Question:
V Evropě už teď jsou tisíce fanatiků připravených zemřít za Alláha. A
Islámský stát vážně nekončí, tak hloupí jeho šéfové nejsou.
Bezpečnostní analytik tuší velký útok ještě před Vánoci

ROZHOVOR „Co se týče dalšího vývoje, určitě lze očekávat, že se
budou vycvičení bojovníci po porážce Islámského státu přesouvat do
Evropy, aby zde útočili,“ konstatuje bezpečnostní expert Lukáš Visingr s
tím, že i kdybychom dnes neprodyšně uzavřeli. hranice, v Evropě jsou už
stejně tisíce fanatiků, kteří jsou ochotni zabíjet a umírat za Alláha.
„Takže ano, útoky kolem období Vánoc se rozhodně očekávat musejí,
protože všude bude hodně ‚měkkých‘ cílů, pro teroristy velmi
lákavých. Vánoční trhy bohužel představují téměř ideální terče pro
brutální útoky se stovkami mrtvých,“ doplňuje ještě známý publicista.

Co říkáte na poslední zprávy ze Sýrie, které odhalují konec bojů o
hlavní město Islámského státu Rakku? Podle nich byla uzavřena dohoda, na
základě které spojenci proti IS včetně USA nakonec souhlasili s evakuací
možná tisíců islamistických fanatiků i s jejich rodinami a plnou vyzbrojí
do jiné části Sýrie. Nenaplnil se tak slib ministra obrany Spojených
států, který prohlásil, že všichni bojovníci IS budou buďto zabiti, nebo
uvězněni. Osvobození islamističtí radikálové pak hned dobyli syrské
město Búkámal...

Jelikož hodně sleduji i fóra, kde se objevují zprávy z Blízkého a
Středního Východu takříkajíc v reálném čase a v originále, zaznamenal
jsem to ještě dřív, než tyto zprávy pronikly do médií na Západě. Mám
ale o celé té záležitosti určité pochybnosti. Něco pravdy na tom zjevně
bude, je ovšem otázka, nakolik to vůbec mohli Američané ovlivnit. Přece
jen mají v Sýrii relativně málo vojáků, provádějí hlavně letecké
údery, takže Rakku dobývaly zejména místní arabské a kurdské jednotky z
uskupení SDF, jejichž velitelé pak logicky měli rovněž hlavní slovo,
když se jednalo o takové dohodě.

Bohužel to jen dokazuje, jak vliv USA v regionu poklesl, protože skutečně
pochybuji, že by Američané s něčím takovým souhlasili, ale zřejmě
neměli možnost, jak tomu zabránit, protože jejich místní spojenci měli
své vlastní zájmy. Každopádně bych ale radil brát s rezervou ta
gigantická čísla, protože v kultuře Blízkého a Středního východu
bývá velmi silný sklon přehánět, a to záležitosti pozitivní i
negativní, takže údajné „tisíce“ islamistů bych doporučil o řád
snížit. V každém případě je to však výpověď o tom, jak vypadají
poměry v regionu. Na málokoho se dá opravdu spolehnout, spojenectví mohou
vznikat i zanikat velice rychle, což jsme v poslední době ostatně už
nejednou viděli.

Z Rakky tak měly nerušeně odejít i stovky zahraničních bojovníků z
Francie, Turecka i různých asijských a afrických zemí. Proto Rusko hned
obvinilo USA ze spolupráce s Islámským státem. Dohoda byla uzavřena prý
proto, aby už na straně Kurdů a dalších arabských spojenců nebyly
větší ztráty na životech, ale mělo se jednat i o zachování ropných
polí. Doprovod sedmikilometrovému konvoji fanatiků měla údajně dělat
spojenecká letadla. Domníváte se, že ty informace od BBC jsou skutečně
pravdivé?

Jak jsem řekl, nějaký pravdivý základ to evidentně má, ty údaje od
místních však bývají velmi často nespolehlivé, protože bývají dosti
zkreslené a přehnané, případně jsou to záměrně šířené polopravdy,
ne-li úplné lži. Například bych opravdu silně pochyboval o tom, že by ten
konvoj měl doprovod spojeneckých letounů. Z hlediska místních kurdských a
arabských velitelů může být pochopitelné, že se snažili omezit ztráty a
zachránit ropná pole, ale nejspíše jim nedošlo, že to je výhodné jen
krátkodobě, protože jakmile islamisté nasbírají síly, ihned zaútočí
jinde, což se také skutečně stalo.

Co se týče obvinění ze strany Ruska, není to žádná novinka, protože už
se třeba uvádělo, že americká letadla přistávala na letištích pod
kontrolou IS s dodávkami zbraní, že americké vrtulníky evakuovaly velitele
IS z obležených měst nebo že mezi bojovníky IS se objevují poradci z
amerických speciálních jednotek. Tohle bych proto bral spíš jako „folklór“,
ostatně o „kvalitě“ těch informací vypovídá obrazový doprovod, který
pocházel z úplně jiných míst a časů, v jednom případě i z
počítačové hry. Takže bych to celé viděl jenom jako součást
normálního propagandistického „přetlačování“ velmocí, které je
pochopitelně velmi atraktivní pro média, ale profesionálové ho neberou
nijak vážně.

Po evakuaci radikálů mají opět žně převaděči, kteří si účtují za
jednoho IS bojovníka čtyři tisíce dolarů. Má se teď začít Evropa více
bát kvůli návratu islamistů, můžeme očekávat větší intenzitu
atentátů zvláště okolo Vánoc?

Před tímto vývojem varuje řada odborníků už dlouho. Velitelé IS jsou
sice fanatici, ale nikoliv hlupáci. Věděli, že na severu Sýrie a Iráku
budou neodvratně vojensky poraženi, a proto se na to včas připravili.
Zahájili přesun osob, materiálu i financí a rovněž připravili plány pro
to, jak bojovat dál. Nové „centrum“ bude mít IS zřejmě v Libyi,
ačkoliv už získal pozice i v Jemenu. Co se týče dalšího boje, určitě
lze čekat, že se vycvičení bojovníci IS budou nyní přesouvat do Evropy,
aby zde útočili. Ale zároveň platí, že mnoho takových už je tady dávno.
I kdybychom dnes neprodyšně uzavřeli hranice, v Evropě už jsou tisíce
fanatiků, kteří jsou ochotni zabíjet a umírat za Alláha.

A většinu netvoří noví imigranti, naopak jsou to starousedlíci nebo jejich
potomci, jak je vidět na pachatelích útoků z poslední doby. Už je zkrátka
pozdě, protože už tady funguje silná paralelní společnost, která slouží
jako podhoubí pro radikály. Takže ano, útoky kolem období Vánoc se
rozhodně očekávat musejí, protože všude bude hodně „měkkých“ cílů,
pro teroristy samozřejmě velmi lákavých. Vánoční trhy bohužel
představují téměř ideální terče pro spektakulární a brutální útoky
se stovkami mrtvých.

Co k tomu říci, že západní spojenci dovolili muslimským fanatikům se
přeskupit a nezabránili ani evropským bojovníkům IS jejich návrat na
starý kontinent? Hraje zde hlavní roli neporušenost ropných polí, jak
tvrdí někteří komentátoři?

Pokud by tady opravdu sehrála úlohu bezpečnost ropných ložisek, tak by se
mělo ukazovat na někoho úplně jiného než na západní země, protože na
ta pole mají smlouvy především ruské a turecké firmy. Ropu z polí
ovládaných IS však svého času nakupovali takřka všichni, dokonce i
Kurdové a Asadova vláda, ačkoliv nejvíc jí mířilo do Turecka. Osobně si
myslím, že západní státy neměly na své nespolehlivé lokální spojence
brát velké ohledy, celá situace však bohužel byla od počátku nastavená
úplně špatně. Z čistě vojenského hlediska by dávalo největší smysl
celou Rakku zcela obklíčit a leteckým bombardováním vymazat z mapy, aby se
posléze nikdo z SDF nemohl vymlouvat, že tou dohodou chtěl pouze snížit
ztráty v městském boji.

Západ by ale za tento postup nepochybně sklidil ze všech stran strašlivou
kritiku. Jiná věc však je, že by to přinejmenším vyslalo islamistům
opravdu důraznou zprávu, že Západ si taky dokáže sundat rukavičky. A snad
by to mělo nějaký odstrašující účinek i na ty, kteří s výcvikem od IS
cestují do Evropy, která stále dělá tragikomicky málo, aby tomu zabránila.
Nejhorší na tom ovšem je, že za tuto neschopnost, slabost a zbabělost
většiny politiků nebudou platit tito politici, protože při útocích budou
samozřejmě umírat jen nevinné oběti.

Pojďme nyní zpátky do Evropy. Podle serveru Novinky.cz bere vedení EU
vytvoření svých dalších ozbrojených složek zcela vážně a už prý chce
začít nakupovat společnou výzbroj pro členské státy i s „požehnáním“
NATO. Zmíněný portál podrobil pak v souvislosti s tím prezidentského
kandidáta a ředitele Asociace obranného a bezpečnostního průmyslu ČR
Jiřího Hynka kritice, že namísto toho, aby se těchto aktivit zúčastnil a
zajistil pro náš průmysl zakázky, tak se spíše uchyluje ke kritice EU za
tento záměr. Co si o tom všem myslet?

Společná evropská armáda je zoufale nereálný nesmysl, který nemůže
fungovat. Podle mě má jen povahu jakési „mantry“, kterou někteří
evropští politici vytahují, kdykoli přijde krize, aby tak ukázali, že Unie
„něco dělá“. Ale jsou to jen prázdné proklamace a floskule, protože
když se začnete vyptávat na konkrétní technické podrobnosti, jak by to
mělo vůbec fungovat, co se týče organizace, velení atd., tak už nikdo
neví. To, co se teď opravdu plánuje, je další posílení spolupráce
evropských zemí, avšak i u toho mám větší a větší pochybnosti, jestli
to má smysl. Unii stejně čeká brzy rozpad, takže cokoli na této bázi
budovat už nemá logiku.

Ačkoli to není příliš vidět, mezi jednotlivými zeměmi EU narůstá
napětí, protože v krizové situaci se logicky projevují odlišné národní
zájmy, navíc se teď do toho přimíchá rostoucí separatismus. Nemám nic
proti spolupráci v obraně, ale je třeba spolupracovat s tím, s kým máme
nejvíc společných zájmů, tedy hlavně se státy V4. Tam by měly směřovat
i aktivity českého zbrojního průmyslu, který může v obraně střední
Evropy hrát velmi důležitou roli. Česko, Slovensko a Polsko mají stále
silné kapacity a vlády by je měly podporovat, jak to dnes vidíme u Polska,
které realizuje působivý program přezbrojení a modernizace své armády.

Stále úřadující ministr vnitra Milan Chovanec nedávno prohlásil, že se
už pracuje na zavedení nových legislativních pravidel do českých zákonů
ohledně vlastnictví zbraní, která přišla z Bruselu. Jde například o
zákaz prodeje zásobníků na dvacet a více nábojů pro krátké zbraně (pistole,
revolvery) a zásobníků s více než 10 náboji pro zbraně dlouhé (pušky).
Domníváte se, že v dalších letech se čeští vlastníci zbraní, kterých
jsou statisíce, dočkají i následných nesmyslných restriktivních
opatření ze strany EU, a dá se vůbec proti tomu něco dělat?

Myslím si, že blízkost konce EU je možné měřit podle narůstající
absurdity nápadů, které se z ní valí na členské státy. Omezování práv
majitelů střelných zbraní je dobrým příkladem, protože i ta slabomyslná
směrnice obsahuje tezi, že mají posléze následovat další restrikce.
Takže ano, další takové pitomosti se určitě objeví, a to tím spíše,
čím více se bude EU propadat do agónie a snažit se budit dojem, že dělá
něco užitečného. Existuje velmi jednoduchá cesta, jak se tomu bránit, ale
drtivá většina politiků na ni bohužel nemá odvahu. Myslím tím otevřené
odmítnutí, asertivní NE.

Je nutné co nejrychleji definitivně schválit novelu ústavy a na jejím
základě říci, že držení palných zbraní je věcí národní bezpečnosti,
takže ho unijní právo nemůže regulovat. Nevést o tom s EU žádné debaty,
prostě to jasně deklarovat jako hotovou věc. Ta směrnice by pro nás vůbec
neměla existovat. Jakékoli správní nebo soudní řízení bychom měli
ignorovat, a kdyby byly uloženy nějaké sankce, tak je ignorovat také. EU ve
skutečnosti nemá žádné páky, jak někoho přinutit k poslušnosti.
Nehrozilo by nám naprosto nic, leda další várka patetického fňukání z
Bruselu. Tohle už není téma pro kompromisy, protože tady jde o naše
životní zájmy a vnitřní bezpečnost, takže je namístě tvrdá
neústupnost.

