiti se mimo městské prodejny nesoleným cizozemským vepřovým masem zřízeny byly u 58 řezníků prodejny na toto maso a bylo jim předáno dosti značné množství ku prodeji. Solené vepřové maso musí se odsoliti a za tímto ú- čelem musí se nechati ležeti přiměřeně dlouhou dobu ve vodě (až 24 hodin). — Zelenina. Po novém roce prodávati se bude na trhu městskými zřízenci brukev. vodnice a mrkev. — Sušené hrušky a švestky, jablka. Před svátky prodávalo se poměrně značné množství švestek, sušených hrušek ruskopolského původu a jablek za předepsané ceny. Při prodeji jablek bylo konečně zařízeno, že se městské radě množství jablek, jež se má na trhu prodá vati a obchodníci, kteří mají jablka prodávati, oznámí, tak že je dohled na skutečný prodej a na dodržení předepsaných cen umožněn a zajištěn. Nejvyšší ceny vápna. Úřadovna pro zkoumání cen I C v Brně stanovila dne 23. prosince 1917 směrnou cenu 1 metr. centu vápna od výrobiště bez dovozu 8 K. Obnovení poštovní doprav


Question: pěstování a prodej švestek

Oznamuje se p. t. koupě žádostivým, že se bude odbývati veřejná dražba na švestky dne 3. srpna t. r. o 2. hodině odpoledne ve Františkově dvoře a o 4. hod. odpol. v karolínském a hájeckém dvoře. Upozorňujíc na to, že máme švestky výtečných druhův a že v karolínském dvoře jest sušárna na ovoce, která se zdarma propůjčí, zve p. t. koupě žádostivé ku družbě Hospodářské ředitelství velkostatku kolínského v Kolíně, 23. července 1879.

ovocnářů a obchodníků s ovocem, což jest jeden chvályhodný čin a zasloužil by dalšího následování. Jak vyhlížejí osázená pole desetitisíci ovocných stromků u velkostatků viděti je na obrázku, tříletých vysázených ovocných plantáží dvora Lhotice u Mnich. Hradiště. Jednotlivé řady jsou 12 m od sebe vzdáleny a polařsky se mezi nimi hospodaří; v řadách mezi stromky se pěstuje různá zelenina. Doporučuji ze svých zkušeností vysazovati více hrušní, které v hlinitých (cihlářských) půdách mají krásný až 60letý zdravý růst, každoročně mnoho ovoce. Hrušek se prodá každé množství, ježto Česká hruška je jediným vývozním naším ovocem do zahraničí, hlavně do Německa a nemá co do chuti a aroma nikde konkurence, jako jest tomu u jablek, švestek a všeho ostatního u nás pěstovaného ovoce. Vysazování ovocných stromků a pěstování zeleniny tvoří důležitou složku našeho zemědělství a má na čistém výnosu, je-li vedeno racionálně, značný podíl. V praksi rozdělujeme zelinářství na

Prodej ovoce. Dne 15. července 1868 o 10. hodině dopoledne bude se v obci Chotouni, hodinu od česko-brodského nádraží vzdálené ve- škeré švestkové ovoce na 300 dobře osazených a při potoku se nacházejících stromech ve veřejné dražbě proti ho

Prodej stromků švestkových. Hosp. správa v Dobré u Unhoště má 1000 velkokmenných ve školce pěstovaných švestkových stromků na prodej. 100 po 30 295  zl. r


Question: pěstování a prodej švestek

Pozorujeme-li vývoj spotřeby jakostních zemědělských plodin ve všech kulturních státech za posledních dvacet let, dospějeme k nepopiratelnému poznatku, že největší vzestup jeví spotřeba ovoce čerstvého i rozmanitě zpracovaného na kompoty, jamy (čti džemy), marmelády, povidla, šťávy, nealkoholické nápoje, ovocná vína a j. K úhradě této spotřeby ovoce, stále rychle stoupající, bylo ovšem zapotřebí i u nás, v býv. Československu, nových a nových ovocných výsadeb, lepších po stránce volby odrůd, pečlivěji založených a ošetřovaných než byly nevyhovující výsadby starší. Otřesné historické události zanechaly nám na nynějším území Čech a Moravy z dřívějších 45,000.000 stromů asi 33,000.000 ovocných stromů, z čehož téměř 11.000.000 připadá dosud na podřadné švestky, z valné části postupně odumírající v důsledku n

a další pokračovati. Aby se obyvatelstvu poskytla možnost, zaopatřiti se mimo městské prodejny nesoleným cizozemským vepřovým masem zřízeny byly u 58 řezníků prodejny na toto maso a bylo jim předáno dosti značné množství ku prodeji. Solené vepřové maso musí se odsoliti a za tímto ú- čelem musí se nechati ležeti přiměřeně dlouhou dobu ve vodě (až 24 hodin). — Zelenina. Po novém roce prodávati se bude na trhu městskými zřízenci brukev. vodnice a mrkev. — Sušené hrušky a švestky, jablka. Před svátky prodávalo se poměrně značné množství švestek, sušených hrušek ruskopolského původu a jablek za předepsané ceny. Při prodeji jablek bylo konečně zařízeno, že se městské radě množství jablek, jež se má na trhu prodá vati a obchodníci, kteří mají jablka prodávati, oznámí, tak že je dohled na skutečný prodej a na dodržení předepsaných cen umožněn a zajištěn. Nejvyšší ceny vápna. Úřadovna pro zkoumání cen I C v Brně stanovila dne 23. prosince 1917 směrnou cenu 1 metr. centu vápna od výrobiště bez dovozu 8 K. Obnovení poštovní doprav

Sušené švestky, s dodáním do Roudnice, Lovosic, a nebo do Prahy, kupuje za ceny nejvyšší firma M. Lauer a Strauss, v Praze, v Jindřišské ulici číslo 31. 4186

Prodej kmenů švestkových. Asi 120 kusů švestkových kmenů, něco štěpů silných, zrostlých ale zdravých kmenů k potřebě řemeslné prodá se veřejnou dražbou dne 8. listopadu t. r. o 2. hod. odpolední v obec. úřadě ve Vinařicích, pošta 21484 Kladno. Ve Vinařicích, dne 1. listopadu 1891. Josef Tlustý, sta


Question: pěstování obilí

Sovětská věda zvyšuje výnos půdy Travopolní systém strategickým plánem proti vyčerpávání země řejí zvláště příznivé podmínky pro V nedávném usnesení sovětské vlády vzrůst takových zemědělských plodin, se věnuje velká pozornost opatřením, které vyžadují hojně vody a výživných směřujícím k zavádění a rozšíření sylátek. Travopolní systém slouží záro- stému střídavých osevů pů- veň všem základním složkám zeměděldy krmnými travami a polské výroby — pěstování obilnin, zahradními kulturami. Travopolní nictví, lukařství i chovu dobytka a zasoustava, opírající se o výručuje jejich maximální výnosnost. K zkumy ruského agrobiolozvýšení výnosnosti půdy má dále přiga V. R. Vlliamse, zaspět zlepšené hnojení půdy ústrojnými ručuje zvýšení výnosnosti i nerostnými hnojivy. Příslušným obpůdy a vy

vliv při špatném obdělávání půdy. Poučná jest statistika výnosu žní na 1 ha půdy metrických centech:

velmi včasně doplatí na tuto seč obiloviny, kterých je pak v jarní seči rovněž málo. Zmíněné zkušenosti získané na těžších půdách ukazují, jaké možnosti má rolník, který za předpokladu, že opatrnost jest matkou moudrosti, začne s pěstováním meziplodin, o nichž se většinou dosud mělo zato, že jsou hlavním přínosem do hospodářství v krajinách s lehčími půdami. Pomocí meziplodin je možno vyzískati dvojí sklizeň i z pole jílovitého.