Americký prezident Trump při svých posledních návštěvách Asie hovořil
jak s čínským, tak i s ruským prezidentem ohledně podpory proti
agresivnímu severokorejskému režimu. V našich médiích také probleskly
zprávy o tom, že americký senát chce odhlasovat opatření, aby měl Donald
Trump těžší přístup ke zbrojním jaderným arzenálům USA. Domníváte se,
že Čína a Rusko dokážou Kim Čong-una přesvědčit, aby dalších
jaderných zkoušek zanechal? A není v současné době, kdy vládne v Bílém
domě Donald Trump, svět více ohrožen jaderným konfliktem?

Rusko má na KLDR naprosto zanedbatelný vliv, nanejvýše může pomoci
symbolicky v OSN. Čína má vliv daleko větší, ale pochybuji, že může Kim
Čong-una přinutit, aby se vzdal svých jaderných a raketových ambicí.
Režim v KLDR zjevně věří, že je to záruka proti americkému úderu.
Uvěřil oblíbenému omylu, že by USA nešly do války s nukleární mocností,
tato víra je však jen příznakem naprosté neznalosti americké jaderné
doktríny. Amerika by do války proti jaderné mocnosti nepochybně šla, ovšem
s tím rozdílem, že by od začátku počítala s použitím svého jaderného
arzenálu.

To není žádný nápad Donalda Trumpa, tak to bylo vždycky, ovšem na rozdíl
od svých předchůdců dal Trump jednoznačně najevo, že hodlá hrozbu KLDR
vyřešit jednou provždy. Čína čelí strašlivému dilematu, protože sice
může uvalit na KLDR embargo a přivést ji ke zhroucení, ale následky by
byly katastrofické i pro ni samotnou. Současně je však jasné, že Trump to
myslí smrtelně vážně, když říká, že USA došla trpělivost.
Nepochybuji, že v krajním případě je připraven nařídit i vojenský úder.
Pokud existuje nějaký způsob, jak celý problém vyřešit bez použití
síly, já o něm nevím. Mám proto dojem, že to neodvratně směřuje k
vojenské konfrontaci, byť ty následky asi budou strašné.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Utečenci z východního Aleppa vypověděli o trestních výpravách
ozbrojenců

Obyvatelé Aleppa, kteří dokázali utéci z území kontrolovaného ozbrojenci,
vypovídají, že teroristé provádějí každý den trestní výpravy proti
zmučeným a hladovějícím lidem. Běženci se nyní nacházejí v
humanitárním centru.

„V humanitárním centru jsem už pět let poté, co jsem utekla z obsazené
oblasti Slach-ad-Din. Doufám, že se budu moci vrátit díky vítězství
syrské armády a podpoře našich ruských přátel," řekla běženka Amun
Gadir.

Představitel ruského centra pro usmíření znesvářených stran v Sýrii
Danil Ryčkov vypověděl, že vojáci přivezli další dávku humanitární
pomoci pro běžence z východního Aleppa, které se nachází pod kontrolou
teroristických skupin.

„Dnes se provádí humanitární akce v oblasti Džamilija pro běžence z
východní části Aleppa. Vydává se chléb, cukr, máslo. Celková váha
přivezeného nákladu je okolo tuny," řekl.

Podle slov Ryčkova se z rozhodnutí gubernátora Aleppa provádí společné
akce na celém území města a přilehlých územích, kde se nacházejí
utečenci, kteří velmi naléhavě potřebují pomoc.

„Je naplánovaná také cesta do čtvrti Sfiry obce Al-Aran, kde bude
přivezena pomoc pro místní obyvatele a běžence, kteří jsou tam umístěni,"
dodal představitel centra.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF: Na jednáních Lavrova s Kerrym se hovořilo i o Savčenkové

Téma Ukrajinky Naděždy Savčenkové, odsouzené ruským soudem k 22 letům
odnětí svobody v případu vraždy novinářů VGTRK na Donbasu, bylo v
průběhu čtvrtečních moskevských jednání šéfa ruské diplomacie Sergeje
Lavrova s jeho americkým kolegou Johnem Kerrym rovněž nastoleno, prohlásila
oficiální mluvčí ruského MZV Maria Zacharovová.

„Ano, hovořilo se o tom", řekla Zacharovová na brífinku, když odpovídala
na příslušnou otázku.

Kromě toho dodala, že šéfové diplomacií Ruska a Spojených států sdělí
podrobnosti jednání na tiskové konferenci.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Naftogaz uvedl v Stockholmské arbitráži částku pohledávky vůči Gazpromu

Pohledávky Naftogazu Ukrajiny vůči ruskému Gazpromu v Stockholmské
arbitráži ohledně tranzitu plynu činí 8,2 miliardy dolarů, sdělil v
úterý novinářům šéf Naftogazu Andrej Kobolev.

Existuje několik položek odškodného, které žádáme od Gazpromu (v
Stockholmské arbitráži), včetně odškodného podle tarifu. Existuje
celková částka pohledávek ohledně tranzitní smlouvy, kterou mohu
zveřejnit: 8,2 miliardy dolarů. Tohle je za celou smlouvu, za celé období
její platnosti," řekl Kobolev.

Přitom, podle jeho slov, mohou být k této částce přidané dodatečné
platby v souvislosti s tím, že Kyjev jednostranně zvýšil od 1. ledna
letošního roku cenu za tranzit ruského plynu.

Řekl, že deadline (nejzazší termín) v jednáních s Ruskem o nových
tarifech neexistuje. „Deadline (na jednáních o nových cenách tranzitní
dopravy) není, v libovolnou chvíli, domluvíme-li se před Stockholmským
procesem, může být otázka urovnána, nedomluvíme-li se, pak bude v
Stockholmu udělána tečka," dodal.

Poté, co se Naftogaz Ukrajiny obrátil na arbitrážní soud v Stockholmu s
pohledávkou na zaplacení Gazpromem odškodného za neposkytnuté k tranzitu
objemy plynu, podal Gazprom vstřícnou žalobu proti Naftogazu ohledně
zaplacení nelegitimního odběru Ukrajinou plynu za 5,861 milionu dolarů.
Rozhodnutí arbitrážního soudu se očekává do konce ledna 2017.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Porošenko nařídil MZV, aby dosáhlo světového přiznání hladomoru za akt
genocidy Ukrajinců

Ukrajinský prezident Petro Porošenko oznámil, že nařídil ministerstvu
zahraničí, aby pokračovalo ve své snaze o docílení přiznání ze strany
světového společenství a mezinárodních organizací hladomoru z 30. let
jako genocidu ukrajinského lidu.

„Právě jsem podepsal prezidentský dekret, ve kterém jsem mimo jiné
nařídil ministerstvu zahraničních věcí, aby pokračovalo ve své práci,
která má docílit přiznání ze strany světového společenství, cizích
států a mezinárodních organizací hladomoru jako akt genocidy proti
ukrajinskému lidu," prohlásil Porošenko v sobotu během vzpomínkové akce ke
Dni památky obětí hladomoru.

Hladomor v letech 1932 a 1933 se odehrál ve všech nejvýznamnějších
obilných oblastech Sovětského svazu. Podle různých odhadů došlo k smrti
7-8 milionů osob — z toho na Ukrajině zahynulo 3-3,5 milionu osob, v
Kazachstánu a v Kyrgyzstánu 2 milionu a v Rusku 2-2,5 milionu osob.

Podle ukrajinských zákonů je hladomor označen za akt „genocidy proti
ukrajinskému národu". V Rusku tuto politiku Kyjeva označují za snahu o „politizaci
dějin" a vnést „nedůvěru a nepřátelství do vztahů mezi oběma zeměmi
a znepřátelit tak ruský a ukrajinský lid."

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Chce Německo ovlivnit ruské volby? Názor

Nevolte, zničte lístek, vyberte nejmenší zlo. Německé státní rádio
učí Rusy jak sabotovat volby ruského prezidenta. A co na to Česko?

Tuto neděli se uskuteční volba ruského prezidenta. Německá státní
rozhlasová stanice Deutsche Welle pojala událost po svém a zveřejnila v
ruštině Pět strategií protestního chování na volbě ruského prezidenta.
Návod čtenáře instruuje, jak sabotovat ruské hlasování.

Německý návod jak ovlivnit ruské volby je zvláštní. Je o to
zvláštnější, že Evropu jímá strach a obvinění z ruského zasahování
do hlasování na Západě. Za brexit může Moskva, za Le Penovou taktéž, a
dokonce i za našeho Babiše s Okamurou. Takovým hloupostem se věří, stejně
jako se věří vznešeným ideálům západní demokracie, která to s Rusy
přeci myslí dobře.

Domnělý zásah Ruska do západních voleb nikdo neprokázal, v případě
návodu Deutsche Welle všechny pochyby o ovlivňování ruských voličů
odpadají. Německý rozhlas se jím chlubí na hlavní stránce. Je naivní se
ale domnívat, že by Evropská unie kvůli sabotážnímu návodu uvalila na
Berlín sankce.

Názor na skandální návod k sabotování ruských voleb řekl Sputniku
Přemysl Votava, místopředseda Národních socialistů.

Německá státní rozhlasová stanice Deutsche Welle zveřejnila v ruštině
Pět strategií protestního chování na volbě ruského prezidenta. Návod
čtenáře instruuje, jak sabotovat ruské hlasování. Co si o tom myslíte?

Připomínám to staré arabské přísloví: "psi štěkají, karavana kráčí
dál ". Ruský volič, má své letité zkušenosti s německou demokracií.
Bohužel, ty smutné zkušenosti. Ruský volič má také svou hrdost.

Politika protiruských sankcí tuto hrdost ještě umocnila. Proto bych asi
řekl oněm redaktorům z Deutsche Welle: "zrovna vy nám budete radit s
demokracií". Takže je to spíše trapné, možná dobře zaplacené.

Je tento návod slučitelný s obviněním a panikou z údajného ruského
ovlivňování voleb v západních zemích? Nejsou to dvojité standardy?

Evropa se mění. Volby již nejsou tou "pohodou" tak, jak kdysi bývaly. Do
mnoha evropských parlamentů vstupují zcela nové protestní strany. Jak v
Německu, v Holandsku, ve Francii, tak naposledy před týdnem i v Itálii.
Obdobně je to i v České republice.

Proto bruselská byrokracie bije tak na poplach, obchází ji strach z možných
změn. Proto to usilovné hledání viníka. Nehledají ho u sebe, hledají ho v
Ruské federaci. Jde o způsob, jak ovlivnit občany, ale také jak omluvit
svůj volební neúspěch.

Pokud by se stejný návod, jak například zmařit volby v Česku, objevil v
ruském tisku, jaká by byla reakce českých politiků?

Ona panika v České republice již vypukla i bez případného zasahování
zvenčí. Pravicové parlamentní ostrůvky za svým volebním propadem vidí
vliv Ruska. Proto ta jejich útočnost směrem k českému prezidentovi.

Ostatně je známo, že prezident Miloš Zeman je jimi dlouhodobě napadán za
svou vyváženou zahraniční politiku. Kritici jeho pragmatického přístupu
se dostali do vleku bruselského protiruského tažení.

Myslíte, že Západ uzná výsledky prezidentských voleb v Rusku?

Samozřejmě se tak stane se skřípáním zubů, mnoho argumentů jim totiž
nezbývá. Výsledky budou nakonec muset respektovat. Budou ale hledat blechy,
budou zpochybňovat vše. Budou hledat oponenty uvnitř Ruska, dávat jim tak
prostor k jejich prezentaci.

Jejich protiputinovská vyjádření či zpochybňování voleb, jsou pak
určena především k občanům evropských zemí. A o tom to je!

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Objevilo se video z letounu, který rozsypal v Jakutsku zlato (VIDEO)

Na internetu se objevilo video z An-12, ze kterého při startu na letišti v
Jakutsku vypadly cihly drahých kovů. Na videu, které publikoval kanál 360 na
YouTubu, je vidět, že letounu se utrhla část zavírání nákladního
prostoru.

Celkově z letounu vypadlo okolo 9,3 tuny slitiny sestávající ze zlata a
stříbra. Podle hodnocení expertů může celková cena nákladu činit okolo
122,6 milionu dolarů.

Jak řekl Stanislav Borodjuk, ředitel moskevské centrály společnosti Kinross
Gold, které patří drahé kovy, náklad se převážel z naleziště Kupol.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Tajný referát NATO: ruské VKS v Sýrii vynikly nad silami aliance

NATO poslala do Sýrie mnohem více letadel, než Moskva, ruská operace však
prokazuje mnohem lepší výsledky díky výborné přípravě pilotů a
mohutné bojové technice, píše německý časopis Focus s odvoláním na
tajný analytický referát severoatlantické aliance.