Pěstovati meziplodiny, sklízeti dvakrát do roka z jednoho pozemku je výrazem intensivního podnikání v zemědělství. Vyžaduje dobré hnojení, vhodných půd a pohotovosti hospodáře. V nynější době zvyšování rostlinné i živočišné musíme získati na části svých pozemků dvě sklizně. Obzvláště, když používání jadrných krmiv je omezeno, musíme vypěstovati dostatek kvalitní píce statkové, abychom výrobu živočišnou udrželi na původní výši a výroba tržních plodin, aby neklesala. Toho docílíme následujícími zásahy: 1. Zvýšeným pěstováním okopanin. 2. Intensivním hnojením k tržním plodinám a setím vhodných osiv. 3. Intensivním pícninařením. 4. Pěstováním meziplodin. Meziplodiny můžeme zařaditi do osevního postupu po všech raných plodinách. Sejeme je po sklizni první plodiny do zorané a připravené půdy, nebo je sejeme jako podkulturu již z jara. V prvním případě přichází v úvahu setí různých směsek obilno-luštěninových, kukuřice, slunečnice, hořčice, pohanky, kapusty atd., po zimní směsce, raných bramborách, řepce, lnu, raném obilí a pod. Výhodné jest sázení pozdních bramborů po krmné řepce nebo zimní směsce. Loňského roku jsem po zkrmení řepky, napadené


Question: pěstování růží

Když se národové zase z válek vzpamatovali, obrácel se opět zřetel k umění a vnadnějšímu životu. Maurové v Španělsku milovali a pěstovali růže nade vše a dbali o jejich pokrok se zvláštní pilností. Seli růžové semeno; arciť nebylo jako za nynějších časů tak uměle vydobýváno, nýbrž pomocí včel, motýlů, větrů — dostali ze semenáčů všelijaké odrůdy; měli prý také růže modré, a sice zaléváním indigové vody jich prý docílili. Arciť je to jen pověst, neboť růže políváním jakoukoliv tekutinou nezmění se a jedině semenem soustavu a barvitost mění; přece Marquis d' Orbessau vypravuje, že modrou růži viděl; což ale tak nemožno, jakoby někdo tvrdil, že žlutou mechovou růži viděl. V Římě byl ve středověku zvyk, že papež každého roku zlatou růži posvětil a na důkaz zvláštní úcty některému králi odeslal. Tak obdrželi Jindřich VI., Jindřich VIII. zlaté růže. V obřadech katolické

V době od ledna do září 1947 bylo z Berlína odvezeno do západních pásem 68.000 tun růz-

místě kopat a při tom objevili zbytky staré římské vesnice z 2. století po Kristu. Z hlíny se vynořily na světlo základy chrámu, zbytky silnice, četné mince a měděné předměty. Praporek nasycení. V Lidových novinách doporučuje jistá paní, aby tam, kde chtějí v bytě obdarovat hladového jídlem, vyvěsili v okně bílý praporek. Potřebný člověk by se tak dověděl, kde by určitě nebyla jeho prosba oslyšena a dostal najíst. Co tomu říkáte? Nechtěli byste to zkusit? Obrovské růže. V lázeňských sklenících v Trenčanských Teplicích pěstují již po léta dva kmeny růží Růže vyrostly do obrovské výše. Mají každého roku několik tisíc květů. Kmen růží měří v průměru půl metru. Právě některé květy rozkvétají. Rozkvetlé růže se podobají ohromným kyticím a budí pozornost lázeňských hostí. Uměle dozrálé ovoce. V Americe konají pokusy s rychlením ovoce, jako hrušek, švestek, jablek a pomerančů. Použili k tomu plynu ethylenu. Také u nás