V dokumentu se praví, že 40 ruských stíhaček dislokovaných v Lázikíji
vykonávají denně až 75 letů, a pokaždé zasazují „přesné a účinné
údery" po pozicích IS. Přitom síly NATO čítající celkem 180 bojových
letadel, ničí denně pouhých 20 cílů.

Rusko užívá v Sýrii nejmodernější techniky: například, Moskva poslala
do Lázikíje čtyři letadla Su-35, která podle posudku expertů vynikají nad
většinou západních letadel.

Kromě toho, ve svých výpočtech užívá Moskva údajů syrské vzdušné
rozvědky a údajů ruských tajných služeb, které pravidelně informují o
strategicky důležitých objektech, praví se v dokumentu.

Analytici aliance podotýkají, že právě ruská operace donutila teroristy IS
k tomu, aby utíkali z okupovaných území a přestali s krutou „demonstrací
síly".

„I když západní politici pravidelně říkají o útocích Ruska na
povstalce a o četných obětech mezi civilisty, není v referátu ani zmínka o
pokojných obyvatelích, kteří by utrpěli ruskými leteckými útoky",
zdůrazňuje Focus.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„Masivní pouštní ofenziva“ proti Islámskému státu: nasazení
obrovských sil Sýrie, Hezbollahu a Ruska

Loni v květnu Islamistický stát Iráku a Al-Shamu (ISIS) šokoval syrskou
vládu rozsáhlou ofenzivou k zabrání rozlehlé pouštní oblasti gubernie
Homs.

ISIS během jednoho týdne přetížené Syrské arabské armádě (SAA) sebrala
ropou bohaté město Al-Sakhenah a pradávné město Palmyra (Tadmur) a donutila
ji k frenetickému ústupu přes mnoho kilometrů pouštního terénu.

ISIS jí zasadila ještě další ránu zahájením další ofenzivy v srpnu k
zabrání jihovýchodního venkova gubernie Homs, do čehož patřilo i
pradávné asyrské město Qaraytayn a hraniční přechod Tanf.

Syrské ozbrojené síly se po několik měsíců opakovaně snažily území
kolem Palmyry a Quraytayn znovu získat; každá ofenziva však skončila
zklamáním, jelikož obrana ISIS se ukázala být příliš silná.

Tento problém částečně způsobilo to, že Syrské ozbrojené síly trpěly
nedostatkem vojenského personálu k udržení znovu dobytého území, které
vzaly ISIS.

Jelikož tímto nedostatkem trpěly v celé zemi, dostalo se Syrským
ozbrojeným silám největšího daru, v jaký mohly doufat, loni v září,
když do války vstoupilo Ruské letectvo.

Ruské nálety proti nepřátelům syrské vlády nejenže byly časté, byly i
neuvěřitelné účinné.

Teď, když je ISIS kolem Palmyry a Quraytaynu zablokovaná, jsou Syrské
ozbrojené síly v postavení, kdy mohou svou značně očekávanou ofenzivu k
znovuzískání této ropou bohaté části střední Sýrie konečně provést.
Syrskou arabskou armádu (SAA) při tom povedou prominentní velitelé Tygřích
sil plukovník Suheil Al-Hassan a plukovník Shady Al-Isma’el.

Tygří síly Syrské arabské armády bojují spolu ještě se 67. Brigádou 18.
Tankové divize a s mocnými provládním miličními frakcemi: Liwaa Suqour
Al-Sahra (brigáda Pouštních jestřábů), Dara’ Qalamoun (Štít Qalamounu),
domobrana Národních obranných sil (NDF), Syrská sociálně nacionalistická
strana (SSNP) a Kataebat Al-Ba’ath (bataliony Al-Ba’ath).

Navíc kromě syrských sil se těchto operací k osvobození Palmyry účastní
i četné zahraniční skupiny včetně Hezbollah (Libanonci), Harakat Al-Nujaba
(Iráčané), Liwaa Al-Badr (Iráčané), Liwaa Imam Ali (Iráčané) a Kataeb
Hezbollah (Iráčané).

Dohled nad všemi těmito pouštními operacemi budou mít vojenští poradci od
ruské Námořní pěchoty a z íránských Útvarů revolučních gard (IRGC).

Ač syrské síly už v posledních několika dnech provedly několik výpadů s
postupy; tak stejně hlavní ofenziva ještě nezačala.

Podle vyššího velitele Tygřích sil má mohutná pouštní ofenziva začít
v nadcházejících dnech, ale bude to ještě záviset na četných faktorech
prostředí.

Ústřední velitelství Syrské arabské armády pro tuto ofenzivu se svými
spojenci připravuje plány už dlouhou dobu; předpokládá se, že to bude
největší vojenská operace, která se zatím v této brutální válce
odehrála.

Zdroj: globalresearch.ca

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vraždící mikrovlnky? Okamurův muž do čela bezpečnosti, po kterém jdou
jak slepice po flusu, nám sdělil, jak to má s Ruskem či 11. zářím

„V Rusku jsem nikdy nebyl, nemám tam žádné vazby. Ani tam neplánuji jet.
Nejdál na východ jsem byl na Slovensku. Takže mě poměrně rozesmívají
nálepky jako ruský špion, či dezinformátor,“ říká v rozhovoru pro PL.cz
poslanec SPD Radek Koten, který je adeptem na post předsedy bezpečnostního
výboru Poslanecké sněmovny. O SPD také uvádí: „Nejsme ani proruští,
ani proameričtí. Jsme pro zájmy České republiky, která je pro nás
nejdůležitější. Jsme vlastenecké hnutí a zdůraznil bych, že nás
zajímá český občan. Velice rádi bychom hájili zájmy českých občanů.
Nemusíme vyloženě hájit zájmy některé z mocností.“

Jste kandidátem na předsedu bezpečnostního výboru Parlamentu. Jaké budou
vaše priority?

SPD má samozřejmě jako svoji nejvyšší prioritu bezpečnost občanů. Proto
jsme byli zvoleni, půl milionu občanů nás volilo. Začali bychom všemi
těmi zákony, které upravují azyl, pobyt cizinců v České republice. Je
potřeba – kdyby vzniklo něco, co by připomínalo migrační vlnu –
abychom byli připraveni legislativně. Co nás velice trápí, to je zbraňová
legislativa. Ve vězeňství jsme, bohužel, opět v situaci, kdy věznice jsou
plně obsazené. A to z důvodu poměrně velké recidivy, která je 70 procent.
Vzhledem k tomu, jaký mám obor, mě zajímá také kybernetická bezpečnost,
protože úniky informací – jak jsme viděli v uplynulých měsících, viz
maily pana Zaorálka a Sobotky – to také není úplně dobrá vizitka. V
minulém volebním období už rezonovaly otázky kolem reformy české policie,
takže tím bychom se měli také zabývat. Pokud budu podrobnější k té
zbraňové legislativě, tak dnes (středa) v Senátu byl zařazen návrh novely
na pořad jednání. Senát dle mých informací poslal novelu zase zpátky.
Novela zákona o zbraních a střelivu má reagovat na unijní předpis
omezující držení zbraní. Ministerstvo vnitra to nějakým způsobem
zpracovávalo. O to bychom se určitě chtěli zajímat, protože je tu
poměrně velká komunita střelců sportovních a dalších. Je důležité,
abychom našim střelcům nebrali zbraně.

Jste připraven respektovat bezpečnostní strategii státu tak, jak je? To
znamená členství v NATO a v EU? Není tajemstvím, že SPD chce možnost
referenda v těchto věcech a vystoupit z EU. Nevím, jak to máte s NATO.

Co se týče NATO, my prosazujeme zákon o jakémkoliv referendu. Tam je
důležité, že kdokoliv bude chtít toto referendum vyvolat, bude muset mít
sto tisíc podpisů. Výsledek referenda by se pak měl respektovat. Ale
neříkáme ano ani ne. Je důležité, aby o tom rozhodli občané.

Vy tedy v tomto případě nebudete doporučovat jak hlasovat, jestli ano, nebo
ne?

Ne. Nikomu nepredikujeme, jak má hlasovat. Je to na občanech. Minimálně v
té situaci, která nyní v České republice je – že Armáda České
republiky může, bohužel, po velmi krátkou doby bránit pouze území
Středočeského kraje. To je špatná situace. Chceme to změnit. A to tak, že
by se zavedl dobrovolný výcvik lidí, kteří by o to měli zájem.
Minimálně na osm týdnů. To by nikoho nijak zvlášť nezatížilo. Zároveň
s tím by byla možnost získat zbrojní průkaz pro toho člověka, který by
tento výcvik absolvoval. Je také nutné aktivovat zálohy. Je důležité,
abychom tyto lidi měli. Kdybychom se nyní podívali do nějaké staré
vojenské knížky, tak pro narukování tam jsou neexistující objekty české
armády. Takže aktivní zálohy ani nevědí, kam by v případě zhoršení
bezpečnostní situace měly rukovat.

V bezpečnostní strategii státu je i boj proti dezinformacím z Ruska. I tohle
jste ochoten akceptovat? Ptám se proto, že o vaší straně i o vás osobně
někteří kritici tvrdí, že jste Rusku příliš nakloněni. Jak to tedy s
vámi je?

Nejsme ani proruští, ani proameričtí. Jsme pro zájmy České republiky,
která je pro nás nejdůležitější. Jsme vlastenecké hnutí a zdůraznil
bych, že nás zajímá český občan. Velice rádi bychom hájili zájmy
českých občanů. Nemusíme vyloženě hájit zájmy některé z mocností.

Tajné služby varují před tím, že u nás jsou ruští agenti. Různí lidé,
třeba z Evropských hodnot, říkají, že ve chvíli, kdy vy byste byl
předseda bezpečnostního výboru Poslanecké sněmovny, tak by se mu tajné
služby mohly bát dávat utajené materiály. Co si myslíte o této
pochybnosti?

Tuto otázku velmi vítám, protože jsem se o sobě dočetl na spoustě
portálů. Ani jeden z nich se se mnou nebavil. Využili a vydedukovali z
různých střípků, co na mě dokázali posbírat. Královsky se tím bavím.
Každopádně jsem v Rusku nikdy nebyl, nemám tam žádné vazby. Ani tam
neplánuji jet.

Takže nejste nějak napojen na Rusko?

Určitě ne. Ze zemí kolem nás cestuji někdy do Polska, do Rakouska, Německa,
jako každý do Chorvatska. Navštěvuji Slovensko, Maďarsko. Nejdál na
východ jsem byl na Slovensku. Takže mě poměrně rozesmívají nálepky jako
ruský špion či dezinformátor.

Když jedeme na ten východ, tak za Slovenskem je Ukrajina a za ní Rusko. Tyto
dvě země jsou v konfliktu. Jakou politiku doporučujete, aby byl vyřešen,
či alespoň kvůli němu neumírali lidé?

Předpokládám, že stále platí minské dohody, které se dohodly na
nějakém půdorysu zčásti Evropské unie a zčásti Ruska a Ukrajiny. Tyto
dohody by se měly co nejdříve naplňovat, jak bylo dohodnuto. A pak by ten
konflikt v podstatě už nebyl. Co se týče Krymu, tak tam bylo naprosto
legitimní referendum. Nepřísluší mi posuzovat, jestli to referendum mělo
či nemělo být. V ukrajinské ústavě je, myslím, tato možnost zmíněna.
Za sebe to nemohu posuzovat na tu ani onu stranu. Proběhlo to nějakým
způsobem. Především by se měly dodržovat minské dohody. Pak by byl
konflikt ukončen. Lidé na Krymu by začali žít v klidu. Mír by měl být
zájmem celé Evropské unie. Byli bychom pro to, aby se tento konflikt
vyřešil smírem, přestalo se bojovat a už kvůli němu neumírali lidé.

Rozepsal se o vás Roman Máca, který uvedl, že sdílíte určité
konspirační informace ze zdrojů, jako je Aeronet. Třeba o škodlivosti
mikrovlnek, že jsou to vraždící stroje. To by mě zajímalo, protože
mikrovlnku používám...

Beru to čistě pragmaticky z technického hlediska. Sdílel jsem to z těch
důvodů, že je zapotřebí vyvolat určitou diskuzi lidí, kteří se k tomu
mohou vyjádřit. Z technického hlediska čistě jako mechanik-elektronik –
je to moje parketa, protože někdy od roku 1979 jsem studoval elektrotechniku
– vím, co dokáže mikrovlna s živým organismem. Vím, že jeden technik,
když zkoušel mikrovlnku, tak tam nechal několik vteřin ruku a posléze to
nebylo úplně ono. Konkrétně u tohoto příspěvku mě však zajímalo, jak
lidé budou reagovat.

Dále prý patříte k těm, kdo zpochybňují 11. září 2001. Myslíte, že
to bylo jinak, než se tvrdí?

Nemám na to žádný specifický názor. Těch konspiračních teorií je
několik. Myslím, že i na Discovery či na balíčku HBO běžely tyto pořady.
Je to na té úrovni zhruba, co vidíme v běžných sdělovacích
prostředcích. Pochybnosti jsou samozřejmě vždycky. Jsou i o vraždě
Kennedyho. Nikdy se nedozvíme vlastně pravdu a nikdo neví, jak to bylo.

Ještě bych doplnil z bezpečnostní problematiky, že byla v minulém
volebním období snaha projednat zákon o pravidlech, kdy policie nakládá se
vzorky DNA. V této věci současná zákonná úprava chybí. Je to upravené
pouze vnitřním pokynem policejního prezidenta. Je zvláštní, že návrh
zákona existoval, jeho projednávání asi nebylo prioritou. Myslím, že by
stálo za to zákon projednat a uvést ho v praxi.

V čem je problém?

Vzorky DNA můžou být zneužité. Měla by být vytvořená jednoznačná
pravidla pro nakládání se vzorky DNA, která by měla projít nějakým
zákonem.

Teď budete mít čtyři roky na to, abyste tento zákon schválili...

Ano. Zatím jsme bezpečnou zemí a nechtěli bychom, aby se to nějak zásadně
změnilo. Když se podíváme na západ od nás, tak ve Francii je dvouletý
výjimečný stav, vojáci se samopaly. I u nás byla nějaká bezpečnostní
opatření, což samozřejmě vítáme. Když na Staroměstském náměstí byly
postaveny bariéry, aby tam nemohlo vjet auto, to je v pořádku. Na lidi to ale
nepůsobí dobře, pokud vám tady chodí ozbrojení vojáci a všichni tvrdí,
že se nic neděje. Na to jsme tu zvyklí nebyli. Nevím, jestli by pro naše
občany bylo dobré, kdyby se bezpečnostní situace natolik zhoršila, že
bychom tu museli mít denně vojáky se samopaly či policisty. To nechceme.
Proto je to třeba podchytit hned v začátku. Víme jak to vypadá na západ od
nás, a právě proto nás zajímá bezpečnostní situace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ne každý muslim řeže hlavy. Zavírání hranic je zločin. Bojím se Trumpa.
Promlouvá izraelský novinář a nejspíš vás dost překvapí

ROZHOVOR Nacionalisté a šovinisté jako Donald Trump nemohou ničemu prospět.
Barack Obama byl zklamáním, ale od Trumpa nevím, co bychom měli očekávat.
Takto mimo jiné hovoří Gideon Levy, novinář z levicového izraelského
listu Haaretz. Ostatně hovoří i o uprchlících, multikulturalismu a
prezidentovi Miloši Zemanovi.

Slyšel jsem názory, že problémy na Středním východě začaly vznikem
státu Izrael v roce 1948 a počátkem útlaku Palestinců. Co vy na to?

Tak to nebylo. Nicméně je pravda, že nenávist mezi Palestinci a Židy je
palivem pro ostatní konflikty. Hodně organizací ji používá jako omluvu.
Moc je nezajímají problémy běžných Palestinců, ale používají toto
téma proti Západu a Izraeli. A má idea je, že by měl Západ tento problém
řešit, aby se nepoužíval jako omluva. Západ platí obrovskou cenu za to,
že tento konflikt není vyřešen. Jakmile bude vyřešen, všechny
protizápadní organizace budou mít o jednu omluvu méně.

Nicméně tento problém byl na stole několikrát. Mnoho státníků ho chtělo
řešit, ale nikdy se jim to nepovedlo...

Víte, podle mě ho nikdo opravdu vyřešit nechtěl. Ano, stokrát se o tom
mluvilo. Myslím si, že to je obrovská chyba.

Byl jste poradcem Šimona Perese, nositele Nobelovy ceny míru. Jemu se problém
také nepovedlo vyřešit. Proč?

Nemyslím si, že Šimon Peres někdy zamýšlel tento problém vyřešit. Že
chtěl vyřešit okupaci. Chtěl dostat více času na pokračování
osídlovacího projektu, ale nikdy to nechtěl opravdu vyřešit.

Jak jste v tomhle kontextu vnímal amerického prezidenta Baracka Obamu,
dalšího nositele mírové „nobelovky“?

Obama je v kontextu Středního východu největším zklamáním. Jsem si
jistý, že má srdce na pravém místě, rozumí dobře palestinskému
problému, ví, co by se mělo udělat, ale neudělal nic. Neudělal vůbec nic.
Podával si ruce s Izraelci, pokračoval ve financování izraelské okupace a
neudělal nic. Jeho projevy byly extrémně působivé, udělal skvělé
závěry, ale nic se nestalo. Největším zklamáním pro mě byly jeho
neproměněné sliby.

Zanedlouho nastoupí do Bílého domu administrativa Donalda Trumpa. Jak jeho
hodnotíte?

Bojím se toho. Je to velmi nebezpečná situace pro Střední východ i
ostatní svět. Ten muž vůbec neví, co by chtěl. Nikdo to neví a může se
stát velmi nebezpečným vůdcem. Navíc podle mě ho absolutně nezajímá
palestinský problém. Nevíme, kdo bude mezi jeho poradci, což může
naznačit mnohé. Dnes nikdo neví, kam Trump kráčí, a podle mě to neví ani
on. Takže si musíme počkat.

Hodně lidí doufá, že Trump stáhne USA z mezinárodní politiky...

Nacionalisté a šovinisté jako Donald Trump nemohou ničemu prospět. Obama
byl zklamáním, ale od Trumpa nevím, co bychom měli očekávat. Jen doufám,
že se nestane žádná katastrofa. Ale on se může právě tou katastrofou
stát. Nevíme, co udělá. Jeho řeči jsou absolutně hnusné.

V Izraeli máte mnoho ruských Židů. Nemohli by být „pátou kolonou“
působící ve prospěch Vladimira Putina?

Podle mě je Putin mnohem serióznější muž než Trump a mnohem méně
nebezpečný. Nemyslím si, že Putin má moc otevřenou politiku ohledně
Palestinců, ale co vím, má velmi dobré vtahy s Benjaminem Netanjahuem a
nyní podle mě není Izrael jeho prioritou. Takže uvidíme. Rusové, kteří
žijí v Izraeli, nejsou s Putinem spokojeni, takže bych nepředpokládal, že
jsou jeho agenti. Opustili Rusko, protože se jim tam nežilo dobře.

To je pravda. Stalin chtěl na Sibiři vytvořit komunistický Izrael jménem
Birobidžan a moc se to nepovedlo. Dnes tam žije už jen málo Židů...

Přesně tak. Vždyť to znáte, ale to se stalo hodně dávno.

Když se nedávno jeden český novinář objevil v muslimské čtvrti Bruselu
Molenbeek, dozvěděl se, že by měl hledat teroristy v Izraeli. Co vy na to?

Helejďte, kdybychom se bavili o roce 1943 a já bych řekl, že Německo a
Francie budou pospolu v Evropské unii, myslel byste si, že jsem blázen. To
samé byste si myslel, kdybych vám to řekl o Německu a Polsku. A dnes vidíme,
že veškeré kriminální činy nacistického Německa jsou více či méně
prominuty, tak si uvědomme, že se v Evropě otevřela nová kapitola. Německo
společně s Francií, Anglií, Polskem, Českem chtějí být jednou entitou.
Samozřejmě že nevím s Brexitem, jestli jde o trvalé řešení, ale
řešení je možné najít.

Nicméně Německo stále cítí za druhou světovou válku vinu, což je vidět
na vítací politice Angely Merkelové. Nicméně je správná?

Ano, myslím si, že jestli to pořád Němci takto cítí, je to správně.
Myslím si, že bohatí lidé ze západních zemí by měli nést určitou
zodpovědnost za chudé, za hladovějící, za třetí svět. A Evropa má
místo, aby absorbovala chudé lidi z Afriky a Středního východu. To, co
dělá Merkelová, je velmi pozoruhodné. Přeji si, aby mnohem více
evropských zemí dělalo to samé. V Evropě je dost místa pro emigranty,
ostatně i v USA. Měli byste přijmout více a více chudých lidí. Nemůžete
přijmout všechny, to je jasné, ale můžete přijmout emigranty, které
přijmout lze. Ostatně v Česku jsem skoro žádné migranty neviděl. Prostě
bohaté země by měly přijmout chudé lidi, to je solidarita.

Nicméně vy jste se narodil v zemi, kde jste vyrůstal vedle muslimů. My ne.
Nedokážete pochopit Čechy, kteří vidí uřezávání hlav v Islámském
státě a mají z islámu strach?

Nicméně Islámský stát není islám. Jejich ideály nejsou ideály muslimů.
Ne každý muslim řezá hlavy svým protivníkům. To je opravdu menšina a já
si myslím, že většina muslimů jsou lidé jako já a vy.

Jak jste tedy vnímal tvrdá slova prezidenta Miloše Zemana na adresu muslimů?

Myslím si, že tento nacionalismus až rasismus je špatný. Proč země
zavírají své hranice? Zavíraly je také za druhé světové války. Nyní to
dělají také a je to ten samý zločin. Nemám pro to omluvu. Hranice jsou
hranice, ale lidé by měli mít možnost je přecházet. Nevěřil jsem ve zdi
v Izraeli, nevěřím ve zdi mezi USA a Mexikem. Nevěřím v to, že by měly
být bohaté země obklopeny ploty či zdmi. To je špatná cesta.

Myslíte si, že se podařilo zavést v Evropě multikulturalismus?

To víte, že všechny ideje mají své problémy. Musíme do toho jít s
otevřenou hlavou. Vždyť to funguje v mnoha zamích. Například třeba ve
Švédsku. Nevidím tam moc velkých problémů. Žádná společnost nemá jen
jednu barvu či kulturu. Izrael je taktéž multikulturní společnost a funguje
to. Ne úplně bezvadně, ale funguje to!

Právě. Izrael je zřejmým příkladem toho, že Židé a Palestinci žít
pospolu nedokážou, anebo se mýlím?

Víte, žijeme spolu více než šedesát let v jednom státu. Problém je, že
v něm neexistuje demokracie. Když se k přijatelné demokracii přiblížíme,
problémy postupně odpadnou. Ostatně nemáme jinou možnost. Myslím si, že
můžeme žít pohromadě. Rozdělit zemi na dvě už není možné kvůli
židovským osadníkům. Musíme žít společně.

Kdo je Gideon Levy

Narodil se v roce 1953 v Tel Avivu, kde studoval na univerzitě. Jeho rodiče
ale pocházeli z Československa. „Milují všechno, co je spojené s
Československem. Máma byla Češka, táta více Němec. Máma byla z Ostravy a
milovala vaši kulturu, muziku, tradice a jídlo. Byla českým patriotem,“
sdělil. Stal se novinářem, který píše pro izraelský levicový deník
Haaretz. Je velmi kritický k postoji izraelské vlády vůči okupovaným
územím. Ve svém týdenním sloupku „Twilight zone“ píše o bezpráví
vůči Palestincům. Byl poradcem Šimona Perese. Za svého novinářského
působení dostal několik cen.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Šéf KSČM Filip: Toto celé lidstvo uvedlo do současného zvráceného stavu.
Blíží se mnohem hlubší propad, než ekonomové připouštějí. Přežili
jsme konec RVHP, přežijeme i rozpad EU

ROZHOVOR Předseda KSČM a předseda Poslanecké sněmovny Vojtěch Filip
říká, že vleklá ekonomická krize neskončila a že je před námi mnohem
hlubší propad, než si ekonomové a mnoho politiků připouští. Svobodné
podnikání v současné koncentraci kapitálu neexistuje. Při rozpadu EU by
spolupráce byla často rovnoprávnější než současný diktát s mnohými
nadnárodními firmami, které ovládají naše výrobce.

Množí se varování před příchodem další ekonomické krize. Exšéf Bank
of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové hospodářství
je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová prorokuje Krizi s
velkým K, běžně se používá termín „dokonalá bouře“. Ekonomická
bouře prý začne na finančních trzích, které jsou údajně přehřáté.
Co z toho může být pravda a v jakém horizontu?

Skutečně jsem přesvědčen, že vleklá ekonomická krize neskončila a že
je před námi mnohem hlubší propad, než si ekonomové a mnoho politiků
připouští. Nakonec největším svědectvím o tom, jak hluboká může být
krize, je samotný rozsáhlý vojenský konflikt s takzvaným Islámským
státem, tedy konflikt o ovládnutí ropných a plynových cest, a to ještě
nic není, pokud nezapočítáváme blížící se konflikt o vodu.