růží, doba básnického opěvání růží, doba, která růžemi je obsypána. Milovníka a milovnici květin bude jistě zajímati, jak bolí rychlý zánik květů, když se neuřezávají a nechávají dozrát. Francouzský pěstitel růží G. Bellair všímal si mnoho, jak dlouho vydrží rozkvetlé růže na keři. O tom bylo několik poučných kapitolek: keře stály na volném prostranství přímo na slunci, a byly ozářeny dvanáct hodin denně. Nejdéle prý vydržela popínavá růže Rambler, počala vadnouti až za 260—336 hodin. Po ní vydržela dlouho krásná čajová růže Maréchal Niel 176 hodin a bengálská růže 104 hodiny. Nyní pořádají se u nás četné výstavy růží, na —va př. veliká byla výstava růží v Blatné.


Question: pětiletka

Kůň 5letý, zdravý a neobyčejně silný, hodící se pro závody zasylatelské neb pro pivovary jest na prodej. K doptání u p. J. Hodka na Františku číslo 9

do soutěže »Pětiletý plán nám přímo ukládá omezování a vytlačování kapitalistického sektoru z našeho hospodářství. A právě zde družstvům připadá velká úloha.« řekl na aktivu družstevních zaměstnanců, který se konal ve středu v Lucerně, předseda URD posl. Ant. Zmrhal. Pětiletý plán dává družstvům takové možnosti, řekl dále, jaké nikdy nemělo. Je nyní na družstevnících, aby jich využili. Ke splnění úkolů pětiletky napomůže i v družstevnictví soutěž. Promluvil o ní ústřední tajemník Svazu zaměstnanců v distribuci Kypta. Zdůraznil, že soutěžit se bude ve všech družstvech. Několik závodů bude vybráno pro soutěž socialistickou. Dr. Kraua ukázal na nutnost rozpisu ročních operativních plánů na jednotlivá pracoviště a zaměstnance

Odporučuje se zaručením pětiletým: Vozové stříkačky, dvoukolové složitelné stříkačky (soustavy pařížské). Veškeré druhy kárových, zahradních, putnových a ručních stříkaček. Pumpy všeho spůsobu, též veškeré do oboru toho sahající předměty. Obrázkové 8743 cenníky na požádání zdarma a franko. (Zastoupen na výstavě v Táboře a v Březnici.)

(černošimlů) pětiletých, jest na Pár koní prodej v Šárce u přednosty. Koně ty jsou bez chyby a hodí se do těžkého vozu, i ku kočáru. Cena jest ob- 2357—2 stojná.


Question: přebytek jídla evropa

bytků zemědělské najmě obilní produkce ve východních a jihovýchodních státech lze řešiti pouze na základně celoevropské. Evropský západ má zájem na rozvoji střední Evropy a zejména Podunají, kamž chce dodávati průmyslové výrobky, odkudž chce dosíci alespoň mírného zúročení a úmoru svých půjček, kamž investoval a později snad bude v hojnější míře ještě investovati do průmyslnického a hornického podnikání své kapitály. Evropský západ má značný schodek spotřeby obilí, kterýž posud hradí téměř výlučně ze zámoří. Jest jen potřebí, aby evropský západ hradil část svého schodku z evropského jihovýchodu, čímž by problém odbytu obilních přebytků dospěl vyřešení. Evropa jako celek jest v pšenici i v ostatních obilninách nesoběstačna. Sklizeň pšenice (včetně mouky) vykazovala v r. 1933 v Evropě (bez Šov. Ruska) dovozní schodek 110.6 mil. q, kukuřice 57.5 mil. q, ječmene 15.2 mil. q, žita (včetně mouky) 3.6 mil. q. Evropa jako celek vykazuje trvalý schodek obilí, zejména pšenice. V jednotlivých evropských zemích se však poměry (dle osevu, dle úro