Čína v řadě ohledů stagnuje, její problémy se přelévají do celého
světa. Jak hodnotit budoucnost ambiciózní nastávající velmoci? Považujete
za zajímavé její projekty, kterými se snaží prosadit v zahraničí,
například projekt Nové hedvábné stezky a některé další investice? Máme
se bát čínských investorů, za kterými mohou být skryty velmocenské snahy
Číny?

Jednak Čínská lidová republika už velmocí je, nikoli že se jí teprve má
stát. Je především velkým věřitelem USA a zpomalení růstu vlastně
tkví v tom, že hospodářská krize v USA brzdí samotnou ČLR. Projekt Nové
hedvábné stezky je projektem budoucí spolupráce ČLR se světem, tak jako
tomu bylo vždy v minulosti, pokud se Čína neuzavírala pro sebe. Je nejen
jejím investičním záměrem, ale i návrhem rovnoprávné spolupráce,
vytváří zejména nové pracovní příležitosti po celé trase a využívá
jak přírodní bohatství jednotlivých států, tak novou možnou dělbu
práce, která odstraní bývalé nerovnovážné ekonomické modely takzvaného
bohatého severu a chudého jihu, z něhož také vyplynula zčásti i
současná migrační vlna zoufalých lidí neustále vysávaných nadnárodním
kapitálem v severní Africe nebo na Středním východě.

Jak bude Čína konkurovat Rusku a jeho Eurasijské unii? Chce investovat ve
Střední Asii...

Jisté je, že v řadě obchodních případů může jít o konkurenční
postavení jednotlivých firem, ale vzhledem k rozsahu investic, jejich
teritoriálnímu rozložení a časovému soustředění bude spíše
důležité, jak budou firmy spolupracovat, aby vůbec byl cíle dosaženo. Jak
jsem už uvedl, půjde o novou formu dělby práce. Technologicky jsou oba
státy obdobně vybavené a dřívější zpoždění překonaly Ruská federace
i ČLR technologickým skokem až na současnou nejvyšší možnou úroveň.
Stačí se podívat na stav například rychlovlaků nebo technologie
komunikací, kdy například Huawei je třetí největší firma v oboru na
světě.

Jaký je stav ruské ekonomiky? Jak se vypořádala se sankcemi a nízkými
cenami ropy a plynu?

Stav ruské ekonomiky je sice ovlivněn zejména nízkými cenami ropy a plynu,
a tedy nižším příjmem z těchto komodit, ale sankce donutily Rusko k
nastartování dalších výrob, které se dříve dovážely, a to se
zanedlouho projeví v růstu ruské ekonomiky, která navíc zavádí „zlatý
standard“, a tedy měnu podloženou zásobami zlata. To již vede ke
stabilizaci tamního hospodářství a zajištění větší nezávislosti na
dovozech, a tedy i otřesech americké, ale i evropské ekonomiky, která je
stále ve stagnaci.

Zatímco ekonomika roste, levicoví pozorovatelé kritizují fakt, že běžní
lidé, i v České republice, častokrát růst nepociťují. Tedy že reálné
mzdy a životní úroveň nerostou tak, jak by měly. Stejně tak pokračuje
trend častějšího uzavírání pracovních úvazků jiných než hlavní
pracovní poměr, což vede řadu lidí do příjmové nejistoty nebo rovnou
pracující chudoby. Jak jsme na tom v tomto směru v ČR, jak je na tom
západní Evropa? A co Spojené státy, kde řada lidí „funguje“ na
potravinových poukázkách?

Ano, většina lidí žádný růst nepociťuje, protože pokud růst ekonomiky
existuje, jeho výsledky si přivlastní zejména banky a nadnárodní korporace,
jež je přerozdělí pro své akcionáře a úzkou skupinu manažerů, a těm,
kteří se na výsledku skutečně podílejí tvorbou hodnot, nezvýší plat
vůbec nebo maximálně o inflaci, a tedy opět nemají z přidané hodnoty nic.
Stačí se podívat na vývoz zisku z České republice v hodnotě zhruba 300
miliard korun. Většina jde do mateřských bank z českých poboček České
spořitelny, Komerční banky nebo ČSOB a dalších finančních domů nebo do
mateřských podniků obchodních řetězců, které prodávají na českém
trhu, případně do podniků, jež u nás ovládly strojírenské podniky, ale
i televize nebo rádia.

Podle zjištění nevládní organizace Oxfam jedno procento nejbohatších
lidí světa v roce 2015 vlastnilo více majetku než zbylých 99 procent
populace planety. 62 nejbohatších lidí světa disponuje stejným majetkem
jako 3,5 miliardy dalších obyvatel země. Co tomu říkáte? Kde je příčina?
Může za těchto podmínek vůbec existovat volný trh rovné soutěže?
Neškodí to svobodnému podnikání? Není například odstraňování
obchodních bariér jenom nahrávkou pro nadnárodní korporace, monopoly a
oligopoly, aby zničily konkurenci malých a středních podniků na národní
úrovni? Je možné to vůbec nějak řešit? Jak lze konkurovat takové
koncentraci kapitálu? Neměl v tom Marx pravdu?

Na tuto otázku jste si zčásti odpověděl. Svobodné podnikání v takové
koncentraci kapitálu neexistuje. Karel Marx měl pravdu a vývoj ve světové
ekonomice to jen potvrzuje. Nerovné daňové zákony umožnily právě shora
uvedenou skutečnost, že 62 lidí vlastní stejně jako 3,5 miliardy dalších
lidí. Vysoké nepřímé daně, nediferencované přímé daně, zneužívání
veřejných zakázek pro soukromý sektor, nerovné postavení podniků ve
vlastnictví státu, obcí nebo krajů a mohl bych pokračovat, zneužívání
pracovní síly a tak dále. Nechci tady opakovat jasné pravdy z ekonomické
teorie marxismu, stačí, když se lidé podívají okolo sebe, a důkaz mají.

Podle statistického úřadu poklesla v letech 2007 až 2014 reálná kupní
síla americké domácnosti (respektive její medián) po započtení inflace o
čtyři tisíce dolarů... Opět. Nenahrává současný systém velkým
korporacím na úkor střední třídy?

Samozřejmě že nahrává, to je právě důsledek nespravedlivých daní ve
prospěch bohatých, nezdanění neproduktivního kapitálu a neoliberálního
modelu ekonomiky včetně výše uvedeného zneužívání postavení
nadnárodního kapitálu vůči středním třídám v národních státech,
které jsou také pro bankovní kapitál zdrojem nepřiměřených zisků.

Není to tak, že střední třída nese na svých bedrech hlavní daňovou
zátěž – dotuje nadnárodní korporace i sociálně slabé či
nepřizpůsobivé?

Ano, i to je současný stav. Nejdříve nadnárodní kapitál vysával
zaměstnance kdekoli na světě, když už nemůže jít níže s cenou práce,
soustředil se na střední třídu a tu svou politikou likviduje až do stavu,
kdy bude také zbavena nebo alespoň omezena na svobodném rozhodování o svém
dřívějším vlastnictví. K tomu jí slouží úvěrová politika bank. Ne
nadarmo se říká, malý zloděj banku vykrádá, a porušuje tím zákon a
může být i odsouzen, kdežto skuteční gangsteři se rovnou stávají
bankéři, odtud slovo bankster.

Jaké je ideální místo České republiky na ekonomické mapě světa a co by
mělo Česko změnit? Ekonom Milan Zelený upozorňuje, že pro nás už končí
doba levné práce a že řada investorů odtud bude odcházet. Doporučuje
proto výraznou podporu těch nejmenších českých podniků. Stejně tak Ilona
Švihlíková doporučuje podporu mikroekonomiky. Kde je tedy cesta? Co
podporovat? Export do zemí BRICS?

Naše země nemá dostatek surovin, a proto musí jít cestou vysoce
produktivní práce, ta je jak v mikroekonomice, tak v podpoře velkých
podniků, které mají za sebou i výzkum a vývoj, to se neobejde bez podpory
státu, respektive veřejného sektoru vůbec. Není pravda, že řada
investorů od nás odejde, určitě to nebudou obchodní řetězce, případně
ti, kteří vědecký výzkum realizují i u nás, odejde pouze malá část,
zejména spekulativního kapitálu. Export je pro nás zcela zásadní, protože
na exportních trzích realizujeme více než 70 procent produkce a jde o to, na
kterých trzích je možné naše výrobky uplatnit, v tom případě je
odpověď jednoznačná, země BRICS mají jistě větší kapacitu příjmu
našeho zboží (jde zhruba o čtyři miliardy lidí) než jen země EU (0,5
miliardy obyvatel). A mohl bych pokračovat výčtem našich možností od
výroby strojírenského zboží až po velké investiční celky například v
energetice, a to po celém světě.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro jiné požehnáním. Dovedete si
představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala hospodářsky
obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v podstatě
pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Vždy je třeba vycházet z reality, EU existuje, ale má poněkud pokřivený
neoliberální charakter a její rozpad by měl jistě hospodářské důsledky
včetně prohloubení krize v ekonomice jednotlivých členských, ale i
nečlenských zemí. Šlo by i o dopad v oblasti měnové, který by postihl ČR
méně než ostatní země eurozóny. Ve skutečnosti by ale nešlo ani o
požehnání, ani o katastrofu, šlo by o to, jak by byla naše země
připravena na jinou dělbu práce. Nakonec, přežili jsme katastrofu při
rozbití RVHP, náš národ by jistě přežil i rozpad EU. Jistě by bylo
možné najít znovu nějaké zakázky v Ruské federaci, ale jak jsem uvedl
výše, Rusko si po sankcích zajišťuje velkou část své potřeby ve svých
podnicích, a tak by nás ani moc nepotřebovalo. Spolupráce by byla často
rovnoprávnější než současný diktát s mnohými nadnárodními firmami,
které ovládají naše výrobce.

Z předchozí otázky zcela vydělme dohodu TTIP. Jakým způsobem se ve vás
osobně vyvíjí úvaha ve smyslu „podepsat, nepodepsat“? Jak nahlížíte
na současný stav procesu ratifikace TTIP?

Jednoznačně nepodepsat. Nehodlám se smířit se snížením standardu na
výrobu potravin včetně používání geneticky modifikovaných, nemám zájem
o další průnik bankrotářského bankovního kapitálu, který likviduje
konkurenci a produkuje nezajištěné úvěrové a hypoteční bubliny, jež
když prasknou, tak likvidují celá odvětví, a tak dále.

Jak vážně v současné době vypadá hrozba ještě většího zbídačení
třetího světa, zejména Afriky, v důsledku klimatických změn? Čili bouře,
záplavy a zejména sucho. Geolog Václav Cílek často opakuje, že v důsledku
těchto procesů se můžeme „těšit“ na další migrační vlny do Evropy.
Má pravdu? Existuje nějaké řešení?

Ano, je pravda, že honba za ziskem a vykrádání nerostného bohatství
třetího světa se dělo pod taktovkou takzvaných rozvinutých zemí, zejména
někdejších koloniálních mocností, a vedlo právě k onomu efektu
bohatnutí severu a dalšímu chudnutí jihu a z toho pramenících sociálních
a hospodářských krizí až po krize ozbrojené, tedy občanské války nebo
bezprecedentní vojenské neospravedlnitelné útoky USA a jiných takzvaných
ochotných států. Má to důsledky společenské, ale i ekologické, a to na
celý svět.

Řešení existuje, důsledně respektovat článek 1 odstavec 1 Mezinárodního
paktu o občanských a politických právech, že každý národ má právo na
vlastní politický režim, který si zvolí, a na využívání svého
přírodního bohatství. Pokud nebude zneužíváno přírodní bohatství
jiných států tím, že budou USA nebo jim spřízněné státy organizovat
státní převraty a různé barevné revoluce, které skončí fašizací
společnosti nebo přímo občanskou válkou.

Geneticky modifikované potraviny, téma diskusí o chudobě a kvalitě výživy.
Jste pro jejich další rozvíjení? Souhlasíte s tvrzeními, že nejen
geneticky modifikované, ale i jiné potraviny pochybné kvality začínají
být problémem výživy chudší části obyvatelstva zejména v USA?

Jak už jsem uvedl ve věci TTIP, není možné bez dalších kroků podporovat
geneticky upravené potraviny a jejich používání bez vyhodnocení
zdravotního dopadu. Namísto vývozu takových potravin je třeba rozvíjet
zemědělství, tím zaměstnanost v zemích třetího světa, a tak bojovat
proti chudobě a závislosti, ale i třeba v USA tak nenechat lidi upadnout až
na dno společnosti.

Ve světle všeho, o čem jsme hovořili... Jaké ekonomické recepty nyní
potřebuje vyspělý svět? Novátorsky levicové typu nepodmíněný základní
příjem, zdanění neproduktivního kapitálu, zdanění vyšších příjmů,
„fair trade“ uspořádání vztahů mezi chudými a bohatými zeměmi...
Nebo konzervativně pravicové, tedy vyšší odpovědnost jedince,
odbourávání sociálního státu, snižování daní, liberalizace trhu práce?
Nebo „národní kapitalismus“ typu Ruska a Číny, kde stát je v určitých
oblastech velmi silný, kontroluje strategická a síťová odvětví, na druhé
straně jsou tam nízké daně, snaha odbourávat byrokratickou zátěž...

Děkuji za otázku, ale nečekáte, že bych podporoval jakýkoli pravicový
recept, který celé lidstvo uvedl do současného zvráceného stavu. Jsem pro
zásadní levicová řešení, kde práce je skutečným měřítkem hodnot,
společnost práci je pak schopna zajistit a lidé se mohou rozvíjet jak
individuálně, tak v rámci svého společenství, od obce počínaje přes
svůj kraj a stát i širší společenské struktury.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vylízaný mozku, šílenče, udeřil Zeman kvůli hnusnému článku o roce
1968

Prezident Miloš Zeman v Moskvě označil za záměrnou provokaci ruský
článek, který tvrdí, že okupace v roce 1968 naší zemi pomohla a zajistila
mír. Podle Zemana to napsal „šílenec s vylízaným mozkem“ a bude při
setkání žádat premiéra Medveděva, aby se od toho distancoval.

Miloš Zeman se nečekaně tvrdě vyjádřil k článku o sovětské okupaci
Československa, který na ruském serveru Zvezda vyšel přesně v době, kdy
zahájil svou návštěvu Ruské federace. Během projevu na česko-ruském
ekonomickém fóru označil článek za záměrnou provokaci. Pokud by se podle
českého prezidenta ruští představitelé od této provokace nedistancovali,
následkem by bylo vážné porušení česko-ruských vztahů. „Včera byl v
televizním kanále Zvezda publikován článek jakéhosi šílence s
vylízaným mozkem, který prohlašoval, že v roce 1968 sovětská armáda
pomohla Československu tím, že ho okupovala. Toto prohlášení je urážkou
českého národa. Nechtěl jsem o tom hovořit, abych nebouřil vody. Ale ten
článek vyšel v době mé návštěvy Moskvy a považuji to za záměrnou
provokaci,“ řekl Zeman. Podle svých slov bude žádat jasný distanc ze
strany šéfa ruské vlády. „Dnes odpoledne na setkání s premiérem
Medveděvem budu žádat, aby se premiér od této provokace distancoval. Chci
věřit, že se s tím nebude ztotožnovat, protože v opačném případě by
došlo k vážnému porušení rusko-českých vztahů,“ uvedl prezident. „Někteří
mě doma vybízejí, abych kvůli tomu skončil svoji návštěvu Ruské
federace a odjel domů. Jedno prohlášení by nemělo narušit naši
spolupráci, ale očekávám, že se k tomu ruští představitelé postaví
čelem a tuto provokaci razantně odmítnou,“ konstatoval Miloš Zeman.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vyřešil jsem krizi mezi Ruskem a Ukrajinou. Byl jsem v Gaze, nebojte se, že
to nezvládnu. Topolánek s trikolórou v klopě agitoval na Národní třídě

REPORTÁŽ Kandidát na českého prezidenta, bývalý předseda Občanské
demokratické strany a premiér Mirek Topolánek, využil výročí 17.
listopadu, aby promluvil s voliči. Stalo se tak na pražské Národní třídě
v místech, kde v roce 1989 bezpečnostní složky socialistického státu
zmlátily demonstranty. „Nemám rudou knížku a v StB jsem nebyl,“
kontroval Topolánek na dotazy občanů týkající se obvinění z politického
klientelismu, kterými jej častoval předseda ANO Andrej Babiš.

K pamětní desce před zdí Kaňkova paláce na národní přicházeli klást
věnce lidé již v dopoledních hodinách. Na celé Národní a zejména pak na
Václavském náměstí probíhal od odpoledních hodin koncert nazvaný Koncert
pro budoucnost. Součástí vystoupení byly i proslovy pamětníků událostí
listopadu 1989 i chartistů.

Kromě toho byl na Národní třídě k vidění i stánek s nápisem Volíme
hlavu státu, který byl určen pro prezentaci uchazečů o post hlavy státu,
kteří v blížících se prezidentských volbách hodlají kandidovat proti
současnému prezidentovi Miloši Zemanovi. A právě zde po skončení
prezentace ParlamentníListy.cz přistihly nejčerstvější přírůstek do
řad Zemanových vyzyvatelů, bývalého premiéra a předsedu ODS Mirka
Topolánka, jehož obnažené fotografie z toskánské vily ve svých dobách
rozvířily vody bulvárního tisku a pravděpodobně zvedly ze židle nejednoho
puritána.

Mirek Topolánek zde v obležení občanů osvětloval své názory a postoje a
hned zpočátku se dostal do lehce svízelné pozice. Jeden z občanů po něm
totiž vyžadoval vysvětlení jeho údajných „proti Evropské unii
namířených postojů“ a „vazeb na ruský energetický průmysl“.

Vystoupit z EU? Nesmysl…

„Já dělám celý život energetiku,“ vysvětlil Topolánek a sesumíroval
svůj profesní životopis. Zmínil ale i to, co dělal v energetice jako
premiér. Doplnil své angažmá ve firmách Nafta a Eustream. „Pro mě není
problém potkat se s Donaldem Tuskem, Jeanem-Claudem Junckerem nebo dalšími
lidmi,“ sdělil ke druhé otázce týkající se jeho protievropských
postojů. „To, že s. nimi nesouhlasím, protože Evropská unie dnes není
schopná řešit základní problémy celého kontinentu, a to není jen
problém migrační, to je problém monetární, to jsou problémy, které
ohrožují samotnou civilizaci, tak to je pravda,“ ujasnil Topolánek. „Jsem
odpůrce odchodu z Evropské unie, protože nemáme alternativu. Kdybychom ji
měli, tak bychom to mohli zkusit,“ dodal a zazněl střízlivý potlesk. Při
závislosti našeho exportu do Německa to je podle Topolánka nesmysl. „To
ale neznamená, že se mi v EU líbí,“ dodal a ozvalo se ojedinělé
písknutí, přičemž následovala zkomolenina Mirek za prezident.

„Evropská unie je pro mě projekt, která pro nás znamená opětovné
zakotvení do Evropy, ale to nutně neznamená, že se budeme bát pojmenovávat
ty problémy, nebo je budeme nazývat pravými jmény vůbec,“ dodal.

„Jde o to, jak jsou ty věci pro nás výhodné. Já nejsem žádný eurohujer,
nejsem ani euronegativista. Já jsem vždycky byl eurorealista,“ uvedl. „Já
jsem vyřešil plynovou krizi mezi Ruskem a Ukrajinou. Byl jsem v Gaze a řešil
jsem problémy v Gaze. Byl jsem na jednání G20. Nebojte se, že to nezvládnu.
Je to něco, co jsem dělal dobře a měl jsem respekt,“ uvedl Topolánek. „Trochu
jste mě uklidnil,“ sdělil Topolánkovi muž s úlevou. „Žádné rychlé
pohyby,“ zažertoval na konto tazatele Topolánek.

„Rozkoukal jste se? Kolik procent, myslíte, že byste v prvním kole volby
mohl dostat?“ zněla otázka dalšího tazatele. „Provedli jsme první
odhady toho, jak mě vidí veřejnost. Kampaň jsem dělal například na
jižní Moravě. Já jsem se musel dostat ze situace, kdy jsem z politiky
neodešel dobrovolně, a musel jsem se znovu z nuly dostat zpátky tak, jak to
umím, do oboru, kde něco znamenám a kde to umím dobře,“ vysvětlil
Topolánek. „To je určitá zkušenost být nahoře a nepodělat se z toho
nebo být dole a znovu se zvednout nahoru, postarat se o rodinu. To je mi
vlastní. To znamená, že já z toho strach nemám a potřebuju tolik, abych se
dostal do druhého kola. Jestli to bude 20 procent, 25 procent nebo 18, to
netuším. Těch kandidátů je hodně a já si jich vážím,“ vysvětlil.

Další dotaz byl již hodně na tělo. Pána z davu totiž zajímalo, co
Topolánek říká na obvinění předsedy ANO Andreje Babiše, který jej
dává do spojitosti s klientelistickými vazbami mezi politikou a byznysem let
minulých. „Já nemám rudou knížku. Nenajdete na mě vázací spis STB a
nejsem trestně stíhaný. Možná jsem užil pár hrubších výrazů, ale to,
co jsem zmínil, na mě nenajdete,“ ujišťoval Topolánek své posluchače.

Kromě Topolánka se o Hrad v prezidentských volbách zkraje roku 2018 se
současným prezidentem Milošem Zemanem utkají i textař a zakladatel
sázkové kanceláře Fortuna Michal Horáček, bývalý předseda Akademie věd
Jiří Drahoš, lékař a aktivista Marek Hilšer, bývalý šéf
mladoboleslavské automobilky Škoda AUTO Vratislav Kulhánek, šéf Asociace
obranného a bezpečnostního průmyslu Jiří Hynek, skladatel Petr Hannig a
bývalý velvyslanec Pavel Fischer.

Kromě Národní třídy si dnes listopad 1989 připomínali lidé i na
dalších místech v centru Prahy. Na Albertově se dopoledne sešli studenti.
Na Václavském náměstí pak v odpoledních hodinách odstartoval Koncert pro
budoucnost, na kterém kromě hudebníků vystoupila i řada osobností,
chartistů či tehdejších pamětníků.

Na Albertově i na Národní třídě byly k vidění vlajky Evropské unie,
České republiky a ojediněle i prapor Severoatlantické aliance (NATO). „Komunisté
kradli děti,“ křičela do světa cedule ženy postávající na Národní
třídě v pyžamu a s klapkami na očích. „Stát je dosud neodškodnil,“
pokračoval text. Vidět bylo i notoricky známého muže, jenž nemůže
chybět na žádné české demonstraci s cedulí hlásající do světa, že
jej o barák a pozemky připravil stát v podání exekutorů. „Zeman a jeho
banda, ruský medvěd a čínská panda,“ hlásila zase cedule poblíž
stánku, u kterého se představovali prezidentští kandidáti. Koncerty i
vystoupení budou na Václavském náměstí a Národní třídě podle
předpokladů trvat do pozdních večerních hodin.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Diplomatovi z USA ruply nervy. Po vítězství Trumpa napsal něco, co pak
raději smazal

Bývalý velvyslanec Spojených států amerických v Ruské federaci Michael
McFaul na Twitteru okomentoval průběžný výsledek amerických
prezidentských voleb a pogratuloval Putinovi k úspěchu. Později svůj
příspěvek smazal, uvádí server Regnum.ru.

Bývalý americký diplomat Michael McFaul ještě před zveřejněním
konečného výsledku amerických prezidentských voleb a vítězstvím Donalda
Trumpa na svém twitteru poblahopřál ruskému prezidentu k úspěchu.

Podle mínění bývalého představitele Spojených států v Moskvě se sám
Putin angažoval v amerických volbách a přispěl k Trumpovu úspěchu.

„Putin se naboural do našeho volebního procesu a sklidil úspěch. Dobrá
práce,“ objevilo se na sociální síti McFaula.

Tento příspěvek byl ovšem zanedlouho po jeho zveřejnění ze sociální
sítě odstraněn.

Bývalý diplomat doplnil, že ještě „nikdy nebyl tak zklamaný americkou
politikou jako dnes a doufá, že zítra se bude cítit lépe“.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Evropské státy v čele s Německem vydají prohlášení o zbrojení

Skupina 16 evropských států v čele s Německem se dnes chystá vydat
společné prohlášení, ve kterém vyzve k uzavření nové dohody s Ruskem o
kontrole zbrojení. Součástí skupiny jsou i Česká republika či Slovensko.
Dnes o tom na svém webu informoval list Die Welt, kterému při této
příležitosti poskytl rozhovor německý ministr zahraničí Frank-Walter
Steinmeier.

Podle Steinmeiera hrozí, že po sporu mezi Moskvou a Západem kvůli ruské
anexi ukrajinského autonomního poloostrova a nevyřešenému konfliktu na
východní Ukrajině vypuknou nové závody ve zbrojení. „Bezpečnost Evropy
je v ohrožení," řekl Steinmeier. „Vyzýváme všechny státy, které nesou
odpovědnost za bezpečnost Evropy, aby tuto iniciativu podpořily a připojily
se k dialogu o kontrole zbrojení," uvedl šéf německé diplomacie.