Amerika pomůže Evropě Washington 25. září (up). President Truman oznámil dnes na ti- skové konferenci v Bllém domě, že bude usilovat o provedení americké pomoci Evropě, aniž by bylo nutno svola: mimořádnou schůzi Kongresu. Současně president vyzval americký lid, aby zavedl systém dobrovolné úspory potravin, jež by umožnila zvýšit americké pomocné potravinové zásilky evropským zemím. V souvislosti s výzvou americkým občanům, aby neplýtvali potravinami. Truman oznámil, že usta vil občanský potravinový výbor, který bude dohlížet na provádění programu »šetřte potravinami« ve Spojených stá. tech. Truman vysvětlil, že situace v Evropě po vyživovací a palivové strán. ce je tak kritická, že není čas na de- tnilnější a pečlivější prostudování akce Vzhledem k tomu, že Evropa stojí před ještě větší krisi a že Spojené státy se nemohou nečinně dívat, jak Evropané hladovějí a mrznou, president Truman svolal na pondělí předáky amerického Kongresu, aby se s ními poradil o okamžitých krocích, které by vedly k usk

ředevším v žitě. Poměr nedostatku žita ku pšenici je jako 3:1. Produkci ovsa možno vzhledem k nepatrnému přebytku prohlásiti za soběstačnou. Krmné plodiny — ječmen a brambory — vykazují značné přebytky. Zvláště v ječmeni je tento přebytek povážlivý. S hlediska našeho však posuzováno, není situace pro náš pivovarský ječmen tak kritickou, jak na prvý pohled by se zdálo, neboť převážná část je pouze krmným ječmenem. Přihlédneme-li k jednotlivým plodinám, tu hlavními vývozci žita jsou státy: Rumunsko, Polsko, Bulharsko, Jugoslavie, Maďarsko; pšenice: Rumunsko, Maďarsko, Jugoslavie; ječmen: Litva, Polsko, Rumunsko, Československo, Bulharsko, Maďarsko; ovsa: Litva, Rumunsko, Bulharsko, Maďarsko, Československo, Jugoslavię; bramborů: Estonsko, Litva, Polsko, Československo, Maďarsko. Poněvadž Litva nepřichází zatím prakticky v úvahu, mění se situace k dobru u ječmene a brambor, tedy v plodinách, kde uvažovaný celek vykazuje značné přebylky.

Evropská vyživovaci situace je horší než za války Zenovn. Generální ředitel Potravinové a zemědělské organisace SN pravil na konferenci v Ženevě, že mlliony lidí v Evropě budou mít v přiští zimě a na jaře méně co jist než za války. Je málo naděje, že se letos zlepší vyživovací situace v Asii. Sir John Boyd Orr předložil konferencí výroční zprávu a řekl, že doufů, že zasedání rady se stane světovým potravinovým a zemědělským pariamentem, kde národy budou uvažovat, jak nejlépe spoluprací vyřešit otázky výživy. Sir John prohlásil, že je dvojí nebezpečí: hlad v bezprostřední budoucnosti a neprodejný nadbytek, jenž by vedl k podobné krisi jako v r. 1929. Reuter


Question: přebytek jídla evropa

Spojené státy pomohou Evropě Šestadvacet amerických organisaci žádá urychlení dodávek hladovějící Evropě

bytků zemědělské najmě obilní produkce ve východních a jihovýchodních státech lze řešiti pouze na základně celoevropské. Evropský západ má zájem na rozvoji střední Evropy a zejména Podunají, kamž chce dodávati průmyslové výrobky, odkudž chce dosíci alespoň mírného zúročení a úmoru svých půjček, kamž investoval a později snad bude v hojnější míře ještě investovati do průmyslnického a hornického podnikání své kapitály. Evropský západ má značný schodek spotřeby obilí, kterýž posud hradí téměř výlučně ze zámoří. Jest jen potřebí, aby evropský západ hradil část svého schodku z evropského jihovýchodu, čímž by problém odbytu obilních přebytků dospěl vyřešení. Evropa jako celek jest v pšenici i v ostatních obilninách nesoběstačna. Sklizeň pšenice (včetně mouky) vykazovala v r. 1933 v Evropě (bez Šov. Ruska) dovozní schodek 110.6 mil. q, kukuřice 57.5 mil. q, ječmene 15.2 mil. q, žita (včetně mouky) 3.6 mil. q. Evropa jako celek vykazuje trvalý schodek obilí, zejména pšenice. V jednotlivých evropských zemích se však poměry (dle osevu, dle úro

no přídělové hospodářství tak dlouho, jak bude potřebí a aby současně bylo zmírněno strádání v cizině. Krátce před tím prohlásil ministr zemědělství C. P. Anderson zástupcům tisku, že budoucí přiděly potravin v Americe závisejí na tom, jakým způsobem budou Spojené státy pomáhati Evropě. Má-li se Evropě, dostat potravin, obzvláště masa, a to ve větším množství, musí být ve Spojených státech podrženo přídělové hospodářství. V dalším oznamuje ministr, že jeho ministerstvo považuje dodávku potravin pro Evropu ve výši dvanácti milionů tun pro první rok po německé porážce za minimální.

dy) mění a země s přebytkem stává se po případě zemí deficitní. Již s vrchu jsme dovodili, že postupující reagrarisace spolu se zintensivněním výroby mění země dříve v produkci zemědělské deficitní na země soběstačné anebo přebytkové. Tak na př. Československo, Německo a Francie, dříve v pšenici deficitní, staly se v posledních dvou létech téměř sobě- stačnými, zejména rozšířením plochy osevu pšenice, jakož i tím, že valorisace ceny umožnila zvýšení intensity výroby. Distribuce přebytků evropské pšenice nemůže býti však nesnadnou. Vezmeme-li v úvahu 11 středoevropských států, Československo, Rakousko, Maďarsko, Jugoslavii, Rumunsko, Bulharsko, dále Polsko, Lotyšsko, Litvu, Estonsko, Řecko, seznáme, že veliké přebytky pšenice k vývozu jsou pouze v lé- tech velmi úrodných. Evropa opatřuje si chybící pšenici hlavně ze zámoří, Velká Britanie (ve smyslu Ottawské konvence) především z dominií, tedy z Kanady a Australie. Zámoří se svou levnou extensivní velkovýrobou a levnou lodní dopravou jest arciť zlým soutěžníkem evropským výrobním zemím. Konference ve Strese r. 1932 pokusila se řešiti


Question: přebytek jídla evropa

ováním monarchie přivésti Španělsko až k ústavodárnému shromáždění. Obilní konference, čs.-jihoslovanská obchodní smlouva. Hnutí panevropské projevilo v únoru svoji existenci sejitím se »obilní« konference v Paříži, obeslané též Československem. Konference tato byla usnesena v lednu t. r. při poradách o organisaci Panevropy. Všeobecně bylo prohlášeno, že Panevropu třeba organisovati hospodářsky, a tedy v první řadě zabývati se agrární krisí. Obilní konference má na programu tři otázky, jednak otázku, co se má státi se stávajícími obilními přebytky z r. 1930, dále otázku, co definitivně zaříditi s přebytky v budoucnu, konečně zvlášť důležitou otázku zemědělského úvěru. První dvě otázky byly předmětem jednání pařížského. Jisté zklamání vyvolalo, že konference nevyřešila ani otázku přebytků z r. 1930 dosti konkrétně, podle jejího usnesení vše závisí dále na dobré vůli zúčastněných států. Namítá se proti této kritice, že úkolem konference nebylo přebytky hned na místě prodati, a že konference s úspěchem připravila potřebný styk mezi státy k tomu, aby k prodeji vskutku mohlo dojíti. O agrárním úvěru bude se jednati pozděj

evyhnutelně americkému rolníku v jižních státech vážnější konkurence. Dá se však počítati též na vzrů- stajíci spotřebu mezi obyvatelstvem Asie a Afriky při vzrůstající vzdělanosti, jakož i ro- stoucí spotřeba zde v Americe, kde obyvatelstvo tak rychle se množí. Ceny obilní se toto leto poněkud zlepšily, ač zde vyhlídka jest na úrodu dobrou, vyjma některé pruhy krajin, jež trpěly suchopárem. Po celém obilnickém severu bylo počasí plodinám příznivé, vláhy dost, žádné přílišné vedro, tak že zrno dobře nalilo a též na stéblo je obilí hojnost. Očekává se však, že vývoz do Evropy bude značný, následkem částečné neúrody tamější a hlavně následkem chatrné úrody na Rusi. Všecky zprávy sem přes Anglii docházející v tom se shodují, že Rus bude míti málo přebytku pro vývoz, pak-li vůbec jaký a to by arci bylo pravým »božím požehnáním« pro export americký. Přijde na to, ja

dy) mění a země s přebytkem stává se po případě zemí deficitní. Již s vrchu jsme dovodili, že postupující reagrarisace spolu se zintensivněním výroby mění země dříve v produkci zemědělské deficitní na země soběstačné anebo přebytkové. Tak na př. Československo, Německo a Francie, dříve v pšenici deficitní, staly se v posledních dvou létech téměř sobě- stačnými, zejména rozšířením plochy osevu pšenice, jakož i tím, že valorisace ceny umožnila zvýšení intensity výroby. Distribuce přebytků evropské pšenice nemůže býti však nesnadnou. Vezmeme-li v úvahu 11 středoevropských států, Československo, Rakousko, Maďarsko, Jugoslavii, Rumunsko, Bulharsko, dále Polsko, Lotyšsko, Litvu, Estonsko, Řecko, seznáme, že veliké přebytky pšenice k vývozu jsou pouze v lé- tech velmi úrodných. Evropa opatřuje si chybící pšenici hlavně ze zámoří, Velká Britanie (ve smyslu Ottawské konvence) především z dominií, tedy z Kanady a Australie. Zámoří se svou levnou extensivní velkovýrobou a levnou lodní dopravou jest arciť zlým soutěžníkem evropským výrobním zemím. Konference ve Strese r. 1932 pokusila se řešiti

a zemí potřebné obilniny, hlavně pšenici. Opětovné dobytí trhů v západní Evropě: v Anglii, ve Skandinavii a ve Francii narážejí na překážky. Zámořské obilí ku př. kanadské jest daleko levnější středoevropského. Výrobní náklady na velikých farmách amerických jsou menší než u rolníků, hospodařících na malých statcích se zastaralými metodami obdělávání půdy. Rovněž používání strojů v malozemědělství je do jisté míry omezeno. Kromě toho západoevropské státy (Francie, Belgie i Anglie) zvětšily svou osevnou plochu a navracejí se zpět k zemědělství; zkrátka reagrarisují se, takže tím dovoz cicích obilnin se též zmenšil. Přes to však střední Evropa by mohla umístit značné své přebytky na západě. Hospodářská střední Evropa má také politické pozadí. Středoevropské státy jsou většinou dlužníky západoevropských států. Své dluhy anglickým a franko-belgickým bankéřům nemohou platit zlatem, kterého samy mají nedostatek a vydatnějších zlatých dolů rovněž nevlastní. Jedině zemědělských a průmyslových výrobků by mohly používati jako platidla. Průmyslový západ necítí však potřebu dovážeti průmyslové výrobky, jichž má sám nadbytek. Zbývají tudíž jedině zemědělské výrobky, kterými by mohla střední Evropa platiti své dluhy západním státům Středoevropské státy tvoří vždy skupinu zemí s blízkými hospodářskými vztahy Ještě v roce