Po společném jednání dnes plánuje zmíněná skupina vydat společné
ministerské prohlášení. To bude podle informací Die Welt obsahovat
znepokojení ze sílící eroze evropského bezpečnostního pořádku. Další
setkání skupina plánuje na okraj ministerské schůzky Organizace pro
bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), která se uskuteční 8. a 9.
prosince v Hamburku. Summit pořádá Německo, které letos OBSE předsedá.

Součástí skupiny je vedle Německa, Česka a Slovenska také Rakousko, Belgie,
Švýcarsko, Španělsko, Finsko, Francie, Itálie, Nizozemsko, Norsko, Rumunsko,
Švédsko, Bulharsko a Portugalsko.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zaorálek v Bruselu: ČR by chtěla zvýšit prostředky na odhalování
ruských dezinformací

Česká republika se zasazuje o zvýšení prostředků i počtů lidí, kteří
se na evropské úrovni zabývají strategickou komunikací, především
směrem k východu. Novinářům to dnes v Bruselu řekl český ministr
zahraničí Lubomír Zaorálek. Praha není podle něj v této své snaze
osamocená a hledá další spojence. Také jiné, především východní země
EU poukazují na potřebu čelit falešným a zavádějícím informacím z
tohoto směru, jejichž cílem je zkreslovat či dokonce ovlivňovat politickou
situaci.

V září 2015 v reakci na dezinformace, které často měly původ v Rusku a
souvisely především s děním kolem Ukrajiny, summit EU rozhodl o vzniku
specializovaného týmu v rámci evropské diplomatické služby. Pracuje v něm
14 lidí, včetně českého zástupce. Tým analyzuje a odhaluje
nejrůznější dezinformace, na svém seznamu má nejméně 3500 takových
zjištění, naposledy v souvislosti s děním v Katalánsku. Tým se kromě
toho snaží přispívat k pozitivnímu obrazu EU v zemích Východního
partnerství.

Více než sto politiků a bezpečnostních expertů z 22 zemí z Evropy a
Ameriky nedávno vyzvalo evropské lídry jako je šéfka unijní diplomacie
Federica Mogheriniová, aby počty expertů v týmu nejméně ztrojnásobili.
Zástupci EU by podle této "Pražské výzvy" také měli začít Rusko jasně
označovat jako hlavního původce těchto nepřátelských dezinformací.

Mogheriniová sama dnes nechtěla specifické případy dezinformací - ať už
v Katalánsku či třeba na Balkáně - komentovat. Připomněla ale, že
zvýšení počtu členů i rozpočtu příslušného týmu navrhovala
opakovaně a byly to členské země, které podobnou možnost dosud odmítaly.
"Potřebovali bychom rozšíření a dodatečné zdroje jsem navrhovala. Doufám,
že tentokrát podporu získám," poznamenala a připomněla, že europarlament
s větším rozpočtem problém nemá.

"Ráda bych zdůraznila jedno. Nejde jen o to čelit negativnímu vnímání a
nepravdivým informacím. Je to také o efektivní komunikaci týkající se
naší vlastní pozitivní agendy. A pro mne je tohle ta nejdůležitější
část práce," upozornila Mogheriniová. Efektivní informace o tom, co EU je a
co dělá, je podle ní základní a nejúspěšnější část strategické
komunikace.

Také zástupci především jižního křídla EU dnes v ministerské diskusi
podle Zaorálka upozorňovali hlavně na význam "pozitivní komunikace směrem
k jižním sousedům či na Balkán". To je podle něj ale jiným typem
strategické komunikace. "My se musíme soustředit na směr, odkud
přicházejí největší rizika a největší hrozby," míní Zaorálek.

Evropská komise dnes oznámila vznik expertní skupiny a začátek veřejné
konzultace týkající se problematiky falešných zpráv. Příští rok na
jaře chce na základě diskusí s veřejností a práce skupiny přijít se
strategií proti jejich šíření.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Obama si myslí, že Rusko může dominovat na Ukrajině vojensky

V interview pro časopis The Atlantic prezident USA Barack Obama prohlásil, že
USA předpokládají, že Rusko může dominovat na Ukrajině vojensky.

„Ta skutečnost spočívá v tom, že Ukrajina — země, která nepatří do
NATO — bude vždy zranitelná před vojenským dominováním ze strany Ruska
nezávisle na tom, co děláme my (USA)", řekl Obama. Podle jeho slov, která
uvádí časopis bez uvozovek, patří Ukrajina mezi hlavní zájmy Ruska, a ne
USA.

Obama znovu řekl o ruském zasahování do záležitosti Ukrajiny —
obvinění, které Rusko nejednou popíralo.

„Mluvit o tom, že Rusko je nyní v silnější pozici v Sýrii nebo na
Ukrajině, v silnější pozici, než bylo před vpádem na Ukrajinu nebo
předtím, než musel (Putin) poslat vojenské síly do Sýrie —bude
zásadním nepochopením podstaty moci v mezinárodních záležitostech a
vůbec ve světě", prohlásil Obama.

„Reálná síly je v tom, že můžete dostat to, co chcete, aniž byste
museli použít násilí. Rusko bylo mnohem silnější, kdy vypadala Ukrajina
jako nezávislá země, která byla ve skutečnosti kleptokracií, a kterou bylo
možno tahat za provázky", dodal Obama.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ježíš říká, ať milujeme i své nepřátele. Jen to je skutečná láska,
vzkazuje odpůrcům imigrace kněz. Evropská kultura stojí na otevřenosti
všem

CIVILIZACE A MY Katolický duchovní Jan Hanák je ve věci uprchlické krize a
šancí Evropy optimistou, situace je pro něj spíš výzvou, i když je v ní
obsaženo mnoho rizik. Na pořad podle Hanáka přicházejí otázky – kdo
jsme vlastně my, co jsou ty hodnoty, o kterých mluvíme, co je vlastně ta
naše kultura, když se tímto tématem stále šermuje.

Během posledního roku řada věcí nabrala jak u nás, tak ve světě,
značnou dynamiku. Jak vnímáte současnou situaci?

Z hlediska toho jak vnímám vysokou politiku, mám pocit, že jde o moc, vliv a
peníze, a když se prosadí i něco dobrého, je to jen vedlejší záležitost.
Změna je vidět na rychlém střídání témat, byla zde Ukrajina a pak
najednou naskočilo jiné téma uprchlické krize, a Ukrajina nikoho nezajímá.
Zdá se, že politikům nejde o to lidi doprovázet, ale je to jen udělat
nějaký výstřel, je to jako špatná novinařina – otevře se kauza, ale
už se tím dál nikdo nezabývá a nesleduje ji.

Pokud jde o uprchlíky, vidím zde vývoj k lepšímu. Objevují se jejich
konkrétní tváře a příběhy a to, co vypadalo jako beztvarý dav, se mění
na konkrétní lidi a je víc vidět, kdo ti lidé jsou. To je důležité.
Přináší to ale nejen otázky, kdo jsou oni, ale i kdo jsme vlastně my, co
jsou ty hodnoty, o kterých mluvíme, co je vlastně ta naše kultura, když se
tím tématem stále šermuje. Celkově jsem optimista a myslím, že vše má
šanci dopadnout nelíp, jak jen to jde.

Myslíte si tedy, že Evropa tuto situaci bez úhony „ustojí“, zůstane
jednotná a zachová si svůj charakter?

Jednota není utvářena podobností, ale láskou. Ohrožený v Evropě bude ten,
kdo je neukotvený. Jestli a jak Evropa obstojí, nevím. Nevím vlastně, co to
je Evropa, každou chvíli svého života jako jedinci, tak jako společnost,
stojíme na hraně katastrofy nebo velkého zázraku, tak je to vždy. Evropa
může obstát nebo se také zbortit, civilizace vznikají, rostou a zanikají.
To je přirozené.

Je a zároveň to není katastrofa, Římská říše zanikla politicky, ale ne
myšlenkově. Může to také znamenat užitek, když se kultury navzájem budou
ovlivňovat a inspirovat. Nevím, jestli je to utopie, ale věřím tomu.
Scénářů je ale celá řada. Teoreticky můžeme z Evropy udělat i pevnost,
zavřeme hranice a budeme se izolovat a třeba násilím bránit v příchodu
všem. Je pak ale otázka, jestli právě to by neznamenalo zánik Evropy,
která byla postavena na otevřenosti.

Ve společnosti je vidět velká diferenciace názorů a extrémy nabývají na
síle. Jak se jako katolický duchovní zachováte, když vidíte, že někdo
jde podle vás evidentně nesprávným směrem? V prvé řadě se samozřejmě
modlím. Všichni se musíme vyvíjet a měnit a klidně uděláme velký
kotrmelec, když zjistíme, že něco bylo špatně. Sám jsem to zažil, když
jsem se v šestnácti letech z velmi, velmi vlažného křesťana stal
skutečným křesťanem, a pak mi spolužáci říkali, že měním názory.
Jako věřící a mravný člověk bych měl být ochoten mít rád každého
člověka. Neříkám ale, že to vždy jde. Ježíš říká, že musíme
milovat i své nepřátele, to je skutečná láska. Pokud mi na někom
záleží a vidím, že jde špatnou cestou, snažím se mu to nějak vyjevit,
ale ne tak, že mu to omlátím o hlavu. Ideální je mu to neříkat, ale
udělat něco, z čeho se mu samému ta pravda vyjeví.

Rozdílnost názorů se projevuje v pohledu na budoucnost Evropy, objevují se
euroskeptické tendence, hrozí i rozpad EU. Co když se Evropská unie opravdu
rozpadne?

Záleží na tom, jakou by to mělo formu a co by se dělo. Přestože se mi
někdy nelíbí evropská byrokracie, myslím, že Evropská unie je v jádru
dobrá věc, protože je správnou reakcí na dvě světové války. Z historie
víme, jak to vypadá, když se státy nacionálně vymezují, to musí vést ke
konfliktům a tomu EU brání. Konflikty se odehrávají na nějakých summitech
a ne v zákopech. Je také otázka, co je to rozvolňování Evropy. Kdyby vedlo
k tomu, že si každý bude kopat na svém písečku, je to riziko a mohlo by
dojít ke konfliktu i v samotné Evropě.

Nejde jen o Evropu, objevují se varovné hlasy, že Rusko má zájem obnovit
své sféry vlivu, o které přišel SSSR… Jsme v takovém nebezpečí i my?

Asi by to hrozilo. Byl bych samozřejmě velmi rád, kdyby mezi státy existoval
takový vzájemný respekt, že by bylo možné, aby existoval malý stát,
aniž by ho mocnější soused ekonomicky nebo násilím ovládl. To ale možné
není, Rusko bezpochyby imperialistické je a slova o sférách vlivu slyšíme
i od jeho představitelů. Výsledkem první světové války bylo rozdrobení
střední Evropy na malé státy, které bohužel vůči velkým mocnostem s
imperiálními chutěmi neobstojí. Pokud Česko nebude spolupracovat s EU,
nemá šanci udržet nezávislost. Unie je sice založena na určitém omezení
nezávislosti, ale je to omezení dobrovolné. Je to jako v manželství,
člověk neztrácí v manželství svobodu, ale její části se dobrovolně
vzdává ve prospěch celku. Kdyby EU neexistovala, budeme vystaveni
nedobrovolné ztrátě nezávislosti, v tom směru Rusko nebezpečím je.

V syrském konfliktu se nepokrytě střetávají imperiální zájmy mocností a
někteří analytici mluví o tom, že by mohlo dojít k vážnému, světovému
konfliktu…

Nejsem znalec Blízkého východu, v každé chvíli může vývoj sklouznout i
ke katastrofě. Můžeme ale vzpomenout na kubánskou krizi ze začátku
šedesátých let, kdy se zdálo, že je třetí světová válka na spadnutí,
a nakonec se to vyřešilo. Možná, že ta kritická situace v Sýrii vše
více otevře a posune k řešení. Mnohem víc se obávám jevů, které takhle
vidět nejsou. Nechci ale strašit, protože nejvíc člověka ochromuje právě
strach.

Světem hýbou i otázky chudoby, sociální spravedlnosti, mluví se o
rozevírání nůžek mezi nejbohatšími a zbytkem světa. Vidíte to také
jako klíčové problémy?

Jedna z věcí, na kterých Evropa stojí, je solidarita, to není jinde ve
světě tak samozřejmé. Vychází to z židovsko-křesťanské tradice, a
jestli je někdo ve vážném problému, je třeba mu pomoci. Vedle toho je ale
třeba lidi motivovat k vlastní aktivitě, je lepší dát člověku v nouzi
udici než rybu. Nevím ale, jak najít takový systém ve státním měřítku,
vím jen, jak se o to snažím sám na mezilidské úrovni. Evropa má své
sociální problémy, ale ve srovnání se světem jsme nejbohatší státy a
skutečně chudí lidé zde nejsou. Neřešíme problémy skutečné chudoby,
ale sociální nerovnosti. Co to je ale ekonomicky spravedlivá společnost?

Komunismus říkal, že všichni mají mít stejně, je to ale opravdu
spravedlivé? Je spravedlivé, když někdo je schopný a pracovitý a má mít
stejně jako někdo, kdo takový není?

Nezáleží na tom, jak je kdo bohatý, důležité je, aby i ten bohatý
věděl, co jeho bohatství přináší. Mám příklad známého Aleše
Kubíčka, majitele firmy Balóny Kubíček, který říkal, že kdyby jen na
chvíli přijal myšlenku, že ta továrna je jenom jeho, bylo by to špatné.
Ta továrna je tady proto, aby dávala práci lidem, kteří tam dělají, aby
jim dávala radost z realizace úkolů apod. On vnímá závazek bohatství,
které má. Jiný příklad může být oblast Vysočiny, kde jsou lidé
relativně chudí, ale jsou navyklí si vzájemně pomáhat, postaví tam díky
tomu dům mnohem levněji, protože sousedi pomohou. Není to ale byznysová
výměna, ale vědomí, že si lidé prostě pomáhají. Říkám tomu ekonomika
daru. Každý člověk je něčím bohatý, a pokud budou všichni to bohatství
ochotni sdílet, všem bude lépe.

V Evropě je silný trend rozšiřování (a vymáhání) lidských práv.
Zároveň je ale terčem kritiky. Jak vnímáte tento jev?

Evropa je určována několika dogmaty, jedno z nich je naprostá
hyperkorektnost, dalším je přesvědčení, že jen experti vědí, jak se
postarat o děti a jak žít. Někdy se to pak aplikuje i násilně. To jsou
znaky jakéhosi pseudonáboženství, lidskoprávní ideologie a nakonec o tom
svědčí i vývoz těchto myšlenek do světa. Vychází z přesvědčení, že
sekulární lidskoprávní společnost je model pro všechny, a když ho
přijmou, budou šťastní. Je to náboženství bez Boha, a to je vždycky
špatně. Pokud chci například pomoci lidem v manželství, které se rozpadá,
nemohu jim vnucovat svou představu, co je správné. Mohu jim jen posloužit v
tom, aby byli schopni komunikovat a sami formulovat své problémy. A to platí
i obecně ve společnosti. Nemáme druhým vládnout, ale sloužit jim. To ale v
případě mnohých úřadů neplatí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Seznamte se, toto je možná budoucí francouzský prezident. Z jeho názorů na
Rusko či multikulti budou v Bruselu praskat cévky

Včera večer se střetli v televizní debatě dva bývalí premiéři Francie,
Alain Juppé a François Fillon, kteří usilují o získání nominace pro
prezidentské volby v rámci francouzských republikánů.

Debata byla považována za klíčovou, protože Juppé nebo Fillon by se měli
podle politologů postavit vůdkyni Národní fronty Marine Le Penové ve
druhém kole prezidentských voleb, protože levicoví kandidáti mají zatím
dle průzkumů nízkou podporu. Fillona agentura Reuters popisuje jako „sociálního
konzervativce“, který obdivuje někdejší britskou ministerskou předsedkyni
Margaret Thatcherovou a voliči jej obecně vnímají jako více pravicového
než Juppého.

Ve včerejší televizní diskuzi si podle serveru France24 naklonil Fillon
voliče především svým vyjádřením na adresu multikulturalismu. „Když
přijíždíme k někomu domů, neměli bychom se tam snažit převzít kontrolu
nad jeho životem. Odmítám myšlenku, že by se z Francie měla stát
multikulturní společnost. Uprchlíci by měli v plné míře respektovat naši
kulturu a zvyklosti,“ uvedl Fillon, který v prvním kole primárek získal 44
%, zatímco Juppé pouze 29 %.

Naopak Juppé nijak nezastíral, že idea multikulturalismu je jeho šálkem
kávy. „Máme různé kořeny a odlišnou barvu pleti, vyznáváme různá
náboženství a v tom je naše síla,“ cituje server France24 Juppého s tím,
že moderátor se snažil udržet debatu ve věcné rovině, ale přesto se oba
kandidáti do sebe v určitých momentech pustili napřímo. Odlišné názory
mají oba kandidáti zejména na vztahy s Ruskem. Juppé varoval, že Fillon je
až příliš proruský, a poukazoval, že mu Putin vyjádřil v primárkách
podporu.

Fillon však rezolutně odmítl, že by upřednostňoval užší vazby s Moskvou
než s Washingtonem a evropskými partnery. „Na našem spojenectví nehodlám
nic měnit,“ odsekl rozzlobený Fillon, ale zároveň dodal, že Rusko
nevnímá jako hrozbu. „Skutečným nebezpečím není Rusko, ale ekonomické
hrozby, které přicházejí z Asie. Jsem v každém případě přesvědčen,
že Francie a Rusko by měly usednout k jednacímu stolu a začít pracovat na
zlepšení vzájemných vztahů.“

Na přetřes se dostaly také protiruské sankce, které společně s
představiteli Evropské unie vehementně prosazoval také stávající
prezident Francie Hollande. Fillon prohlásil, že tyto sankce naprosto selhaly
a místo pro Rusko představují vážné problémy jen pro francouzské
zemědělce. Rozdílné názory obou kandidátů se projevily také v otázce
syrského konfliktu. Zatímco Juppé si nedovede představit setrvání
stávajícího prezidenta Asada v úřadu, Fillon konstatoval, že je třeba s
Asadem jednat.

Obecně se Fillon podle Reuters prezentoval jako nositel potřebných změn a
svého protikandidáta nazval jako symbol stávajícího establishmentu. „Můj
program je mnohem radikálnější, ale Juppé naopak nic moc měnit nechce,“
uvedl Fillon, kterého podle průzkumu společnosti Elabe označilo jako
přesvědčivějšího 71 % pravicových voličů. Jako vítěze debaty jej ale
označila i většina voličů bez ohledu na jejich stranickou příslušnost.
Fillona jich podpořilo 57 %, ovšem Juppého jen 41 %.

Jednasedmdesátiletý Juppé se přitom po dlouhé měsíce jevil dle průzkumů
jako jeden z favoritů na vítězství. Poslední týdny ale jeho podpora mezi
voliči slábne a již první kolo primárek ukázalo, že v neděli má
větší šance na vítězství právě Fillon, kterého podpořil mimo jiné i
neúspěšný protikandidát a bývalý prezident země Nicholas Sarkozy. Pokud
se nestane za dva dny něco nečekaného, měl by se 23. dubna utkat o
Elysejský palác s Marine Le Penovou právě dvaašedesátiletý Fillon.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zemana do Ruska doprovodí rekordní podnikatelská mise

Prezidenta Miloše Zemana při blížící se návštěvě Ruska doprovodí
zástupci více než 120 českých firem. Delegaci hlavy státu a zástupce
podnikatelů na východ dopraví tři letadla. Využity budou dva české
armádní speciály a jedno pronajaté letadlo. ČTK to dnes sdělila mluvčí
Svazu průmyslu a obchodu Eva Veličková. Půjde podle ní o největší
podnikatelskou misi za 25 let. Zeman v Rusku navštíví Soči, Moskvu a
pravděpodobně Jekatěrinburg, podnikatelé pojedou jen do hlavního města a
Jekatěrinburgu.

"Zájem o misi do Ruska je velký a dá se předpokládat, že počet firem,
které se na misi hlásí, ještě mírně vzroste. K dnešnímu dni evidujeme
124 účastníků," poznamenala Veličková. Je to podle ní největší mise za
25 let, kdy se Svaz průmyslu a dopravy organizováním podnikatelských cest
zabývá.

Podnikatelská mise je naplánována od 21. do 24. listopadu. První den se
setkají se Zemanem, který do Ruska pravděpodobně odletí dřív. Poté se v
Moskvě uskuteční velké byznysové fórum, kterého se zúčastní i český
prezident. Delegaci za Svaz průmyslu a dopravy povede jeho prezident Jaroslav
Hanák, na organizaci cesty se podílí také Hospodářská komora a Komora SNS.

Podle Veličkové bude mezi podnikateli zastoupena řada oborů, například
energetika, strojírenství, zemědělství, potravinářství, zemědělské
dopravní prostředky, ale i služby jako právní kanceláře či bankovní
sektor.

Podnikatelé si cesty s českými politiky musí platit. Podle informací ČTK
byla v tomto případě záloha stanovena asi na 70.000 korun.

Obchod s Ruskem omezují sankce, které na tuto zemi uvalily Evropská unie a
USA kvůli anexi Krymu a postoji k bojům na východě Ukrajiny. Zeman se
opakovaně proti sankcím vyslovil, nemají podle něj smysl.

Zeman se měl původně setkat v Moskvě s Vladimirem Putinem. Ruský prezident
ho nakonec pozval do Soči, což Zeman označil za vyznamenání. V letovisku
Soči je rezidence, kterou ruský prezident využívá. V Moskvě by se Zeman
měl zúčastnit například otevření výstavy Poklady Pražského hradu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ústřední volební komise zveřejňuje předběžné oficiální výsledky
voleb ruského prezidenta

Předseda Ústřední volební komise RF zveřejňuje předběžné oficiální
výsledky voleb ruského prezidenta.

Podle předběžných údajů zvítězil ve volbách úřadující ruský
prezident Vladimir Putin.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Klvaňa: Můžeme jednou čelit řízené imigraci. Náš vztah k USA v
ohrožení

Komentátor Tomáš Klvaňa se na webu časopisu Reflex rozepsal o migrační
krizi. Evropa už musí začít jednat, jinak jí ujede vlak a nebylo by na
škodu vzít si příklad z Austrálie. Ta totiž kdysi opatření přitvrdila,
nyní však může být opět velkorysá. Větším problémem než migrace je
však Čína.

„Ankara začala konat, další pomoci se dočká Řecko, je tedy možné, že
březen 2016 zaznamená rázný obrat v kauze, která zahýbala Evropou nejvíc
od balkánských válek,“ píše Klvaňa, podle kterého je dohoda mezi
Tureckem a EU zlomovou situací v migrační krizi.

Nejde však ani o samotnou migraci, jelikož do Evropy může přijít i pět
milionů lidí a stále se nic dramatického nestane. „Komplikace jsou
politického rázu,“ vysvětluje Klvaňa a popisuje, kterak se na pozadí
migrační krize radikalizuje veřejná diskuse a stále častěji se ozývají
protievropské hlasy. „Už se to děje v několika zemích, včetně Polska a
Maďarska, další mohou následovat.“

EU se k řešení již odhodlala, je však potřeba si pospíšit. Jak s
uzavřením dohody s Tureckem, tak i s lepší obranou hranic. Klvaňa navíc
doporučuje vzít si příklad z Austrálie, která za premiéra Johna Howarda
byla pod náporem migrantů plujících z Indonésie. A právě Howardova vláda
je začala obracet do detenčních center.

Celý text zde

„Ke konci Howardovy administrativy proud lodí v podstatě ustal,“ uvádí
Klvaňa a dodává, že nyní může Austrálie svoje opatření opět
uvolňovat a stejným směrem by se mohla vydat i Evropa. „Stojí to hodně
peněz, nervů a ústupků neliberálnímu, Erdoganovu Turecku, které se začne
k Unii přibližovat.“

Turecko by dohodou mělo získat bezvízový styk a měl by se urychlit jeho
přijímací proces do EU, což pro Unii znamená rozhodnout se, jakou bude
vyznávat politiku vůči Blízkému východu. Ta by totiž měla být
společná, obzvlášť má-li být v EU i Turecko. Rozhodně nás však
nečeká nárazová změna kultury, režimu či náboženství, k tomu bude
docházet postupně, jedná se však o zcela nevyhnutelný proces.

Jako větší nebezpečí než Blízký východ ale Klvaňa vnímá Čínu. „Nejdůležitější
položkou globální geostrategie je nyní vztah Číny a Spojených států,“
píše a varuje před tím, že se stát pod vedením prezidenta Si Ťin-pchinga
soustředí na zbrojení a podporuje nacionalismus. Pokud se EU nepodaří
zaujmout k Číně jednotný postoj, mohlo by to vést k jejímu konečnému
rozdělení i formou řízené migrace.

„Evropa by se tak dejme tomu za půl století mohla proměnit v jakési
Estonsko či Lotyšsko na steroidech. V obou státech žije v důsledku
imperiální rusko-sovětské politiky asi čtvrtina etnických Rusů, kteří
jsou zdrojem nestability,“ píše Klvaňa.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť