Question:
Zločinci, teroristé, blázni... Milan Chovanec mezi lidmi bez okolků o
imigrantech. Naštvaní občané se možná divili

REPORTÁŽ Desítky většinou starších lidí se v Berouně zúčastnily
besedy o migraci, na kterou dorazili ministr vnitra Milan Chovanec a poslanec za
ČSSD a místopředseda bezpečnostního výboru Sněmovny Richard Dolejš.
Padala nesmlouvavá, tvrdá čísla a informace, které nebyly vůbec
optimistické. „Snažit se řídit ministerstvo pouze z budovy ministerstva
bez zpětné vazby od lidí je cesta do pekel. Je potřeba slyšet názory lidí.
Debata s lidmi je osvěžující, daleko příjemnější než debata v
Poslanecké sněmovně,“ uvedl na samý začátek Chovanec a pak už se plně
věnoval migrační krizi.

„Migrační krize, tak jak ji dnes zažíváme, je otázkou, která neodezní
za týden, za měsíc, za rok, ale pravděpodobně ani za pět let. Je
součástí lidských dějin a teď je takový výkyv, zahuštění prostorů,
příchod lidí z oblastí, odkud jsme v minulosti nebyli zvyklí, že
přicházejí. Evropa se od začátku vydala cestou, která z pohledu České
republiky a z partnerských zemí V4, nebyla šťastná. My jsme nemohli řešit
povinné kvóty, nemohli jsme řešit otevřenost, politiku vítání bez toho,
aniž bychom byli schopni zabezpečit vlastní hranice, aniž bychom nebyli
schopni vědět, kdo vlastně přichází.

Čas nám dal za pravdu

My jsme celý rok říkali partnerům v Německu, ve Francii, ve Švédsku, že
tato cesta vede do pekel. To není cesta, která může fungovat. Čas nám dal
za pravdu a my jsme se dali na osmiměsíční cestu někam, odhlasovali jsme si
povinné kvóty, 160 000 lidí, které máme přerozdělit v rámci Evropy proti
jejich vůli a proti tomu, co umožňuje evropské právo, abychom k dnešnímu
dni přerozdělili 600 lidí. Systém kvót, jak byl nastaven, je nefunkční.
Evropa si to dnes uvědomuje, ví, že systém selhal, hledají se konečně
jiná řešení. Tím je jasná definice, co je to vnější hranice, že ji
musíme chránit. Že nemůžeme jít cestou tzv. zelených hranic, kde k
ostatním nečlenským zemím Schengenu máme louku, bez jakékoliv překážky
se dá hranice přejít; prostě hranice je pořád hranice. A my jsme tu naši
českou hranici vstupem do Evropy posunuli z Rozvadova a z jiných částí
republiky, z jižní Moravy, z jižních Čech, z Libereckého kraje a dalších,
jsme ji prostě posunuli dál – k Řecku, Itálii, Polsku, Slovensku.“

Pochvala Slovákům

„Když se podíváte na ochranu hranice, jak ji chrání například Slováci,
podíváte se na hranici mezi Slovenskem a Ukrajinou, tak to je ukázka, jak by
hranice měla vypadat. Slováci tam vynaložili obrovské finanční prostředky,
obrovský lidský potenciál a ta hranice je skoro vzorová,“ pochválil naše
východní sousedy ministr vnitra Chovanec. „Já jsem se tam byl podívat a
tam vidíte, jak ta hranice má vypadat. Slováci, jsem přesvědčen, ví o
každém člověku, který tu hranici přechází. A je jedno, jestli ji
přechází na hraničním přechodu, nebo na tzv. zelené hranici. Kombinace
lidského potenciálu, lidské síly a technického zabezpečení jednoznačně
ukazuje, že to má mysl.

Turci přišli na jednání EU s tím, že chtějí další tři miliardy euro
nad rámec těch tří a že by chtěli urychlit vstupní proceduru směrem k
plnohodnotnému získání členství v EU, což samozřejmě znamená i
bezvízový styk. Cesta dlouhodobé smlouvy s Tureckem bez toho, abychom si
řešili ochranu vlastní hranice nemůže fungovat. Krátkodobě zafungovat
může, ale máme-li něco platit, chceme vědět za co platíme a že to má
nějaký efekt. Před několika málo dny jsem byl v Makedonii a ten proud
migrantů neslábne. Počet lidí z Turecka, který přichází do Řecka, nebyl
o moc nižší; a naopak ve srovnání s minulou zimou je podstatně vyšší.
Tam se jasně ukázalo, že ten migrační proud neslábne. Výsledek dohody s
Tureckem musí být jasná, počítatelná čísla. To znamená, že se ten
proud zastaví úplně, nebo se výrazně zkoriguje.“

Řecká černá díra

„Vedle toho je pozice Řeků a Italů. My jsme je dlouhodobě žádali, aby
plnili své povinnosti, především Řeky. Do Řecka odešlo několik miliard
českých korun jako pomoc migrační krizi v minulých letech. Chtěli jsme
znát, co s těmi penězi Řekové provedli. Zatím stále od nich posloucháme,
že máme být solidární. No, my solidární jsme. Za loňský rok z českého
rozpočtu na pomoc řecké policii odešlo deset milionů korun. Poprvé po
šesti měsících, kdy jsme se Řeků ptali, co po nás chtějí, tak poprvé v
prosinci loňského roku nám poslali žádost o konkrétní pomoc. V polovině
prosince přišla žádost, první týden v lednu tam šla pomoc za 4,5 milionu
korun. A následně měsíc potom jsme se dozvěděli, že řecký ministr
říká, že země V4 pouze kritizují a neposlaly ani deku ani policistu. Tak
říkám, že v tom kamionu bylo dek dva tisíce. A byly tam stany a další a
další věci. My se nemůžeme dohadovat s Řeky a Italy, my potřebujeme
jednotnou a jasnou akci.“

Malá Makedonie proti velké Evropě

„Když jste v té malé Makedonii, to je země, která má dva miliony lidí.
V současné době jsou připraveni za Evropu řešit ten migrační problém.
Vytvořili na hranici bariéru, propouštějí Syřany, Iráčany, nyní už jen
Syřany z oblastí, kde je válka. Tato malá země s 12 000 lidmi v policejním
sboru nemůže toto všechno vyřešit bez jasné pomoci Evropy. A ti Makedonci
nám říkali – my nevíme, co ta Evropa chce. My slyšíme názory Němců,
Rakušanů, V4, každý je jiný, a hlavně, když se podíváte na to, co
říkali Němci a Rakušané před třemi, čtyřmi měsíci, je to jinak než
teď. Tak nám, proboha, řekněte, co chcete. My chceme jasné slovo,“ uvedl
dále Chovanec. Historie nás podle ministra vnitra učí, že jakékoliv
soustátí, jež vzdalo ochranu své hranice, tak takováto země nebo říše
či unie nemá šanci na přežití. „Jsme přesvědčeni, že je nezbytně
nutné budovat společné policejní evropské síly. O síle 600 či 1000
mužů, to je velmi zanedbatelný počet, ten nebude nic moc řešit. Češi
byli první v Maďarsku, ve Slovinsku, byli jsme jedni z prvních v Makedonii.
Všude tam slouží naši policisté a policistky. V Některých zemích
sloužila česká armáda. Na rozdíl od 27 Čechů, kteří jsou na hranici
makedonsko-řecké, tak je tam sedm Rakušanů. Když se podíváte na to, že
si Rakousko dohodlo přibrzdění migračního toku právě s těmito zeměmi,
tak já bych tam na té hranici očekával minimálně také počet v
desítkách rakouských policistů a v té době jich tam bylo sedm. Musíme
přestat dělat tolik summitů, tolik o těch věcech debatovat, ale přicházet
s konkrétními opatřeními.“

Připravené jen tak něco nepřekvapí

„V úterý zahajujeme cvičení na česko-rakouském pomezí. Bylo to
vyvoláno tím, že před několika týdny byli avizováno, že pokud se
nepovede dohoda s Tureckem, že se přibrzdí migrační tok mezi Rakouskem a
Německem; a my nechceme čekat, až se ten tok přesune z Rakouska přes
Českou republiku. Chceme deklarovat veřejnosti, že jsme připraveni, chceme
dokázat veřejnosti, že ty věci cvičíme a další cvičení, které bude po
tomto následovat, bude tuším dvanáctého, kdy to bude ve středních
Čechách na zvládání většího počtu migrujících. To znamená, pokud by
se něco takového stalo, budou tito lidé zadrženi na hranici, budou
identifikováni, registrováni; a pokud by ten počet přesahoval únosnou
kapacitu jižních Čech a jižní Moravy, tak by krátkodobě byli převáženi
do vnitrozemí a následně vraceni do Rakouska. Je to operace v řádu 10,
maximálně 14 dnů, střední Čechy na to cvičí, ostatní kraje na to budou
cvičit v budoucnu. Vedle toho jsme se dohodli s panem hejtmanem, že na podzim
bychom tu dělali velké cvičení integrovaného záchranného systému, které
bude reagovat na vládou schválený materiál a to jsou jednotlivé vidy
ohrožení ČR v rámci teroristických výzev. Vy jste sice kraj vnitrozemský,
na druhou stranu jsou tu významné zdroje pitné vody, jste kraj tranzitní,
kde by ta migrace procházela směrem dál na západ. Takže ve spolupráci s
dalšími dvěma kraji, které jsou hraniční, chceme realizovat na podzim tuto
akci.“

Na nohou snad celý svět

Co nás čeká do budoucna? K tomu Milan Chovanec řekl: „Když se povede
ucpat tu balkánskou cestu a vyztužit Makedonii a když se povede poskytnot
Makedoncům pomoc, aby tam zafungovala ta mezinárodní pomoc, oni ji opravdu
potřebují, technickou, finanční, lidskou, tak se nám nakrásně může
stát, že se nám vrátí migrace přes Itálii. Pořád je tady Maghreb,
pořád jsou tady státy Afriky, odkud ta migrace přichází. Můj přítel,
maďarský ministr vnitra, mi říkal, že za loňský rok zaregistrovali přes
400 000 migrantů přes Maďarsko ze 103 zemí. To není migrace ze Sýrie a
Iráku. To je prostě migrace, která se zvedá, která má ambici houstnout.
Když čtete v médiích ty dva Iráčany, tak říkají – my jsme vůbec
nemuseli odcházet, ale šli jsme proto, že šli i ti ostatní. My musíme
jasně vyslat signál, že v Evropě pro všechny místo není. Jsme připraveni
pomáhat opravdovým válečným obětem. Otázka je, kdo je válečný
uprchlík, přes kolik bezpečných zemí ten člověk musí projít, aby ten
status neztratil. I to je otázka, na kterou si Evropa musí odpovědět. Já
jsem přesvědčen, že ti lidé musí zůstat v nejbližší bezpečné zemi.
Je to Turecko, pokud ne, tak Řecko, pak Srbsko, Chorvatsko, Rakousko. Ale vize
těch lidí je dojít do Německa, do Švédska. To je 99 procent, kteří tam
chtějí dojít.“

Co všechno ještě (ne)víme

„Víte, co mne nejvíce děsí? Za loňský rok došlo do Švédska téměř
200 000 migrantů. Některá čísla říkají 160 000, některá 180 000. Sami
Švédové říkají, že pouze 20 procent podle těch odhadů – jiní
říkají 40 procent, ale to je jedno, jestliže je jen polovina lidí
registrována. Nám se Evropou prožene 100 000 lidí a my vůbec nevíme, kdo
jsou, odkud přichází, jaké mají úmysly; a to je to, co kritizujeme od
počátku. Neustále chceme akcentovat bezpečnostní rizika migrace. Když jste
s těmi policisty ve Slovinsku, Makedonii, tak oni tam reprezentují Českou
republiku a že to vyslání těchto pár lidí dělá tak dobré jméno České
republice, že se to málokdy jakémukoliv politikovi povede. Jak si Makedonci
dodneška pamatují, že jsme byli jedni z prvních, kteří jim pomohli po
zemětřesení, tak si za deset patnáct let budou pamatovat, že Češi byli
jedni z prvních, kteří poslali pomoc. Tito policisté a policistky
přicházejí a říkají – kdybyste viděli ty fotky z mobilů, tak my
potřebujeme vidět, kdo sem přichází. V Maďarsku byly plné příkopy u
silnic mobilů, které ty lidé vyhazovali. Když se do nich podíváte, tam
jsou fotky pochodování pod černým praporem, torza lidských těl, válečné
výjevy – my přece potřebujeme vědět, kdo přichází.

Jenom naivní člověk si může myslet, že v milionu lidí, kteří
přicházejí nejsou zločinci, nejsou potížisté, nejsou lidi psychicky
nemocní a nejsou teroristé. Jsou tam. Jestli je jich jedno procento, tři
procenta, to my nevíme, protože nejsme schopni ty lidi zaregistrovat. Nevíme,
kdo jsou. A to je to, co celou dobu vyčítáme Řecku. My chceme po Řecích,
aby hot-spot byl funkční, aby bezpečnostní pohovor nebyl ve smyslu: Jste
terorista? Nejste. Dobře, na shledanou. To přece nemůže fungovat. Tam musí
přijít člověk, který má doklady, ty se musí ztotožnit, s tím člověkem
se musí vést pohovor. Musí ho dělat někdo, kdo zná jeho rodný jazyk, kdo
umí odlišit, jestli je to člověk z té části Sýrie, nebo není, nebo zda
to vůbec není Syřan; a teprve potom, když zjistíme, jestli je to opravdu
uprchlík, tak se o něj jako o uprchlíka postarat. Do té doby ten člověk
musí být omezen na svobodě. Evropa si musí kousnout do dvou kyselých jablek.
Bývali jsme více za černou ovci, nyní se ta doba nachyluje k tomu, že nám
dávají za pravdu, ale spíš tu pravdu přinášejí sami, než by řekli, že
jsme ji měli my, ale to je ve své podstatě jedno. Důležité je, aby ta
pravda vyšla najevo.“

Je libo identitu?

„Jestli ten člověk přijde, je nutné jej zavřít. Omezit jej na svobodě
do doby, než se vyřeší, kdo je a jestli opravdu je to on. Když na to
vrhneme veškeré síly, tak ten proces může být v řádu dní. To nejsou
měsíce ani týdny. Jen nám musí Řekové a Italové říci, kolik od nás
chtějí lidí. Zatím v Řecku působí 11 našich policistů. Když zjistíme,
že je to ekonomický migrant, tak toho člověka musíme vrátit bez toho,
abychom mu umožnili se volně pohybovat po Evropě. Pokud tyto věci věci
nejsme schopni zajistit – a k tomu měly sloužit hot-spoty, které nemohou
být průtokové zařízení, kam přijdete, dáte tam nějaké doklady, které
ani mnohdy nemáte, a získáte řecký dokument – Řekové dnes vydávají
čtyři druhy dokumentů. Jste vyfocen, zaplatíte si cestu na pevninu a jdete
dál do Evropy s tím, že jste případně získali i novou identitu. My jsme
zachytili lidi, kteří měli v kapse irácký pas a v ruce měli řecký
dokument, že jsou Syřani. Na úplně jiné jméno. Když se naši policisté
ptali: „Jak se vám to povedlo?“ tak oni na to říkali, že oni pasy vůbec
nechtěli. Víte, kde je problém? Když jednou v Řecku dostanete doklad, že
jste Syřan s nějakým jménem, tak už jste Syřan na věčné časy. Už
nejste nikdy v životě schopni toho člověka identifikovat a najít. Nebo jen
velmi, velmi složitě. Robert Kaliňák vyprávěl o člověku, který měl
čtyři identity. Procházel Evropou, zachytili jej v nějaké romské osadě u
Košic, kde byl ubytován u nějakých lidí. To přece není možné, aby měl
čtyři identity. Tomu člověku musí být sňaty otisky, ty musí být v
centrální databázi a Evropou pak musí procházet s touto identifikací.
Jinak nejsme schopni řešit naši bezpečnost,“ pokračoval Chovanec.

„Pomáháme lidsky, finančně, materiálně, radou, ale nemůžeme hlasovat
pro nesmysly, nemůžeme se utápět v takzvané bezbřehé solidaritě. Musíme
být schopni nést následky svých činů. Když se podíváte na situaci v
Německu i v ostatních evropských zemích, tak jediný výsledek této
politiky bezbřehého vítání je nárůst takzvaných hnědých hnutí, ať je
to Le Penová ve Francii, nově Kotleba na Slovensku, nebo když se podíváte
do Holandska na Wilderse. V každé zemi se rodí takovéto nové hnutí.
Francouzi byli nadšeni, jak Le Penovou zastavili dvoukolovými volbami. Ale
budou volby do Evropského parlamentu a ty dvoukolové nejsou, a tak se může
stát, že nám zhnědne i ten Evropský parlament. Takže buď přesvědčíme
občany evropských zemí, že to myslíme dobře a dokážeme to řešit, anebo
se nám stane to, že lidé nás vymění za jednoduchá řešení – a bude to
naše vina.“

Tanečky kolem dvacítky Eritrejců

„Stalo se, že byla akce, kde se scházeli ministři vnitra. V odpoledních
hodinách mělo být setkání zástupců zemí na balkánské trase včetně
Turecka. Ti lidé přijeli, byli tam Turci, bylo to na začátku debat, co s
tím a jak nám mohou pomoci. Po hodině se zástupce EU omluvil, že už nemá
čas, že musí do Itálie, kde má prvních 19 realokovaných. Takže odjel do
Itálie, kde letadlo italské armády odváželo 19 Eritrejců do Švédska,
Bylo tam více politiků než těch realokovaných. Všichni jim zamávali,
popřáli nový život; a tři týdny potom, kdy jsme měli těch prvních 19
lidí ze 160 000 plánovaných a 600 opravdu realokovaných, tak Švédsko
řeklo, že je plné. Že chce, aby se realokovalo jinam. V Evropě se řeší
politika formou takzvané politické korektnosti. To znamená, že ty
nepříjemné věci se neříkají. To musí skončit. Evropa musí začít
táhnout za jeden provaz. A chci pevně věřit, že tento summit se k tomu
nějak přiblíží, ale začátek jednání, kdy Turci chtějí další 3
miliardy eur, mi nahání trochu strach, jak to vlastně bude.“

Mrazivá realita

„Jaká je realita? 160 000 lidí přišlo od začátku roku do Evropy. Oproti
loňským či předloňským zimám je to číslo několikanásobné.
Jednoznačně se ukazuje, že proud pokračuje. Další problém, který nám
vzniká, je Afghánistán, kde 1,5 milionu Afghánců je mimo domov a znovu zde
akcelerují boje. V Afghánistánu se vytvořila velice funkční síť
převaděčů směrem do Evropy. Musíme tedy řešit i tu afghánskou cestu,
nejen Sýrii či Irák. Vedle toho je tu Afrika, Magreb, Maroko, další země,
kde se lidé budou chtít tlačit do Evropy také. Ona je to pak davová
psychóza. Já jsem byl nedávno v Keni. Tam když vidíte sebe modernější
budovu nebo sebe ubožejší domeček, skoro chatrč, tak mají jedno společné
– mají anténu. Myslet, že ti lidé nemají informace, je holý nesmysl. I
tam funguje internet, Twitter a Facebook a nedej bože, aby si ti lidé jednou
řekli nebo dostali informaci, že Evropa zavírá. Tak ten tlak bude enormní.
Já bych strašně přál svým nástupcům, ministrům vnitra, kteří přijdou
po mně, aby si říkali – ono všechno špatné se vyřešilo, migrace se
vyřešila...

Spíše se však obávám, že doba bude složitá, protože i v té Keni lidé
debatují nad tématem El Ňiňo, nedostatek vody, odchod jinam za lepším
životem. Když se podíváte jenom v té Keni, kolik jde kolem druhé, třetí
hodiny malých dětí ze škol, to jsou stovky a stovky malých kluků a holek,
stovky a tisíce mladých Keňanů, kteří za pár let budou mít děti a
vzhledem k tomu, že dnes je tam moderní léčba, dětská úmrtnost je
nižší, než byla, tak tam vidíte obrovský boom porodnosti. A ti lidé,
pokud se tam zhorší klimatické podmínky, tak budou mít tendenci do Evropy
nebo kamkoliv do světa, kde ta voda bude, odcházet. To znamená, že se může
stát, že, co dnes zažíváme jako migrační vrchol, bude pro mé nástupce
slabý odvar. A buď se teď naučíme řešit ochranu své hranice a budeme
připraveni na věci budoucí, anebo se můžeme dočkat ještě větších
problémů, než v jakých jsme teď,“ ukončil svou úvodní řeč Chovanec.

NATO versus NATO

A nastaly dotazy. Starší pán: „Chtěl bych pana ministra upozornit, že
migrační krize má zajímavé podhoubí; a jak byla zlikvidována první
Tsiprasova vláda. Další rošáda s ruským letadlem nad Tureckem. Je to
směšné a zákeřné. Řecku je nutné odpustit část dluhů a umožnit, aby
nebylo na kolenou. Jestliže mezi Řeckem a Tureckem je šest kilometrů moře a
Řecko si na přání Německa a Francie nakoupilo například lodě a ponorky,
které se do těch úžin nedostanou, o tom by se mělo mluvit...“

Chovanec na to reagoval slovy: „Řecko se samo rozhodlo vydat obrovské
peníze na zbrojení. A zbrojili proti jiné zemi v NATO, proti Turecku. Když
se podíváte na evropské spory, tak Makedonie nemůže vstoupit do EU kvůli
svému názvu a sporům s Řeckem. Řekové by měli ukázat alespoň nějakou
míru pokory tím, že zaplatí své dluhy, a když je neplatí, tak alespoň
vytvoří funkční záchytné zařízení. My je o to prosíme přesně rok. V
minulosti jsme jim dali 450 milionů eur, což je skoro 10 miliard korun na
řešení migrační krize. Teď přišel premiér Řecka si říci o dalších
400 milionů eur. Nechť je má, ale aby byly výsledky. Když naše vláda
uloží Ministerstvu vnitra nebo obrany vytvořit hot-spoty, tak je do třech
měsíců vytvoříme a troufám si říci, že za třetinové náklady. Kde je
vůle, cesta se najde. Ale v Řecku ta vůle prostě není. Jestli ministr
vnitra poté, co si od nás vezmou 10 milionů korun, a poté, co jim tam
pošleme za 4,5 milionu materiál, řekne na adresu ČR, že jenom kibicujeme a
nepomáháme, tak já tam nevidím ani špetku pokory. Mohl bych vám ukázat
čtyři pět mailů, co jsme Řekům posílali: Co chcete? Lidi, peníze,
materiál? Rok... Odezva? Nula. Stejné dopisy šly do Itálie. My jsme Řekům
určitě připraveni pomoci, ale oni musí projevit elementární vůli, že
Evropě chtějí pomáhat. Nemůže to být o tom, že pošlou migranty směr
Evropa a víc je to nezajímá. Uvědomme si, že dnes na řeckém území je 30
000 migrantů. To je dvoudenní kvóta, kterou do Evropy posílali. A Řecko už
se hroutí z 30 000? Kde je závazek Řecka, že na svém území vybuduje
záchytné zřízení pro 60 000 lidí? Já jim nechci škodit, já chci za
naše peníze nějaké výsledky. Že nás nepochválí, že jim pomůžeme, to
čert vem, ale alespoň určitou míru pokory a snahy – to tam nevidím.“

Volba: 170 euro za měsíc nebo za den

Další dotaz byl od muže středního věku, evidentně naštvaného: „Jaké
procento znásilněných a unesených žen je pro vás únosné, A také bych
chtěl nějakou pokoru od vás, protože nás se to dotkne nejvíce!“

„Pro mne únosná míra znásilnění a obtěžování českých žen je na
úrovni nula procent. Žádná,“ uvedl rozvážně ministr Chovanec. „V
České republice je nyní 70 migrantů. V Bělé-Jezové je nyní 9 lidí. Jsme
jednou z nejméně migrační krizí postižených zemí a to je i tvrdým
přístupem k vymáhání práva. My si na své území nikoho neprověřeného
nepouštíme. Ani jednoho člověka. Zavázali jsme se k přijetí 1600
migrantů, u čehož jsme byli zčásti přehlasováni, tak jsme se dobrovolně
zavázali, že přijmeme 1100 lidí. Do dnešního dne jsme nebyli schopni
nikoho přijmout, protože Řekové a Italové si neplní podmínky toho
projektu a nejsou schopni nám předat migranty, kteří by byli prověřeni a
které bychom mohli převzít. Zatím jsme tedy nepřijali nikoho.

Přijelo z domluvených 154 křesťanů na bázi dohody křesťanské obce se
státem, to není projekt státu, tak přijelo zhruba 50 lidí. Já nevím,
jestli tady zůstanou, nebo nezůstanou. Podobné projekty byly v Polsku, kam
přijelo 150 křesťanů. K dnešnímu dni tam není žádný. Všichni jsou v
Německu a ve Švédsku. Podobný projekt je na Slovensku, kde by nyní měli
odcházet do rodin, a uvidíme, zda na tom Slovensku zůstanou, či nezůstanou.
Obávám se, že tyto projekty posunou ty migrující blíže k cílové zemi,
kam odejdou.“

„Bojovali jsme intenzivně proti kvótám. Byli jsme přehlasováni. Kdyby se
dnes znovu hlasovalo, tak si myslím, že už většina pro se nenajde. Do té
doby, než budeme schopni zjistit, že ten pan Ali, kterého nám nabízejí,
nemá kriminální minulost, že nemá vazby na Islámský stát nebo na jinou
teroristickou organizaci, tak buďte ubezpečen, že se na území České
republiky nedostane. Myslím si, že podle evropského práva není možné tu
migrující osobu držet na území státu, kde nechce být, a celkový pokus o
kvóty skončí tím, že ti lidé přijdou do ČR, jedinou motivaci budou mít,
že čerpají sociální dávku na úrovni 170 euro a oni po několika málo
dnech odejdou do cílových zemí, kde si za jeden den práce na černo
vydělají tolik, co u nás na sociálních dávkách dostanou za měsíc. Z
tohoto pohledu projekt jakýchkoliv kvót nebude fungovat.

Problém je ten, že všichni migranti na území Evropy a Schengenu budou
vybaveni dokumenty, které jim umožňují volný pohyb po Schengenu. Tam vidím
větší obavu, než v těch několika desítkách nebo stech, kteří, věřte,
budou pod kontrolou bezpečnostních orgánů. Spíš se bojím toho, co se
stane, až v Německu, ve Švédsku, Dánsku, Belgii se nebude těmto lidem
líbit, budou se vracet zpátky, nebo tu budou plnit nějaké úkoly.“

Zkreslují média islám?

Žena ve středních letech apelovala, aby se udělala nějaká práce v
médiích, nelíbí se jí zkreslování islamismu. „Když jsem studovala na
univerzitě v Bratislavě, tak tam studovali zahraniční studenti, kteří s
námi neměli žádné problémy. A teď se z nich v médiích dělá
kriminální živel.“ „Na začátku byla v médiích široká fronta na
podporu migrantů, postupem času se to nějak otáčí. Média primárně
potřebují nějaký střet. Nemyslím si, že tu vedeme souboj s islámem. My
jen chceme vědět, kdo je na našem území,“ opáčil Chovanec. „To je ta
frustrace zemí na balkánské cestě. Tam přijíždí normální turisté a
čekají ve frontě s autem, mají pas a vízum a čekají hodinu dvě tři
hodiny, až na ně vyjde řada; a vedle nich prochází stovky lidí bez
jakékoliv kontroly. My popíráme soudržnost těchto států. Nevedeme válku
s islámem. V naší zemi je půl milionu cizinců. Já chci vědět, kdo se
nám tady pohybuje, já chci vědět, že tady nemáme vznikající buňku
al-Káidy, která za půl roku, za rok, za dva, nebo za pět let udělá
teroristický útok, protože dostane pokyn z Facebooku odněkud z pouště. My
nevedeme válku se slušnými lidmi. Ale je potřeba ty lidi držet co nejvíce
blízko jejich domova, aby se vrátili. Kdo to tam obnoví, když se celá elita
Sýrie a Libye vystěhuje? Pak tam ta deziluze a chudoba bude desítky a
desítky let.

Turkovi vadí víc než Islámský stát Kurd. Turecko se dnes cítí ohroženo
nově vznikajícím Kurdistánem. Kurdové jsou zatím autonomní součástí
Iráku. Otázkou je, jak dlouho to bude trvat, než budou mít ambici se
rozkročit a získat území v Turecku a ve dalších dvou nebo třech
stávajících zemích. To je první problém. Druhý problém je Írán. Je to
země, která chtěla vždycky v této oblasti dominovat. Podívejte se, jak
zbrojila Saúdská Arábie, kolik nakoupila letadel v přepočtu na jednoho
obyvatele a zjistíte, že se přezbrojila. Proč? Oni tu enormní vojenskou
sílu neumí moc používat, protože dnes v Jemenu intervenují a výsledek
není nic moc, ale tato oblast nebude pokojná ani za půl roku, ani za rok a
možná ani za dvacet. Do toho vstupují velmoci, z jedné strany USA, z druhé
strany Rusko.

Je to jak Papinův hrnec a doufám, že se neucpe ten ventil. Islámský stát
má dnes franšízy, třeba Boko Haram v Nigérii, hlásí se k nim v Libyi. Kdo
si přečte Korán tak zjistí, že je to náboženství klidu, míru a pokory.
Jen část lidí jej zneužívá pro své cíle a staví jej tak, že ten, kdo
je nevěřící, nemá právo na existenci.“

Chmura Německa

„Když se podíváte na to, co Německo vydá na milion migrantů, tak podle
přepočtu to bude stát takové peníze, které by vyšly na 20 milionů
migrantů mimo Německo v oblastech zemí, kde ten konflikt je. Uměli bychom
zabezpečit téměř celou migrační vlnu za stejné peníze, které to dnes
stojí Německo. Spolková republika má jednu velkou chmuru. Podle Světové
banky, pokud se chtějí udržet jako ekonomika číslo jedna, musí absorbovat
v následujících pěti až sedmi letech pět milionů pracovní síly.
Otázkou je, zda ti lidé, co přicházejí, jsou tou pracovní silou. Podle
toho, co mi říkal bavorský ministr vnitra, současný stav je – 57 procent
Syřanů nezaměstnaných, 80 procent Eritrejců nezaměstnaných. Je otázkou,
zda toto je ta pracovní síla, kterou potřebují. Jestli SRN potřebuje
pracovní sílu, není nic jednoduššího, než si vytvořit pobočky
pracovních úřadů v uprchlických táborech a přímo tam si vybrat
zaměstnance včetně rodin a vytvořit nějaký letecký most do Německa. A
vyrveme ty lidi i ze spárů převaděčů. V této migrační vlně působí
pro představu zhruba 30 000 převaděčů podle Europolu. Pouze 6 zemí
včetně ČR do Europolu přispívá svými informacemi. Zbytek nepřispívá.

Válka v Sýrii je 4 až 5 let. Všechny sociologické studie tvrdí, že ti
lidé v uprchlických táborech jsou schopni vydržet tři až čtyři roky, a
pak je přepadne frustrace. Měli jsme očekávat, že se to stane. Evropa ale
na to nemá vůbec žádný typový plán. ČR má typový plán na velký
migrační tok z Ukrajiny. Jsme připraveni na to, že pokud by se tam vyhrotil
konflikt, tak z Ukrajiny přijde velké množství lidí; a pro ně jsme zemí
ne tranzitní, ale koncovou. Může se stát, že sem zamíří 10 až 50 000
lidí. To jsou typové plány, se kterými operujeme. Palec nad oběma konflikty
má dnes Rusko, se kterým se musí mluvit. Osobně se bojím ekonomicky
destabilizovaného Ruska. Ruská federace každý barel ropy, který vytěží a
prodává, tak prodává se ztrátou. Destabilizované Německo a
destabilizované Rusko je trauma pro Evropu. Otázka je, co bude pak, jestli se
nepokusí vyvézt své problémy mimo hranice. To je to, čeho bych se obával
víc než války s islámem. Islámský stát jednou porazíme. Neporazíme
myšlenku a frustraci, že po roce 1918 nevznikla Velká Arábie a neporazíme
ten sen Kurdů mít vlastní stát. A ani ambice Turecka, Saúdské Arábie a
Íránu.“

Ach to „evropské“ Kosovo

Připomínku měl pak muž ve středních letech: „Před arabským jarem jsem
tuto oblast procestoval. U Mekky v Saúdské Arábii je připraveno ubytování
až pro 3 miliony poutníků, které se využívá jednou za rok. Kdyby o to
stáli, tak by mohli ubytovat své bratry, muslimy.“ A poté zazněl ještě
poslední dotaz starší ženy: „Říká se, že jsou ti migranti zubožení,
ale když jsem přijedou, tak jsou oblečení, vezou si s sebou batoh. Kdo je
živí, kdo je vybavuje?“

Na to Chovanec odpověděl: „Podle některých odhadů je na cestě 20 až 60
milionů lidí. Jen ve vlastní Sýrii je to 6 až 7 milionů. V Turecku je 2,5
milionu lidí ze Sýrie. Malá část je v táborech, větší část je
rozprostřena po Turecku, většinou v nějakých privátech. Za 2,5 až 4
tisíce eur vás zločinecké skupiny dovezou až někam do Řecka, případně
k německé hranici.“

Dále pak hovořil o případu, kdy rodina prodala hluboko pod cenou dům a
odešla do Evropy, ale tam si uvědomila, že budou občany druhé kategorie. Z
toho prý vzniká frustrace. „Toho se bojím. Jako v případě Alžířanů
ve Francii, ta druhá, třetí generace se radikalizuje, protože s tou zemí,
kde nyní žijí, se nikdy neztotožnila, necítí se být Francouzi, takže v
pařížských vzdálenějších částech každý večer hoří auta, je tam
kriminalita. Tady vidíme, že snaha o hlubší integraci se ve Francii
nepovedla a nepovedla se ani v Itálii. Velmi složitě se daří ve Španělsku.
Myslet si, že jsme schopni integrovat několik milionů lidí... všichni,
kteří přišli, mají nárok na slučování rodin. Podle koeficientu je to
myslím krát šest až sedm. Z toho plyne, že když je tam půl milionu až
600 000 lidí bez rodin. Krát šest je tři miliony, kteří by měli přijít
už legálně do Německa. Bude velká tendence se soudit, bude velká tendence
neziskového sektoru pomáhat v těch žalobách a zatím v minulosti to bylo
úspěšné.

V minulosti přicházelo do Německa ročně 50 000 lidí z Kosova. Z toho
Kosova, kde už léta platíme policisty, soudce, státní zástupce. To jsou
jasní ekonomičtí migranti. Teď se to změnilo. Jako stratég Islámského
státu si přece rozprostřu do té vlny nějakého svého člověka, abych tu
měl svého člověka.

Ostatní si ale platí vše sami. Až se jednou ti lidé budou vracet, musí se
Evropa rozhodnout, zda jim dá peníze na cestu zpátky nebo jak jim pomůže.
Nebudou schopni našetřit tolik, aby se vrátili zpět a začali tam nový
život. Wahhábismus Saúdské Arábie je nebezpečný a pustit si do Evropy 200
mešit... myslím si, že ty peníze raději oželíme,“ uvedl na samotný
závěr půldruhahodinového setkání ministr vnitra Milan Chovanec.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kyjev se stal nejpopulárnější leteckou destinací z Ruska

Nejpopulárnější zahraniční leteckou destinací této zimy v Rusku se stal
Kyjev. O tom se hovoří ve zprávě pro tisk turistického servisu OneTwoTrip.
Při sestavováení ratingu bylo přihlédnuto k mezinárodním odletům ze
všech ruských měst..

Nejpopulárnějším domácím směrem je Moskva, na druhém místě je Soči,
na třetím Petrohrad. Do první desítky se také dostal Simferopol,
Mineralnyje Vody, Kaliningrad, Krasnodar, Ufa, Jekatěrinburg a Čeljabinsk.

Po zrušení na podzim 2015 přímé letecké dopravy mezi Ruskem a Ukrajinou
převzalo přestupní lety do Kyjeva z Moskvy a dalších ruských měst
několik zahraničních leteckých společností. Patří k nim Air Baltic (spoj
v Rize), Belavia (spoj v Minsku), Turkish Airlines (spoj v Istanbulu) a další.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pro Ladu Vesta vymysleli sexuální reklamu

Reklamní partner AvtoVAZu – agentura Prezident Média - představila reklamu
automobilu Lada Vesta se sexuálním podtextem.

V klipu žena nalévá muži boršč a ten se během hostiny zahledí na dívku
ve spodním prádle, kterou ukazují v televizi. Rozzlobená žena vytrhává
muži misku a vylévá mu boršč na hlavu. Reklamní slogan klipu „Přestaňte
se dívat na cizí", napovídá, aby se ruští spotřebitelé přeorientovali
ze zahraničních aut, propagovaných pomocí přitažlivého obrázku, na
tuzemské.

V AvtoVAZu portálu Sostav.ru vysvětlili, že klip není oficiální a je
natočen z iniciativy partnera.

Již před časem automobilový koncern rozpoutal válku s asijskými výrobci
aut. Zahájil kampaň Rozluč se s NE Věstou. Na transparentech umístili
fotografii dívky s asijskými rysy ve svatebních šatech. Na provokaci
odpověděl Hyundai, Nissan, Volkswagen, Audi a další automobiloví giganti.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Centrální banka RF informovala o hackerských útocích na velké banky

Centrum pro sledování a reakce na počítačové útoky v úvěrové a
finanční sféře (FinCERT) Centrální banky řeší útoky hackerů na
několik velkých bank, oznámil RIA Novosti tisková služba regulátoru.

FinCERT informoval o akcích hackerů pořádkové orgány i Státní systém
odhalování, prevence a likvidace následků počítačových útoků (GosSOPKA).

Později vyšlo najevo, že problémy se vyskytly zejména u banky Otkrytie.
Přičemž ochranné služby finanční organizace se vypořádaly s útokem,
webové stránky fungovaly v interním režimu.

Zdroj RIA Novosti už dříve oznámil, že od úterý bylo pět největších
bank v Rusku vystaveno útokům DDoS. Podle Laboratoře Kasperského pokusy
nabourání začaly v 16.00 moskevského času, hackeři zaútočili na webové
stránky nejméně pěti finančních institucí z top 10. Jedním z nich byl
Sberbank.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Soud zatkl ukrajinské diverzanty zadržené v Sevastopolu

Leninský obvodní soud města Sevastopolu zatkl tři muže podezřelé z
přípravy diverzí. Tímto úkolem je pověřilo ukrajinské ministerstvo
obrany, sdělili RIA Novosti u soudu.

Všichni tři účastníci kauzy byli zatčeni na dobu dvou měsíců,"
prohlásili u soudu, odmítli ale uvést jména zatčených ani další
podrobnosti případu. Na zasedání neměli přístup představitelé tisku.

O zadržení diverzní skupiny Ministerstva obrany Ukrajiny v Sevastopolu už
dříve informovala ruská FSB, nicméně počet zadržených neupřesnila.
Podle údajů tajných služeb připravovali diverzi na objektech vojenské
infrastruktury Krymu. Byla zabavena výbušná zařízení o velké ničivé
síle, zbraně a náboje.

Jak bylo oznámeno dříve, vedení rozvědky Ministerstva obrany Ukrajiny
popírá, že by došlo k zadržení jejich pracovníků na Krymu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov: Pokrok v přípravě voleb na Donbasu není

Prvním krokem v realizaci politické části minských dohod se má stát
příprava voleb na Donbasu, žádný pokrok v této otázce není, prohlásil
ministr zahraničních věcí RF Sergej Lavrov.

„Hodně se mluvilo samozřejmě o politických aspektech minských dohod
především v kontextu nutnosti udělat první krok v souvislém řetězu akcí,
včetně zákona o zvláštním statutu, amnestie, ústavní reformy a
uspořádání voleb", řekl Lavrov novinářům podle výsledků jednání
ministrů zahraničí „normandské čtyřky".

„Hovořilo se o volbách jako nejbližším kroku, v kontextu příprav všeho
potřebného k jejich uspořádání. Proto je důležité, aby byl přijat
zákon, aby byla amnestie, aby lidé hlasovali a byli voleni nikoli pod hrozbou
trestního stíhání, ale jako svobodní občané, a ústavní reforma to
zaručila. O tom se domluvili naši předáci v říjnu v Paříži, k pokroku v
tom hlavním procesu — v přípravě voleb — však zatím nedošlo", řekl
ministr zahraničí Ruska.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Legendární český komentátor o Naděždě Savčenkové. Hodně, hodně jinak
než ostatní

Legendární novinář Ivan Hoffman se vyjádřil ke kauze ukrajinské pilotky
Naděždy Savčenkové, která je v Rusku souzena za to, že zavraždila dva
novináře. V celém soudním procesu jsou pak dva pohledy na věc, Ukrajinci ji
vnímají jako hrdinku, Rusové jako vražedkyni. Česká republika však
spíše sleduje, kdo ji soudí, ne za co je souzena.

„Zatímco Západ si vzal za svou ukrajinskou verzi o hrdinné vlastence,
která je obětí ruské justiční zvůle, Rusové sledují proces s ‚krvavou
Naděždou‘, jak této vojačce, která si vzala u armády dovolenou, aby
mohla zabíjet Rusy na východní Ukrajině, říkali zajatci, které mučila,“
píše Hoffman. Dodává, že je zcela běžné, že ve válečných konfliktech
existují zcela rozdílné pohledy znepřátelených stran na jejich přední
osobnosti.

„Udělat z Naděždy Savčenkové mediální hvězdu vyžaduje ovšem značnou
naivitu nebo silný žaludek,“ míní Hoffman s tím, že lze dohledat videa,
ve kterých se ukrajinská pilotka chlubí tím, jak zabíjela lidi.

Celý text zde

Dokonce i o její jednotce Ajdar vydala zprávu Amnesty International, která ji
dává do spojení s „represemi vůči civilnímu obyvatelstvu a zločiny
proti lidskosti“. Obdivovat Savčenkovou lze tedy jen do té doby, než
slyšíme výpovědi různých obyvatel Ukrajiny o tom, jaká je ve skutečnosti.

„Ukrajinská hrdinka bude za podíl na vraždě ruských novinářů a
dalších civilistů odsouzena.“ Pokud by však došlo k jejímu vydání na
Ukrajinu k výkonu trestu, mohla by se z ní eventuálně stát ukrajinská
poslankyně. „A náš premiér bude mít šanci Naděždě Savčenkové
osobně vyjádřit svůj obdiv.“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Telegraph: v bitce britských vojáků v Rize uviděli „ruku Moskvy“

V britské armádě uviděli v bitce dvou vojáků v Rize „ruskou konspiraci“
s cílem diskreditovat vojáky Spojeného království, informuje The Telegraph.

Incident se odehrál v pondělí. Dva vojáci z gardového pluku seděli v
McDonalds, když je znenadání napadli neznámí lidé a začala rvačka. Podle
informací novin byla nedaleko od místa události „natáčecí skupina",
která okamžitě rvačku natočila.

„Podle našeho hodnocení to skutečně je inscenace. Prý, pojďme z těchto
chlapců udělat chuligány a natočit to na video," cituje The Telegraph slova
zdroje v britské armádě.

Tisková mluvčí britské armády zase prohlásila, že vojenské velení si je
vědomo incidentu v Rize, do něhož jsou zapleteni dva vojáci.

Britští vojáci se nestali poprvé centrem skandálu v Rize. V červenci
tancoval opilý voják na střeše taxíku, jiný voják se pokoušel k němu
připojit, další dva to točili na mobilní telefony. Vandalové zničili
střechu automobilu, kapotu a dveře řidiče.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jaképak cavyky! Vražda Skripala je vražda, přes to nejede vlak. Britové
mají důkazy. Co jsem slyšel, mi stačilo, sdělil PL Karel Schwarzenberg

ROZHOVOR. Bývalý ministr zahraničních věcí a čestný předseda TOP 09
Karel Schwarzenberg na rozdíl od řady opozičních poslanců nekritizuje
prezidenta Miloše Zemana za to, že dal za úkol Bezpečnostní a informační
službě pátrat potom, jestli byly v bývalém Československu a později v
České republice vyráběny chemické látky. blízké použité látce při
otravě agenta Sergeje Skripala a jeho dcery ve Velké Británii. „Když jsme
byli osočeni, že jed pocházel od nás, je opravdu prostě dobré to
přezkoumat,“ prohlásil v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz Karel
Schwarzenberg.

Česko vyhostí tři členy ruského diplomatického personálu v reakci na
otravu bývalého ruského agenta Sergeje Skripala ve Velké Británii. Rozhodla
o tom vláda Andreje Babiše v demisi. Je to podle vás správné rozhodnutí?

Je to správné, je to výraz solidarity s Velkou Británií.

Zdá se vám, že tři vyhoštění ruští diplomaté jsou dostatečný počet,
když víme, že tu máme sto čtyřicet ruských diplomatů, což je mnohem
víc než jakýkoli jiný stát?

Myslím, že počet vyhoštěných ruských diplomatů je přiměřený.
Uvidíme, co bude dál. Máme tady spoustu ruských agentů mezi diplomaty, to
víme velmi dobře. Možná, že to skončí tím, že vypovíme další, ale
zatím vyhoštění tří považuji za dostatečné.

Nevyhrotí tahle situace už tak napjaté vztahy Západu s Ruskem?

Vztahy Západu a Ruska byly napjaty vraždou, tak jaképak cavyky. Tady musíme
dát svůj postoj jasně najevo. Vražda je vražda, přes to nejede vlak.

Indicie, že za otrávením ruského agenta Sergeje Skripala stojí Rusko, jsou
vážné, ale nezpochybnitelné důkazy zatím zveřejněny nebyly. Myslíte si,
že Velká Británie je už skutečně má?

Má dostatek důkazů, Britové to také nedělají z rozmarné nálady. Mají
zdárné obchody s Ruskou federací, teď se to všechno přerušilo, i jiné
věci. Pro své rozhodnutí mají očividně vážné důvody. Já jsem nebyl na
setkání s britskou stranou, kde se o tom rozhodovalo, ale to, co tam zaznělo,
stačilo k rozhodnutí řady zemí připojit se k vyhoštění ruských
diplomatů a vyjádřit tak solidaritu s Velkou Británií.

Co jste říkal na reakci ze strany Ruska, když prohlásilo, že otravná
látka

Novičok, kterou byli Sergej Skripal i jeho dcera otráveni, mohla pocházet z
jiných zemí a mezi nimi jmenovali i Českou republiku?

Oni už za starých dob používali podobné informace. Já bych se nad tím
nerozčiloval.

Mnohé politiky rozčílilo, že prezident Miloš Zeman uložil šéfovi
Bezpečnostní informační služby Michalu Koudelkovi, aby BIS pátrala po tom,
zda byl na území Česka vyvíjen nebo skladován jed Novičok. Jsou důvody k
takovému prověření? Nepřipouští tím, když se bude zpravodajská služba
nařčením Ruska vážně zabývat, český prezident možnost, z které nás
nařklo Rusko?

Na každý pád stojí za to tuto věc přezkoumat, protože ta pomluva existuje,
tak je dobré to prověřit.

Takže nesouhlasíte s ostrou reakcí některých politiků, například vašeho
stranického kolegy Miroslava Kalouska, šéfa STAN Petra Gazdíka i některých
dalších, že prezident Miloš Zeman slouží cizí moci, nikoli českým
občanům? Podle Petra Gazdíka se prezident Miloš Zeman dokonce pohybuje na
hranici vlastizrady a vyzývá Senát, aby začal konat.

Přezkoumat nařčení Ruska je podle mého názoru správné. Když jsme byli
osočeni, že jed pocházel od nás, je opravdu dobré to přezkoumat.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jižní Korea odmítla raketové spojenectví s Washingtonem po jednání s
Čínou. Názor

Žádné nové protiraketové stanice USA se v Jižní Korei neplánují –
zaprvé. Jižní Korea se nebude účastni amerického systému protiraketové
obrany – zadruhé. Spolupráce Soulu, Washingtonu a Tokia nepřeroste do
vojenského svazu – zatřetí. Prohlášení na tato témata jsou oficiální,
patří ministryni zahraničí Jižní Korei Kang Kyung-whaovi.

Přivézt systémy je snadné, odvézt těžké

Jedná se plánovaný systém THAAD, který může kontrolovat nemalá území
ruského Dálného východu a Číny. Ke všemu se jedná přesně o ten „štít",
který je horší než jakýkoli meč. Vzpomeňme si, jak USA vystoupily z
dohody o protiraketové obraně s Ruskem a začaly rozmísťovat své „štíty"
po Evropě a v Asii. Taková ochrana vytváří iluzi beztrestnosti a otevírá
možnosti snít o vlastním jaderném prvním úderu.

Severní Korea, která se ve svých vyjádřeních příliš neomezovala, se pro
USA ukázala být velmi vhodnou záminkou, aby bylo možné umístit systém
THAAD na Dálném východě. Nic jiného.

Jak vidíme, nevpouštět do země nové raketové systémy je snazší, než
odvézt ty staré. A to je dobrá voda na mlýn v přemýšlení mnohých
evropských lídrů: navezou vám tam ty krámy rychle, ale odvézt je — to
už je jiná věc. A urazit jednu ze dvou světových mocností — USA — to
není legrace.

Je jasné, že před vámi stojí čistě technická otázka. THAAD je systém,
jehož umísťování mělo trvat mnoho měsíců. A odpovídat na otázku, co
se nyní stane s americkými plány, jak v nich budou figurovat a zdali v nich
vůbec budou figurovat jednotky již umístěné v Jižní Koreji, musejí
udělat specialisté.

My nyní pozorujeme něco jiného — velkolepý diplomatický příběh. Jeho
se účastní klíčoví hráči světové diplomacie: USA a Čína, Rusko,
Japonsko a obě Korei.

U koho fungují sankce

Jihokorejská ministryně paní Kyung-wha učinila zmíněná prohlášení ve
svém parlamentu po několika kolech jednání s Čínou. Ve výsledku v obou
hlavních městech prohlašují, že jednotky THAAD jsou „dočasné" a
nedotýkají se zájmů třetích zemí (to zde očividně znamená Ruska a
Číny). Zajímavé je, jaké konkrétní časové období mají na mysli? No,
jelikož se Peking a Soul dodatečně dohodly rozvíjet strategické vztahy, tak
budeme doufat, že se tyto podivnosti vysvětlí stejně jako mnohé různosti v
interpretacích a nejasnosti.

Výsledek: korejské ztráty dosahují 12 miliard dolarů a jejich HDP se v
krátké době snížilo o 0,4 %. Připomeneme, že to nejsou Spojené státy,
ale Čína je hlavním ekonomickým partnerem Koreje.

Nyní bylo prohlášeno, že do této země budou opět létat čínské
dopravní letouny. Dodatečně bude obnovena dohoda o valutovém swapu o
rozměru 56 miliard dolarů. A to je velmi dobrá věc (Rusko ji s Čínou také
má), chrání kurz valuty před mnohými nepříjemnostmi. Málokdo ví, že
asijské valuty jsou v úplném pořádku od doby asijské finanční krize
1997-1999 právě díky tomu, že má Čína takové dohody se svými sousedy.

Všechny ostatní otázky se mohou vysvětlit po právě vyhlášené schůzce
Si Ťin-pchinga s prezidentem Jižní Korei Mun Če-inem během příštího
týdne na summitu APEC v Danangu (Vietnam).

A nyní to nejzajímavější. Čelní představitelé Číny a Jižní Korey
nebudou jedinými účastníky summitu. V nejbližších dnech se odehraje
velké diplomatické setkání: APEC, poté summit ASEAN v Manile, a Donald
Trump ke všemu bude na cestě Tokio — Soul — Peking. To znamená, že
všichni budou jednat se všemi, a to i několikrát.

Odpověď na tuhle otázku existuje. V mnoha dokumentech se opakuje slovo „jednání"
a také slova „žádná vojenská řešení". To znamená, že asijští
partneři a i spojenci budou nutit Trumpa k jednání s Pchjongjangem, což
Američané zatím demonstrativně s pohoršením odmítali.

Upozorníme, že asijská politika není o tom, aby se malé strany bezohledně
houpaly mezi USA a Čínou. Všichni hledají rovnováhu, snaží se zachovat
dobré vztahy s oběma supervelmocemi. A to vidíme i v tomto případě.

Doslov. Rusko-čínské partnerství ve světě opět ukazuje své zvláštnosti.
Na části Blízkého východu a v Sýrii pracují spolu, první housle ale
hraje Rusko. Peking ví, které protisyrské rezoluce v Radě bezpečnosti OSN
bude Rusko vetovat a často se zdržuje (někdy ale přidává své veto k
ruskému — v závislosti na situaci). Celkově jsou ale Číňané spokojeni
se svojí rolí druhých houslí. V korejské otázce je to obráceně: druhé
housle hraje Rusko. Ale i tak hrají společně.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lepší je jezdit hádat se do Bruselu, než žebrat do Moskvy, udeřil mladý
lidovec. A o nespokojencích říká...

ROZHOVOR O uprchlících, ekonomických migrantech i o situaci v Sýrii
promluvil mimo jiné mladý lidovec Šimon Heller. Sdělil také svůj názor
ohledně obav z Ruska a řekl, že sdílí názor generála Petra Pavla.
Vyjádřil se také ohledně případu „Zeman a Peroutka“. „Ubohé
snažení bývalého komunistického novináře Jiřího Ovčáčka nemá smysl
více komentovat, protože se ztrapňuje sám,“ říká Heller.

Jak vidíte aktuální situaci kolem uprchlíků, situaci v Řecku, situaci
ohledně „balkánské cesty?“

Jsem rád, že konečně došlo k posunu a jednotnému postupu v rámci
Evropské unie. Je důležité přicházející imigranty registrovat u vstupu
do Schengenu a rozdělit na uprchlíky ze zemí, kde je válka, a na ekonomické
migranty. V prvním případě pak pomoci a v druhém vracet do země původu.

Ohledně migrantů slýcháme o humanitární katastrofě, ale také o
bezpečnostních hrozbách právě ze strany migrantů, mezi kterými mohou být
vycvičení vojáci či teroristé. Jak to vidíte vy?

Dle dostupných informací v médiích nemá problém tzv. Islámský stát
padělat pasy či víza ve vysoké kvalitě. Je proto důležité, aby tajné
služby plnily svoji funkci a bezpečnostním rizikům předcházely. Nemyslím
si proto, že řešením je odmítání pomoci potřebným, ale důsledná
registrace u vstupu do Evropy a jak jsem zmínil, práce tajných služeb.

K nám zatím uprchlíci příliš nechtějí, ovšem uzavřením hranic
některých států se to může změnit. Myslíte si, že nakonec uprchlíci
přece jen dostanou do „hledáčku“ Českou republiku? A jak myslíte, že
se k tomu případně postaví český národ?

Takový scénář samozřejmě nastat může a to primárně v případě
uzavření hranice mezi Rakouskem a Německem. Momentálně se ale připravovala
dohoda v rámci celé Evropské unie s Tureckem, aby migrační tok byl zastaven
a byli jsme schopni registrovat uprchlíky na schengenské hranici. Díky tomu
by do Evropy mělo přicházet výrazně méně uprchlíků, respektive ti,
kteří potřebují opravdu pomoci. Z toho plyne, že pravděpodobnost, že by
ČR zažila výraznější uprchlickou vlnu, je malá.

Podle některých informací v médiích se některým uprchlíkům přestává
v Německu líbit a chtějí se vracet zpátky do svých domovů. O čem to
podle vás svědčí?

Zjevně se jedná o ekonomické migranty, protože ten, kdo přichází ze země,
kde je válka, se určitě nebude chtít vracet. Dle mého názoru má Evropa
povinnost přijmout uprchlíky, kteří potřebují pomoci, a nikoli ekonomické
migranty. Pokud se vrací sami a nemusí být vyhošťováni, jedině dobře.

Merkelová se také nechala slyšet, že po válce se uprchlíci vrátí zpět
domů. Myslíte si, že to bude tak jednoduché, jak si kancléřka představuje?

Merkelová vůbec neříká, že to bude jednoduché. Naopak na rozdíl od
sílících neonacistických proudů jednoduchá řešení nenabízí. Vracení
uprchlíků zpět do vlasti poté, co se jejich země stabilizuje, je
nepochybně jedním z funkčních řešení současné krize.

V Sýrii bylo nedávno dojednáno příměří, kterému nikdo příliš
nevěří. Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl
udržet za každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z
podpory Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská
Arábie v rámci ,,plánu B" mohly obsadit části Sýrie. Kde je pravda? A
hlavně, kde je budoucnost válkou ničené Sýrie?

Bohužel se ukazuje, že mocnosti nezajímají lidé trpící v Sýrii, ale
primárně jejich vlastní zájmy. Bohužel takové názory slyšíme i od řady
českých politiků. „Co je nám do nějakých uprchlíků a Sýrie? Starejme
se raději o sebe.“ Takový krátkozraký pohled vás obvykle ale brzo dožene.
Hledání řešení války v Sýrii je nesmírně složité, protože je do ní
zapojeno mnoho stran, které jsou navzájem znesvářené. Osobně je mi
nejvíce líto Kurdů, kteří jsou opět pouze využiti k dosažení cílů
mocností, a obávám se, že výsledně na to nejvíce doplatí a ostatně
doplácejí již dnes. Odpovědnost za konflikt nese řada mocností z východu
i západu. Domnívám se, že největší zodpovědnost však má právě
Bašár Asad.

Generál Petr Pavel označil Rusko za větší bezpečnostní hrozbu než
Islámský stát. Je podle vás opravdu Rusko tak velkou hrozbou pro Evropu?

Názor generála Petra Pavla sdílím. Rychle jsme zapomněli na události kolem
Krymu a ty se mohou opakovat. Krym je od hranice Evropské unie přibližně 500
kilometrů, což je velmi blízko. Nejen proto jsem přesvědčen, že
největší hrozbou je pro nás dnes právě putinovské Rusko.

Když se podíváme k nám, co říkáte na to, že se mluví o tom, že by měl
Zeman možná znovu kandidovat na prezidenta? Koho byste na místě prezidenta
rád viděl?

Žijeme v demokratické zemi a kandidovat může každý, kdo splní zákonem
stanovené podmínky. Předpokládám, že Zeman kandidovat bude. Nicméně
každé demokratické volbě sluší pestrý výběr kandidátů. Čím je
výběr pestřejší, tím spíše si může volič vybrat a nevolit pouze ono
„menší zlo“. Já sám jsem přesvědčen, že volbě prezidenta by
prospěla jména jako Tomáš Halík nebo Šimon Pánek. A těch jmen by
určitě bylo víc.

A co říkáte na kauzu „novinář Peroutka a jeho článek o Hitlerovi“?

Mrzí mě, že byl pošpiněn novinář, kterého bychom naopak měli za jeho
odvahu obdivovat. Ubohé snažení bývalého komunistického novináře
Jiřího Ovčáčka nemá smysl více komentovat, protože se ztrapňuje sám.

Hradní zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám: I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším, než kdy jindy. Jak vy vidíte budoucnost
EU, eura a schengenského prostoru?

Víc než Hynkovi Kmoníčkovi nebo Donaldu Tuskovi bych naslouchal například
papežovi Františkovi, který říká, že současná „migrační krize“ je
naopak velkou výzvou a nadějí pro Evropu. Tím nebagatelizuji současnou
krizi, kterou Evropa prochází a případná rizika. Musíme se zkrátka
rozhodnout, jestli budeme hledat společné evropské řešení, anebo
postavíme mezi sebou zdi a ploty a výsledně si nás západ a východ rozebere
jako domeček z karet.

Proti Evropské unii je stále více lidí. Co myslíte, že by pro nás
znamenalo, kdybychom z Evropské unie vystoupili, nebo kdyby se rozpadla?

Rozpad Evropské unie by poškodil nás všechny a nepochybně by z něj měl
radost Vladimír Putin. Pokud se bavíme o odchodu z Evropské unie, stálo by
nás to několik procent na HDP a odhadem o 70 000 pracovních míst méně.
Zastávám názor, že je lepší se jezdit hádat do Bruselu, než žebrat do
Moskvy. Bohužel, jak už to bývá, řada lidí své problémy profiluje do
věcí, které s jejich problémy vůbec nesouvisí. Výsledně se pak
domnívají, že zlý Brusel může za to, že jsou se svými životy
nespokojeni.

Ozývají se hlasy, které varují před příchodem další ekonomické krize.
Exšéf Bank of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové
hospodářství je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová
prorokuje Krizi s velkým K, běžně se používá termín ,,dokonalá bouře".
Ekonomická bouře prý začne na finančních trzích, které jsou prý
přehřáté. Co z toho může být pravda a v jakém horizontu? Máme se dle
vašeho názoru bát další a třeba i větší ekonomické krize, než byla ta
předešlá?

Vždy se najdou ekonomové a komentátoři, kteří tvrdí, že přijde krize.
Některým to pak náhodou vyjde a ti dostávají Nobelovy ceny. Ekonomie není
věda, ale pavěda. Nobelovy ceny za ekonomii se obvykle udělují za teorie,
které vyvrátily teorie minulé. Věda je naopak postavena na pevných
základech, například matematika. Nicméně obezřetnost je nepochybně na
místě. Osobně nejsem zastáncem neviditelné ruky trhu. Určité rozumné
regulace jsou potřeba. Ostatně to ukazuje i zkušenost z minulosti.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Britská média oznámila protiponorkovou operaci Královského námořnictva

Britské noviny The Sun oznámily sledování Královským námořnictvem
několika ruských ponorek, které se nacházejí u břehů Západního Skotska.

Podle informace tabloidu se operace účastní britské ponorky typu Trafalgar a
raketová fregata Sutherland. Kromě toho jsou nasazena tři letadla NATO,
která létají v průběhu posledních 48 hodin u pobřeží Západního
Skotska.

V říjnu už zareagovalo britské vojenské námořnictvo na plavbu ruských
lodí, a poslalo pro jejich sledování torpédoborec Duncan a fregatu Richmond.15.
října se vydal těžký letadlový křižník Admirál Kuzněcov a těžký
atomový raketový křižník Petr Veliký na plavbu do severovýchodního
Atlantiku a Středozemního moře. Ve složení skupiny jsou také velké
protiponorkové lodě Severomorsk, Viceadmirál Kulakov a pomocné lodě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rada vyzvala EU nepřipustit výstavbu plynovodů mimo Ukrajinu

Ukrajinská Nejvyšší rada vyzvala Europarlament, Eurokomisi, národní
parlamenty členských států EU, aby zabránily ztělesnění projektů na
výstavbu plynovodů mimo ukrajinské území.

Pro příslušné usnesení hlasovalo na úterním zasedání 264 lidových
poslanců.

„Nehledě na vojenskou agresi ze strany RF, zůstává Ukrajina spolehlivým
partnerem v otázce dopravy plynu do EU," praví se v usnesení.

V poznámce k výzvě stojí, že jde o projekty výstavby plynovodů Severní
proud 2 a Turecký proud.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
FBI nedokázala potvrdit správnost tvrzení o Trumpovi

FBI a ministerstvo spravedlnosti USA nedokázaly potvrdit odůvodněnost
informací o Trumpovi ohledně styků prezidentova okolí s Ruskem, píše The
Washington Examiner s odkazem na vlastní zdroje.

Podle listu dostala FBI první část balíků materiálů v červenci 2016,
ostatní během prezidentské kampaně. Měla tedy víc než rok, aby tyto
dokumenty prostudovala.

V srpnu 2017 požádal výbor sněmovny reprezentantů pro rozvědku, aby FBI a
ministerstvo spravedlnosti podaly zprávu o správnosti daných informací.
Spolubesedníci novin ale sdělili, že odborníci z těchto úřadů „nedokázali
zjistit hodnověrnost obvinění ze spiknutí mezi ruskou vládou a Trumpovou
volební kampaní."

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Libor Rouček: Nepochybuji, že Merkelová vydrží do konce mandátu. Slovensko
je pro nás varováním. Pozor na nové uprchlické trasy

EVROPAN LIBOR ROUČEK Statisíce migrantů už do Evropy podle bývalého
europoslance Libora Roučka proudit nebudou. I tak by ale měly zůstat země ve
střehu: „Trasy by se mohly přesunout do Libye. Je potřeba, aby země
Evropské unie i Spojené státy nepřipustily podobnou utečeneckou vlnu,
kterou jsme viděli loni v Evropě,“ upozorňuje v rozhovoru pro
ParlamentníListy.cz Rouček. Německo podle něj přitvrdí v imigrační
politice: „Bude to ale dělat celá spolková vláda a spíš ministr vnitra,
ne kancléřka. Pokud jde o budoucnost Angely Merkelové, vůbec nepochybuji o
tom, že vydrží v čele spolkové vlády do voleb v roce 2017 a předčasně
neodstoupí.“

Německo má za sebou regionální volby ve třech spolkových zemích. CDU
kancléřky Merkelové ztratila ve všech, přičemž vyhrála pouze v
Sasku-Anhaltsku. Výrazně naopak získala Alternativa pro Německo. Je to
začátek konce „merkelismu“, jak někteří tvrdí už delší dobu? Je
možné, že pod tlakem kancléřka změní politiku?

Je pravda, že křesťanští demokraté kancléřky Merkelové ztratili ve
všech třech spolkových zemích, kde se volby konaly. Když se ale podíváme
na průzkumy veřejného mínění, získala. Jistě, část voličů CDU
odešla k protestní AfD. Viděli jsme již delší dobu před volbami, že
Německo přehodnocuje svůj otevřený přístup vůči migrantům. Volby
přispějí k tomu, že Německo a v podstatě celá balkánská cesta ve své
imigrační a azylové politice bude přitvrzovat. Bude to ale dělat celá
spolková vláda a spíš ministr vnitra, ne kancléřka. Trend a politika je
jasná. Pokud jde o budoucnost Angely Merkelové, vůbec nepochybuji o tom, že
vydrží v čele spolkové vlády do voleb v roce 2017 a předčasně
neodstoupí.

Když jste se dotkl průzkumů veřejného mínění, předseda AfD v Baborsku
říká, že podle průzkumů důvěryhodnost Merkelové stoupá, ale je to
výsledek spíš položení otázky. Když se občanů zeptají na to, koho
chtějí za kancléře, a vedle Merkelové se objeví další podobní politici,
pak lidé volí současnou kancléřku. Naopak po stránce vedení zahraniční
politiky ztrácí…

To odráží skutečnost, že politika není jednodimenziální. Ani Německo
nežije jen tématem přistěhovalců. Z 99 procent Němci řeší jiné
problémy. Proto, když je položena otázka, koho by chtěli za kancléřku
nebo kancléře, Angela Merkelová nemá alternativu. Když budou spolkové
volby, uprchlická krize už nebude… Jistě, budou přicházet uprchlíci, ale
v počtu, které Německo v pohodě zvládne. V roce 2017 tak stěžejním
tématem nebude uprchlická krize a pak se ukáže, jak zareaguje protestní
strana. Krajně pravicové síly byly v Německu už v padesátých nebo 60.
letech, ale nakonec Němci volili tradiční strany.

Do toho přišla zpráva z amerického think-tanku Gatestone Institute, která
se věnuje pronikání tzv. Islámského státu právě do Německa. Tamní
policie poslední dobou zatkla několik příznivců IS, násobí se také
počty salafistů, kteří chtějí v SRN založit „pobočku“ IS. Co musí
Německo udělat a jaká razantní řešení přijmout, aby slovy Thilo
Sarrazina nepáchalo sebevraždu?

V Islámském státu bojují stovky, ne-li tisíce Evropanů a tito lidé se
snaží založit své buňky, ať je to v Německu, Belgii nebo i v Rusku,
kdekoli. Je na zpravodajských službách a bezpečnostních silách zemí, aby
vše sledovaly. Přál bych si, aby spolupracovaly, protože Islámský stát je
nebezpečí pro všechny a je potřeba zakročit společně.

Edinburská univerzita provedla obsáhlý průzkum v zemích z EU, z něhož
vyplývá, že občané čtyř států chtějí hlasovat v referendu o
setrvání své země v Unii, jde o Francii, Německo, Švédsko a Španělsko.
Neznamená to samozřejmě, že by chtěli Evropskou unii opustit, nicméně
může i „pouhé“ volání po referendu spustit silnou lavinu po
případném brexitu?

Nemyslím si, že to spustí lavinu. Je ale pochopitelné, že když je
referendum v jedné zemi, velké jako Británie, pak se i v ostatních zemích
najde část veřejnosti, která by něco takového chtěla také. Pochopitelně
základy Evropské unie byly založeny v 50. letech. Tenkrát byla jiná
generace. Teď, když jsem ve Španělsku, sleduji, že naprostá většina
lidí je proevropská, pro členství Španělska v EU, a to i přes veškeré
problémy, které mají.

Další významnou událostí uplynulých dnů jsou volby na Slovensku.
Aktuálně to vypadá, že se podaří Ficovi sestavit vládu. Do koalice by s
ním měly jít SNS, Most-Híd a Sieť. Bude stabilní?

Když jsem viděl první výsledky, nejdřív mě napadlo, že je tu osm stran,
které mají často protichůdné programy, nové strany, které nemají pevnou
ideovou a voličskou základnu, takže vytvoření koalice bude obtížné. I
když se podaří koalici vytvořit, bude velmi těžké udržet stabilitu. Z
příkladu Slovenska by se měla poučit i česká veřejnost, protože u nás
budou volby příští rok. Nechtěl bych, abychom poté, co se konečně
podařilo stabilizovat naši politickou scénu a jít ekonomicky a sociálně
nahoru, ji opět destabilizovali. Obávám se, že se tohle na Slovensku stalo.
Slováci šli ekonomicky nahoru, teď se může růst zabrzdit.

Samozřejmě nejsilnějším tématem pro média nejen na Slovensku je úspěch
Kotlebovy strany. Hovoří se o nástupu fašistů, Tisových pohrobcích.
Otázkou je, kdo je za úspěch Kotlebovy strany zodpovědný? Větší část
komentátorů z toho viní Roberta Fica a jeho protiimigrační rétoriku,
naopak prezident Zeman viní právě slovenské novináře, kteří prý svou
štvavou kampaní proti Ficovi nahnali voliče do náruče fašisty Kotleby…

Robert Fico udělal v kampani řadu chyb i tím, že akcentoval jedno téma. Za
neúspěch tradičních polistopadových stran ovšem nemůže Fico, ale
aktéři v těchto stranách. Naši slovenští přátelé si musí udělat svou
analýzu, a pokud budou chtít dál politiku ovlivňovat, musí s tím něco
dělat. Nestačí pouze obviňovat slovenskou sociální demokracii.

V posledních dnech také zaujal ministr zahraničí Zaorálek, který učinil
poměrně ostré výroky ohledně Ruska. Jednak podle něho Rusové posílají
do Evropy uprchlíky a přiživují migrační krizi. Za další podle něho
Rusko zůstává nevypočitatelné, hraje podle jiných pravidel, proto si
neumí představit návrat do běžných vztahů. Ostatně je dle Zaorálka
Česká republika připravena podpořit nové sankce vůči Rusku kvůli
případu zadržované ukrajinské pilotky Savčenkové. Podle ministra je to
odporný, vyprefabrikovaný případ. Co k jednotlivým bodům říci?

Pokud jde o uprchlíky, ano, není žádným tajemstvím, že přes Rusko
uprchlíci do Evropy proudí, stačí se zeptat až u polárního kruhu Norů.
Uprchlíci měli přes Rusko cestu volnou, Norsko tomu učinilo konec. Není
také pochyb o tom, že ruské bombardování v Sýrii způsobilo útěk
dalších desetitisíců lidí, kteří by chtěli do Evropy. Rusko samozřejmě
má na uprchlické krizi svůj podíl. Od Ruska by bylo férové, aby je
neposílalo do Norska, ale poskytlo jim politický azyl a dočasnou ochranu na
území Ruské federace. Koneckonců, Rusko prožívá obrovskou demografickou
krizi, každým rokem se počet obyvatelstva sníží asi o 700 tisíc, takže
by si tím mohli řešit i svůj problém. Pokud jde o sankce, o nich se bude
mluvit, nedávno byly vůči osobám a firmám prodlouženy a o dalších se
bude hovořit v příštích měsících. Je otázkou, zda budou v červenci
prodlouženy, nebo nebudou, ať už jde o případ Savčenkové, nebo minské
dohody.

Německý prestižní týdeník Focus citoval tajný dokument ústředí NATO,
který hodnotil ruské útoky v Sýrii za přesné a efektivní. Oficiálně
však západní lídři Rusko za angažmá v Sýrii kritizují. Do toho přišla
zpráva, že Putin nařídil stahování hlavních sil. Jak to celé hodnotit?
Objevily se informace, že Rusku došly peníze…

Rusko částečně dosáhlo svého cíle a ten hlavní byl podpora režimu
prezidenta Asada. To také vysvětluje, že většina akcí nebyla namířena
proti IS, ale skupinám, které bojují proti Asadovi. Tady se Rusům do velké
míry podařilo splnit svůj cíl. I částečné stažení potvrzuje, že s
tímto cílem šli do Sýrie od samého počátku, čili ne podpořit boj proti
Islámskému státu, ale kvůli Asadovu režimu. Upozorňuji, že se jedná o
stažení částečné. Samozřejmě zůstane v Sýrii jak námořní, tak
letecká základna a v případě potřeby Rusové mohou svou přítomnost opět
posílit. Je určitá naděje, že by se konflikt mohl řešit mírovými
jednáními, takže vidím částečné stažení sil také v kontextu
vyjednávání o příměří. Pak i ekonomická stránka hraje roli, protože
bojovat mimo území a provádět nálety také něco stojí. Jak víme, ruská
ekonomika jak loni, tak letos je v hlubokém propadu. Není to tak dávno, co
ruská vláda oznámila, že výdaje do armádního rozpočtu budou kráceny o
pět procent.

Co se týče vývoje v migrační krizi, balkánská trasa je uzavřena,
Makedonie nehodlá pustit ani jediného migranta, přestože se nedávno
některým podařilo dostat do země přes řeku. Nicméně tento migrační
kanál bude uzavřen. Kudy půjdou příště, jaká může být nová trasa?
Těžko asi čekat, že rezignují a řeknou „dobře, jdeme tedy zpátky domů“.

Naprostá většina si řekne, že přestává být realistické dostat se do
Evropy. Rozmyslí si dávat pašerákům čtyři nebo pět tisíc dolarů na
osobu, protože nebudou schopní je převést do vysněného Německa. To byl
můj názor od počátku, a proto jsem také polemizoval s prezidentem Zemanem,
že žádná uprchlická vlna letos nebude. To ale neznamená, že zmizí lidé,
kteří se o to budou dál pokoušet. Samozřejmě jsou to mladí muži od
Maroka až po Bangladéš, kteří chtějí jít za lepším. Ekonomičtí
migranti se budou snažit všemi cestami do Evropy dostat, ale nebude to vlna
milionu nebo statisíců lidí, budou to řádově desetitíce. Když jste se
ptala na jiné trasy, uvidíme, co se bude dít na řecko-turecké hranici, ale
nesmíme zapomínat ani na jižní Středomoří, to znamená Libyi a okolí.
Tam samozřejmě občanský konflikt stále nebyl vyřešen, nemají jednotnou
vládu, začíná zde působit Islámský stát, takže jakýkoli chaos by
znamenal, že by se trasy mohly přesunout do Libye. Je potřeba, aby země
Evropské unie i Spojené státy nepřipustily podobnou utečeneckou vlnu,
kterou jsme viděli loni v Evropě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Na MO RF označili za bezostyšnou lež veřejnou rétoriku MZV USA o Sýrii

Celá veřejná rétorika Ministerstva zahraničí USA o situaci v Sýrii se
zakládá na „bezostyšné lži“, prohlásil oficiální mluvčí
Ministerstva obrany Ruska, generálmajor Igor Konašenkov.

Jak připomenuli na obranném rezortu, mluvčí MZV USA Elisabeth Trudeauová na
briefingu pro média prohlásila, že nejnovější údaje svědčí o útocích
Ruska na pět nemocnic a jednu mobilní vojenskou nemocnici. „Podle našeho
názoru jsou podobné akce porušením mezinárodního práva", řekla.

„Nevíme, odkud dostává Elisabeth Trudeauová informaci o událostech v
Sýrii. Opakování zvěstí o jakýchsi „pěti nemocnicích" a „jedné
mobilní vojenské nemocnici", které byly prý dnes bombardovány, potvrzuje
jenom to, že celá veřejná rétorika Státního departamentu o situaci v
Sýrii se zakládá na bezostyšné lži", řekl Konašenkov.

Podle jeho slov vzniká dojem, že „další mluvčí MZV USA už nestačí
fantazie na nic jiného, než na fantomatické „nemocnice".

„Jsou snad tou lží unaveni. Kolikrát jsme je žádali, ale kromě ničím
nepodložených prohlášení nám žádná fakta neposkytli. To hlavní je dnes
obvinit z něčeho Rusko. A zítra bude na místě paní Trudeauové už
nějaký jiný mluvčí MZV, který za její slova nemusí odpovídat. Taková
kolotoč", uzavřel Konašenkov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jak znepříjemnit život Moskvě. Polsko připravuje ekologickou katastrofu na
Baltu

Jarosławu Kaczyńskému, předsedovi strany Právo a spravedlnost, která je od
minulého roku vládnoucí stranou v Polsku, už nestačí ty velmi
nejednoznačné reformy, které jeho strana provádí v polské politice.
Rozhodl se předělat i přírodu.

Kaczyński upozornil, že žádným námitkám ze strany Ruska nebude Varšava
věnovat pozornost. A to i přesto, že tento záliv (i tato kosa) jsou
přibližně na polovinu rozděleny mezi Ruskem a Polskem. A je třeba
předpokládat, že námitky ze strany Ruska budou určitě následovat.

Jde o to, že Kaliningradský záliv je unikátní přírodní objekt. Voda v
něm je téměř sladká. Příčinou je několik řek, vlévajících se do
zálivu. Díky jim je hladina vody v zálivu vyšší než v moři.

Proto se přes úzký Baltský průliv, který se nachází v severní, ruské
části zálivu, voda vylévá do moře — a mořská voda přitéká ve velmi
malém množství.

Rybáři a ostatní obyvatelé polských měst na jižním pobřeží zálivu
už protestují. Vždyť v případě uskutečnění projektu budou muset
sbírat z písku mrtvé ryby a dýchat zápach hnijících vodních rostlin. Ale
politické elity Polska protestům nevěnují pozornost. Pro Varšavu je to
otázka principu.

Prý právě takovým způsobem může Polsko dokázat svou nezávislost na
Rusku. Vždyť dnes musí lodě proplouvat do zálivu přes Baltský průliv,
kontrolovaný Ruskem.

Ano, Rusko je bez problémů propouští. Ale co když se něco stane a
přestane je pouštět, ptají se ve straně Právo a spravedlnost. Tak pro
takový případ budeme mít hotový kanál!

Problémů polského obyvatelstva a jeho protestů si polští politici raději
nevšímají. Neplánují ani předložení otázky o stavbě kanálu
všenárodnímu posouzení. Ale prosazovat ho chtějí mimochodem právě za
peníze daňových poplatníků.

Podle předběžných výpočtů vyjde polský rozpočet přibližně na čtvrt
miliardy eur. Ale vypadá to, že Varšava, aby to „osolila" Rusku ve
sladkovodním zálivu, je ochotna zaplatit takovou cenu. Vždyť následky
očekávané ekologické katastrofy si Rusové a Poláci budou muset rozdělit
napůl.

Vždyť nejen Polákům, ale i jejich sousedům ryby zahynou. Je to sice malá,
ale přece jenom radost.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Česku uvedli, kdo kvůli sankcím zaujal jejich pozici na ruském trhu

Českou pozici na ruském trhu po zavedení sankcí EU zaujaly firmy z Číny a
jiných zemí, návštěva Ruska prezidenta Miloše Zemana a delegace ze 130
politiků ve dnech 20. - 24. listopadu musí napomáhat obnovení tradičních
kontaktů, oznámil RIA Novosti vedoucí obchodní delegace, prezident Svazu
průmyslu a dopravy ČR (SP ČR) Jaroslav Hanák.

„Nedávno jsem byl na velké strojírenské výstavě v Jekatěrinburgu. A
pochopil jsem, jak vážně ovlivnily protiruské sankce ze strany Západu
postavení českých firem v RF. Velká část této výstavy byla zasvěcena
rusko-čínské spolupráci. Mezi představenými exponáty byly například
tramvaje a lokomotivy, které přiznávám, velice připomínaly naše české,"
řekl Hanák.

Zavedení protiruských sankcí a odvetných opatření RF vedlo, jak uvedl
prezident SP ČR, k pádu exportu do RF z 3,7 % na 1,6 % z celkového ukazatele
českého exportu. V posledním roce se objevilo v této otázce obnovení. Za
sedm měsíců roku 2017 vzrostl obrat zboží mezi Českem a RF o 35,4 % a
dosáhl 4,8 miliardy dolarů. Také český export vzrostl o 14,5 % a dosáhl
hodnoty1,5 miliardy dolarů.

„Tomuto zvýšení v mnohém napomáhalo stanovení přímých kontaktů mezi
jednotlivými regiony a podniky Česka a RF. Současná návštěva prezidenta
Zemana a dvě obchodní fóra s účastí podniků obou zemí v Moskvě a
Jekatěrinburgu musí pomoci obnovení dřívějších a navazování nových
přínosných kontaktů," řekl prezident SP ČR.

Hanák oznámil, že ohledně západních sankcí by chtěl zvláště
zdůraznit jeden aspekt: „Všechny členské země Evropské unie velmi
přísně plní společně přijaté protiruské sankce, kvůli čemuž
výrazně klesly úrovně jejich obchodních vztahů s RF. A mě by zároveň
zajímala odpověď na otázku: „Proč neklesá úroveň obchodu USA s Ruskem?"
řekl vedoucí české delegace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zasunout podvozek: Unikátní přistání ruského obojživelníka na sníh
ukázali na videu

V ruské samarské oblasti proběhla extrémní zkouška obojživelného letadla
L-44M. Během zkoušky se letadlo „posadilo“ na břicho – přistálo na
zasněžené pole a pak zase vzlétlo. Video zveřejnila samarská společnost
Čajka (Racek).

Na záběrech je vidět, jak letadlo jde na přistání a přitom nevysouvá
podvozek nebo lyžiny a přistává na trup. Pak po vykonání manévru na zemi
obojživelník zase vzlétá.

Víceúčelové obojživelné letadlo L-44M může nabrat rychlost 250 km/h při
vzdálenosti letu 2 000 km. Maximální výška letu jsou čtyři tisíce metrů.
Posádka se skládá ze čtyř členů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Pentagonu prohlásili, že americké ponorky jsou schopny zničit Rusko

„Jsme připraveni na všechny možné hrozby, a nikdo by neměl o tom
pochybovat," podotkl Hyden.

Vyjádřil jistotu v tom, že kromě soustředěného útoku na USA nemůže
Rusko udělat nic takového, na což by nemohl Washington odpovědět. [quote
align="center" color="#999999"]

„Mimochodem, nevědí, kde se nacházejí naše ponorky, a ty jsou schopny
zničit jejich zemi, nastoupíme-li tuto cestu," řekl v závěru.[/quote]

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Liliputinové Kaczynský a Orbán. Ti by zasloužili sankce ze všech nejvíce,
tvrdí americká profesorka

Rusko-americká profesorka mezinárodních vztahů Nina Lvovna Chruščevová se
zamyslela na webu Project-Syndicate nad současným stavem Evropy a posteskla si,
že z těch, kteří nejvíce brojili proti Sovětskému svazu, se nyní
stávají malí Putinové.

„Liliputinové.“ Tak americká profesorka s ruskými kořeny nazvala
současné vlády Polska a Maďarska, zemí, které kdysi nejvíce bojovaly
proti sovětskému režimu. „Také ony vymílají nezávislé demokratické
instituce a potlačují základní občanské svobody.“

Po pádu železné opony se Polsko a Maďarsko chlubily tím, že již nadále
nejsou součástí východní Evropy, ale Evropy střední. „Dnes se však
vydávají směrem putinovského autoritářství natolik, že vůči nim
Evropská unie může zavést sankce,“ tvrdí Chruščevová s tím, že tyto
sankce by byly plně zasloužené.

Prvním mužem Polska je sice Andrzej Duda, za nitky však tahá premiér
Jaroslaw Kaczyński, předseda strany Právo a Spravedlnost. Jak Putin, tak
Kaczyński pohrdají zavedenými zákony, což oba dokazují dnes a denně. „Polská
vláda například zrušila jmenování tří nových soudců ústavního soudu,
které dříve dosadila předchozí vláda Občanské platformy.“ Takřka se
mu zároveň podařilo zrušit pravomoci ústavního soudu jako takového a jeho
rozhodnutí uchovat v tajnosti před veřejností.

„Polská vláda se učí od Kremlu i ve svých reakcích na občanská
protestní hnutí, která se objevila jako odpověď na její počínání.
Nejenže polská vláda toto hnutí odsoudila jako protivlastenecké a vedené
zahraničními zájmy; vůdce tohoto hnutí, počítačový odborník Mateusz
Kijowski, se stal terčem osobní kritiky ze strany Kaczyńského,“ píše
Chruščevová. Kaczyński se však podle ni u Kremlu inspiroval i ve svém
přístupu k médiím, která nechala jeho strana přetvořit k obrazu svému.

Celý text zde.

„Situace není o nic lepší v Maďarsku, kde Viktor Orbán tlačí zemi k
neliberalismu od roku 2010, kdy nastoupil do svého druhého funkčního období
jako premiér,“ píše Chruščevová s tím, že takřka okamžitě začal
přepisovat ústavu ve svůj prospěch. A taktéž, jako Putin a Kaczyński, si
nárokuje kontrolu nad veřejnoprávními médii, a tedy i kontrolu nad reklamou
pro svoji volební kampaň, ve které se stylizuje do „otce národa“ a svou
stranu Fidesz prezentuje jako jedinou přijatelnou volbu.

„Samozřejmě, kult ‚otce národa‘ není v zemích s neliberální vládou
nic nového. Podobné billboardy, pokryté portréty vůdců od Vladimíra
Lenina po Leonida Brežněva, kdysi lemovaly cesty v Sovětském svazu,“
píše Chruščevová a dodává, že stejně postupoval i Nicolae Ceausescu v
Rumunsku.

„V Putinově počátečních dnech u moci přišel s možností režimu
založeného na ‚svrchované demokracii‘ s tím, že Rusko potřebuje ‚zvláštní
systém‘, aby jej bylo možné ochránit před jeho mnoha nepřáteli,
domácími i v zahraničí,“ píše Chruščevová a dodává, že Orbán i
Kaczyński postupují stejně, a vytvářejí tak ze svých zemí více
svrchovanou diktaturu než liberální demokracii.

„Pro EU zvládat Rusko, které se v poslední době postavilo do pozice
západní Nemesis, by bylo složité i tak. Nyní se však musí vypořádat s
nedemokratickými následovníky Putina ve vlastních řadách v době, kdy je
evropská jednota zkoušena na každém rohu,“ uvažuje Chruščevová s tím,
že je EU na rozcestí. Buď na tyto země uvalí sankce, nebo bude dělat, jako
že nic a doufat, že všechno dobře dopadne.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Turecký proud prošel bod obratu. Ukrajina sčítá ztráty. Názor

Zprávy světových médií o tom, že první větev mořského plynovodu
Turecký proud vyšla z ekonomické zóny Ruské federace a v sobotu
překročila hranice výhradní ekonomické zóny Turecka, zůstaly z nějakých
důvodů bez pozornosti.

Podle informací oficiálního realizátora projektu „Pioneering Spirit,
největší loď na pokládání trubek na světě oslavila tuhle událost tím,
že do moře položila sekce s ruskou a tureckou vlajkou, což symbolizuje
překročení hranice výhradních ekonomických zón mezi těmito zeměmi".

Banket při této příležitosti pravděpodobně také byl. Ale z toho důvodu,
že tato událost není všude přijímána jako radostná, část médií
delikátně mlčí.

A to je škoda. Oslavit tuhle událost má smysl.

I nyní loď Pioneering Spirit pokračuje v pokládání první větve plynovodu
až k pobřeží Turecka.

Obě větve Tureckého proudu následně v klidu vystoupí na souši nedaleko od
turecké obce Kı, která se nachází přibližně sto kilometrů západně od
Istanbulu.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce.

O čem to hlavně vypovídá? O banálních věcech. Stavba Tureckého proudu
překročila bod obratu. Není to tak dlouho, co to přiznali i hlavní
protivníci „proudů" — Američané. Například podle dokumentu, který byl
publikován na stránkách amerického ministerstva zahraničních věcí, se
budou sankce za stavění ruských exportních plynovodů používat „jen u
projektů, které začaly 2. srpna či později. Za začátek projektu se bude
považovat datum podepsání kontraktů".

To znamená, že ani Severní proud-2, ani obě větve Tureckého proudu sankce
nezasáhnou — prostě proto, že většina investic do těchto projektů byla
učiněno do této doby, i půjčky byly odsouhlaseny dříve.

Mimochodem, Turecký proud bude mít i nepřímé následky. Například Němci
se již v žádném případě nevzdají stavby Severního proudu-2, aby se
stali hlavním hubem ruského plynu pro Evropu.

Tedy, už rostou. Například 1. listopadu 2017 byl ustanoven rekord v rychlosti
pokládky — bylo položeno 5,15 kilometru Tureckého proudu za jeden den.
Přitom je dobré si pamatovat, že hloubka Černého moře v této části
dosahuje 2171 metrů, což je téměř rekord.

Nelze ani zapomínat ani na prohry. Není to jenom Ukrajina, jejíž trubky,
které byly ještě před několika lety základem celého státu, se změní v
hromadu starého šrotu (spuštění Tureckého proudu připraví Ukrajinu o
půl miliardy dolarů ročně, prohlásil ředitel ukrajinského plynárenského
holdingu Naftogaz Andrej Kobolev. Zdůrazníme: první).

Ještě si můžeme vzpomenout na Bulhary — kteří pravděpodobně se „složitými"
pocity myslí na dobu, kdy se plynovod ještě nazýval „Jižní" a na jeho
trubkách byly dvě vlajky — ruská a bulharská.

Jak ukázala historie, jediná vlajka, která je na trubkách stále, je ta
ruská. Ostatní se mohou měnit.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Výrazně jiný pohled na Ukrajinu, než vám hlásí Miroslav Karas. V Praze ho
představil exdiplomat Bašta i hosté přímo z místa

Dne 29. 11. 2017 se na Novotného lávce v Praze konala beseda o současné
situaci na Ukrajině s názvem Jiná Ukrajina. Besedy se zúčastnili bývalý
ministr a velvyslanec v Rusku a na Ukrajině Jaroslav Bašta, velvyslanec
České republiky v USA Hynek Kmoníček, bývalý policejní prezident a
publicista Stanislav Novotný a také dva zahraniční hosté z Ukrajiny, Jurij
Dumanskij a Alexandr Čopa z hnutí Inšie, což v překladu znamená „Jiní“.

Bezmála dvouhodinové besedy se zúčastnilo na 200 posluchačů, kterým není
lhostejná současná situace na Ukrajině. Mezi přítomnými nechyběl ani
bývalý ministr zdravotnictví a šéfredaktor webu Nová republika, psychiatr
Ivan David.

Jako první se svým projevem vystoupil velvyslanec České republiky v USA
Hynek Kmoníček. Ve svém projevu uvedl, že současných ukrajinských snů je
hned několik, protože Ukrajin je také několik a každá Ukrajina má podle
něj jiný sen. Kmoníček se ve svém projevu řečnicky obrátil na
posluchače, zda vědí, jak se říká člověku, kterému se v noci zdá
současně několik snů, a odpověděl, že jde o čistého schizofrenika.

K něčemu podobnému přirovnal současnou situaci na Ukrajině, jelikož podle
něj všichni oficiální i neoficiální ukrajinští představitelé
přicházejí se svým snem, ale ten sen není položen na něčem reálném;
ale hlavně, sen není plán. „Kdyby existoval jeden jasný ukrajinský sen za
celou Ukrajinu, tak by se pravděpodobně dal na Západě prodat, ale protože
těch snů je několik, tak to nevypadá jako plán, ale jako choroba. A to se
pak prodává velice špatně. Vlastně to ani nikdo prodávat nechce, protože
neví, kdo by něco takového nakoupil.

Realita je tedy taková, že se Ukrajina v první řadě potřebuje sjednotit v
tom, co vlastně chce a jaký je ten jednotný ukrajinský sen, což v
oligarchické Ukrajině jde poměrně těžko a znamená to, že existuje
jediná cesta, a to zbudovat občanskou, jinou, paralelní Ukrajinu, protože
Ukrajina podle názoru Hynka Kmoníčka nebude zápasit s tím, jestli bude
prozápadní, nebo provýchodní. Ona bude zápasit s tím, jestli vůbec bude.
Ukrajinci svoji zemi opouštějí. Ti, kteří něco umějí a chtějí pracovat,
ji opouštějí ještě rychleji než ti ostatní a úbytek obyvatel je takový,
že od roku 1993, kdy měla Ukrajina 52 milionů obyvatel, se dostala na 42.
Ukrajině tedy za posledních deset let ubylo 18 % obyvatel, z toho devět a
půl milionu od roku 1993. Zároveň populace stárne, protože mladí
odcházejí, a vychází vám, že na Ukrajině máte pouze 87 mužů na 100
žen, což je v tomto směru šesté nejnižší místo na světě.

Pětapadesát procent Ukrajinců ve věku do pětatřiceti let chce odejít do
zahraničí a z toho jenom třicet čtyři procent říká, že je to kvůli
konfliktu v Donbasu. Čili dvě třetiny Ukrajinců vám řeknou, že to není
kvůli Donbasu, ale kvůli Ukrajině, jelikož tam pro sebe nevidí žádnou
další budoucnost. Pokud se tedy ukrajinské straně nepodaří vybudovat
ukrajinský stát, aby ho jeho vlastní obyvatelé neopouštěli, tak Ukrajina
bude mít v roce 2050 zhruba 34 milionů obyvatel a třetina původní Ukrajiny
bude pryč“, řekl ve svém silně kriticky laděném projevu velvyslanec
Kmoníček. „Primární zájem Spojených států bude vždycky ve
strategickém soupeření s Ruskou federací a do velké míry to bude
samozřejmě o zdrojích,“ dodal závěrem svého projevu.

Jako další z řečníků vystoupil ministr a velvyslanec v Rusku a na
Ukrajině Jaroslav Bašta. Úvodem svého projevu uvedl, že bychom si Ukrajiny
měli velmi bedlivě všímat, protože na ní vidíme, jak to tady může
vypadat za deset let. Bašta ve svém projevu ostře kritizoval oligarchy na
Ukrajině s tím, že se při volbách do ukrajinského parlamentu v roce 2007
prvně objevili oligarchové. Podle něj pochopili, že mít jenom majetek
nestačí a že je kromě toho také zapotřebí mít politickou moc. „A to,
co následovalo, potom vidíme teď velice dobře. My máme za sebou první
volby, kdy se do našeho parlamentu pokoušeli dostat oligarchové,“ uvedl
Bašta v nepřímé narážce namířené na Andreje Babiše.

Dále uvedl výrok bývalé ukrajinské premiérky Julie Timošenkové, která v
létě uvedla, že Ukrajině hrozí rozpad v roce 2019, a to v důsledku velice
asociálních důchodových a zdravotnických reforem, které v zemi
momentálně proběhly a dostávají většinu jejích obyvatel na hranici bídy.
Bašta se též vyjádřil k sedmi milionům Ukrajinců, kteří ze své země
odešli. Nazval je pracovními migranty, kteří nemají chuť se vracet zpátky
domů, jak deklarují. „Pokud se z těch mnoha ukrajinských snů zachová
alespoň vůle k tomu, aby měli společný ukrajinský stát, budou muset
najít jiný typ politiky než ten, který mají teď a který vede k tomu, že
nespojuje, jenom se tam nachází víc důvodů pro rozdělování,“ dodal
závěrem svého projevu Bašta. Jeho projev sklidil obrovský potlesk publika.

V projevech dále zaznělo, že jsme si po rozdělení Československa mysleli,
že největší národnostní menšinu v České republice budou tvořit
Slováci, čemuž tak poprvé v historii není, jelikož zde máme přes 140 000
Ukrajinců, přičemž to ještě hovoříme jen o těch legálních a o těch,
kteří přestali jezdit domů, aby se nedostali do armády. „Pokud hovoříme
o tom, že u nás de facto nejsou běženci, tak nejsou. Jsou to Ukrajinci – a
my jim neříkáme běženci. V této chvíli jsou Ukrajinci nejčastější
cizí národností v České republice. Čili my máme životní zájem, aby se
‚trabant‘ vyměnil za něco, co jim umožní žít,“ uvedl řečník.

Jako poslední z domácích řečníků vystoupil bývalý policejní prezident
a publicista Stanislav Novotný, který ve svém zásadním a úderném projevu
uvedl, že Ukrajina je stát, který v podstatě vznikl díky Sovětskému svazu
– a jinak nikdy neexistoval. Jako obrovský problém uvedl původní tzv.
oranžovou revoluci, v souvislosti s níž zmínil, že je třeba si uvědomit,
jaký vliv mají velmoci. Zmínil, že je třeba pojmenovat fakta a uvědomit si,
jak velmoci do obou těchto procesů vstupovaly. Uvedl, že za zcela zásadní
považuje skutečnost, že dodnes není k dispozici vyšetřovací zpráva
ohledně střelby na Majdanu, při které bylo v únoru roku 2014 v Kyjevě
zastřeleno několik desítek lidí. V souvislosti s tím řekl, že unikly
nějaké odposlechy, z nichž bylo jasné, že se něco dělo a kamuflovalo.

„Nicméně nikdo nikdy nebyl schopen se posunout dál, přestože víme, že v
těch vládách fungují velmi dobře v podstatě američtí lidé. To, že jsou
cizí státní příslušníci v nějaké národní vládě, mě vždy velmi
iritovalo, to mně vždy velmi vadilo, protože jde vždy o nějakou loajalitu
vůči státu. Jestliže Ukrajina není schopna se domluvit na tom, že musí
mít lidi, kteří jsou loajální vůči vlastnímu státu, že tam bude mít
spoustu cizích státních příslušníků, kteří vlastně vůbec
neodpovídají za to, co vlastně dělají vůči této zemi. To je docela
skandální. To musíte uznat. My jsme také měli cizího státního
příslušníka ve vládě. Už tam není,“ hřímal Stanislav Novotný v
narážce na Jiřího Dienstbiera.

Ve svém projevu dále vzpomněl na tragickou událost v Oděse. Jako velké
memento připomněl také rozdělení bývalé Jugoslávie, přičemž uvedl,
že v současné době se situace posouvá směrem dále a dále na východ, v
čemž osobně spatřuje obrovský problém současného stavu na Ukrajině.

„V těchto souvislostech je pohyb na Ukrajině velmi nebezpečný. V
souvislosti s tím, že se v současnosti naváží těžká vojenská technika
a čeká se, kdy to bouchne. Na to dávejte velký pozor. To je problém nás
všech,“ varoval závěrem svého projevu Stanislav Novotný.

Dále se svým projevem vystoupil zahraniční host, ukrajinský generál Jurij
Dumanskij, který uvedl, že se bezprostředně zúčastňoval bojů na
východě Ukrajiny. V souvislosti se situací na Ukrajině zmínil, že tam v
současnosti neexistuje politická síla a elita, která by byla schopná
řídit stát. Připomněl, že politická síla, která vládla na Ukrajině 27
let a vystřídala se s oligarchy, nakonec dovedla Ukrajinu do slepé uličky.
Ve své řeči zmínil také Majdan, který označil za sakrální událost,
protože tam došlo k zavraždění desítek lidí.

Podotkl, že ti, kdo slibovali politickou stabilitu, ekonomický růst a
blahobyt, nic z toho nezrealizovali. „Otázkou je, kdo se dostal k moci na
Ukrajině, jakým způsobem plní své sliby, které rozdával obyvatelstvu a
voličům,“ řekl Jurij Dumanskij. Závěrem svého projevu uvedl, že byl
nedávno obviněn z toho, že se zabývá geopolitikou a strká nos do věcí,
do kterých mu nic není. Jeho smlouva mu byla zrušena a byl odstaven ze zóny
válečných operací.

Posledním řečníkem byl druhý ukrajinský host, Alexandr Čopa, ve svém
projevu ostře kritizoval oligarchy, média, ústřední volební komise a
orgány činné v trestním řízení na Ukrajině. „Ukrajinský stát v
podstatě řídí skupina deseti až dvanácti oligarchů, kteří privatizovali
všechno, co se dá, a Ukrajinu řídí podle svých představ. V důsledku
této situace se Ukrajina čím dál více ponořuje do feudalismu. Pět lidí z
této oligarchické skupiny ovládá 95 procent médií na Ukrajině. Za této
situace nemá žádná síla, která není spojená s oligarchy, šanci.

Už dnes žijeme na Ukrajině jako v Somálsku a otázka je, co necháme našim
dětem. Vytvořili jsme organizaci, která se jmenuje ‚Inšie‘ (‚Jiní‘),
a máme projekt vývoje a budování státu od nuly,“ řekl závěrem besedy
ukrajinský řečník Alexandr Čopa. Na konci besedy organizátoři vyhradili
několik minut otázkám posluchačů a novinářů směrem k řečníkům, po
kterých se celá beseda rozešla.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rozlosování MS 2018: co byste měli vědět

Do finálové části turnaje se probojovalo 32 reprezentací, které budou 1.
prosince v moskevském Kremlu rozděleny do čtyř skupin. Kvůli tomu byly
všechny týmy rozděleny do čtyř košů podle žebříčku FIFA.

Je třeba poznamenat, že na předchozích turnajích se toto pravidlo týkalo
pouze prvního koše, ostatní týmy byly rozděleny podle zeměpisných
měřítek.

Zajímavé je, že podle řebříčku FIFA je právě hostitel turnaje „nejslabším"
mužstvem mistrovství, což samozřejmě vyplývá i z počtu oficiálních
zápasů za poslední dva roky, protože Rusko nemuselo hrát kvalifikaci.
Přesto se ruská reprezentace jako domácí mužstvo turnaje dostalo do
prvního losovacího koše.

Jaké je tedy složení košů pro rozlosování finálové časti MS 2018?

1. koš: Rusko, Německo, Brazílie, Portugalsko, Argentina, Belgie, Polsko,
Francie

4. koš: Srbsko, Nigérie, Austrálie, Japonsko, Maroko, Panama, Jižní Korea,
Saúdská Arábie

Mistrovství světa ve fotbale 2018 se v Rusku koná od 14. června do 15
července 2018. Zahájení turnaje a první utkání se odehraje v Lužnikách v
Moskvě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Příslušníci FSB zadrželi na Krymu ukrajinské diverzanty. Záběry operace

Příslušníci FSB zadrželi v Sevastopolu skupinu ukrajinských diverzantů,
kteří chystali útoky na objekty krymské vojenské infrastruktury.

9. listopadu zadrželi agenti jednoho z podezřelých na ulici v Sevastopolu.
Pak byl v poutech odveden do bytu, kde se konala domovní prohlídka.

Zadrženým byla zabavena mocná výbušná zařízení, zbraně a munice,
prostředky na speciální spojení a rovněž mapy-schémata objektů, kde
hodlali uskutečnit diverze, sdělili příslušníci FSB.

Podle zpráv FSB RF plánovali členové záškodnické teroristické skupiny
hlavní správy rozvědky ukrajinského ministerstva obrany záškodnické akce
na objektech vojenské infrastruktury a systémů zabezpečení života
poloostrovu Krym.

Leninský okresní soud v Sevastopolu zatkl včera na tříměsíční termín
tři podezřelé v této věci. Zasedání se konalo za zavřenými dveřmi.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Standard: Polsko a Ukrajina se marně snažily zabránit výstavbě Severního
proudu 2

Nehledě na pokusy Polska zabránit realizaci projektu Severní proud 2 a
aktivní protesty ze strany Ukrajiny, Evropa hledá oklikové cesty pro
financování výstavby plynovodu, píše Der Standard.

Protimonopolní polský regulátor nedovolil, například, rakouské
společnosti OMV a čtyřem dalším energetickým koncernům založit
společný podnik s Gazpromem, ale v Rakousku si našli okliku, píše autor
článku. Podle jeho slov, se mnozí analytici shodují v názoru, že OMV a
možná také Shell, Wintershall, Uniper и Engie dokáží financovat výstavbu
Severního proudu 2 s pomocí vypůjčených prostředků.

„Projekt tak může získat finance ve výši asi 10 miliard eur," praví se v
článku.

Viceprezident Gazpromu Alexandr Medveděv dříve řekl, že zřeknutí se
Severního proudu 2 bude znamenat „neúspěch Evropy." Ruské ministerstvo
zahraničí prohlásilo, že projekt má ryze obchodní povahu, a všechny
pokusy o jeho zablokování mají povahu politickou.

Severní proud 2 předpokládá výstavbu dvou linek plynovodu o celkové
kapacitě 55 miliard kubických metrů ročně od ruského pobřeží přes
Baltské moře do Německa.Nový plynovod má být podle plánu vybudován vedle
Severního proudu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Hlavní nepřátelé – IS, Sputnik a RT. V Europarlamentu budou jednat o boji
s ruskými médii

Debaty o situaci v Sýrii a Turecku, otázky upevňování evropské obrany a
kladení odporu „ruské propagandě“, především agentuře Sputnik a
televizní stanici RT, jsou na programu čtyřdenního plenárního zasedání
Evropského parlamentu, které začíná v pondělí ve Štrasburku.

Ruská část debat se týká rezoluce pod názvem Strategické komunikace EU
jako vzdorování propagandě třetích stran, v níž se tvrdí, že Rusko vede
vůči Evropské unii „nepřátelskou propagandu". O této rezoluci se má
hlasovat ve středu 23. listopadu. V dokumentu, který nemá závazný ráz, se
mimo jiné hovoří o tom, že ruská vláda, která si vytkla za cíl oslabit a
rozvrátit Evropskou unii, „vytrvale uplatňuje široké spektrum prostředků
a nástrojů".

V rezoluci se tvrdí, že Rusko údajně poskytuje finanční podporu
opozičním politickým stranám a organizacím v členských zemích Evropské
unie a uplatňuje přitom faktor dvoustranných mezistátních vztahů za
účelem rozkmotření členů společenství. Jako hlavní informační hrozba
pro Evropskou unii a její partnery ve východní Evropě je v rezoluci
uváděna agentura Sputnik, televizní stanice RT, fond Ruský svět (Russkij
mir) a federální agentura Rossotrudničestvo, podřízená ruskému
ministerstvu zahraničních věcí.

Aby bylo možné čelit „ruské propagandě", vyzývá Evropský parlament
země EU, aby ve spolupráci s NATO rozvíjely mechanismy „zkoordinovaných
strategických komunikací" a mechanismy boje s „hybridními hrozbami".

„Národní média v zemích, které jsou východními sousedy (EU), jsou
často slabá a nejsou s to vypořádat se se silou a mohutností ruských
sdělovacích prostředků," praví se v návrhu rezoluce.

Návrh obsahuje formulace hraničící s návrhem zavést cenzuru proti ruským
médiím a vyzývající země EU, aby „přednesly konkrétní právní
iniciativy, které by zajistily větší efektivnost a odpovědnost při
řešení problému dezinformace a propagandy". Přitom hovoří autoři
dokumentu o nutnosti pluralismu médií a o svobodě informací.

Debaty o rezoluci, jejímž autorem je poslankyně Evropského parlamentu
zastupující Polsko Anna Fotygová, se budou konat v úterý 22. listopadu.
Všichni členové parlamentu ale tento dokument nepodporují. Podle mínění
španělského poslance Javiera Cousa je „nezodpovědné stavět, pokud jde o
hrozbu, takový stát jako Rusko do jedné roviny s Islámským státem (organizace
zakázaná v Rusku a řadě dalších zemí)".

Španělský europoslanec, který promluvil jménem skupiny svých kolegů,
rovněž poukazuje na to, že text rezoluce o „propagandě třetích stran"
neodráží za prvé roli propagandy, kterou rozvíjejí především USA, pokud
jde o legitimizaci jejich nedávných invazí, takových jako v Iráku,
vedoucích k regionálnímu chaosu, a za druhé — vlastní propagandy
Evropské unie, pokud jde o její vlastní výklad demokracie jako „jedině
možné, což zdůrazňuje presumpci nadřazenosti a může být urážející".

EU a partneři už činí opatření

Přitom úřady mnoha zemí Evropské unie a východoevropských států, které
usilují o vstup do EU, činí i přes prohlášení o oddanosti zásadám
svobody slova represívní opatření vůči ruským novinářům a sdělovacím
prostředkům.

Polské ministerstvo zahraničních věcí zrušilo 24. října roku 2014
akreditaci novináře MIA Rossia Segodnia Leonida Sviridova, který pracoval ve
Varšavě od roku 2003. Poté zahájily úřady administrativní proceduru
zbavení Svirodova povolení k pobytu a novinář byl nucen odletět do Moskvy
12. prossince roku 2015, aniž by příslušné rozhodnutí přijal soud.
Případ ruského žurnalisty se už dvakrát dostal do monitorovací zprávy
představitelky OBSE pro svobodu tisku Dunji Mijatovićové o porušování
práv novinářů.

Úřady České republiky zamítly akreditaci zpravodaje RIA Novosti Alexandra
Kuranova.

Ruské novináře rovněž pravidelně nepouštějí do Moldavska.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Čeští jaderní fyzici z podmoskevské Dubny: Věda vně politiky

Více než 20 českých vědců – fyziků pracuje v Moskevské oblasti – v
Institutu jaderných výzkumů v Dubně. Proč své 60.výročí institut slaví
„českými dny“ a na čem čeští vědci pracují v Dubně, řekl Sputniku
předseda české národní skupiny v Institutu, doktor Alois (Alojz) Kovalík.

„Na dlouhodobých projektech v Dubně pracuje 23 sem vyslaných českých
vědců. Jsou to výzkumníci světových jmen: profesor Ivo Zvára je hlavní
vědecký pracovník Laboratoře jaderných reakcí, odborník v oblasti chemie
supertěžkých elementů. Richard Lednický je náměstek ředitele institutu,
vedoucí laboratoře částicové fyziky, jeden z vedoucích projektu STAR na
kollajderu RHIC (USA) Miroslav Finger — vynikající jaderný fyzik, odborník
na vyzařování spinových efektů. Ještě tři Češi přijeli do Ruska z
vlastní iniciativy, vyhráli konkurz, dostali zde pracovní místa", řekl
Kovalík.

Sám Kovalík pracuje v Dubně už 29 let.

Podle jeho slov účast české skupiny vědců je co do objemu společných
prací a vědecko-technické spolupráce v institutu prakticky
nejvýznamnější záležitost.

„Školou podmoskevské Dubny prošla většina našich fyziků. Institut
pomohl vychovat odborníky nejen ve vlastní jaderné fyzice nebo fyzice
vysokých a nízkých energií, ale i v matematických, chemických a
technických disciplínách, spojených s touto problematikou", řekl Kovalík.

„Chceme se účastnit vytvoření první na světě takzvané „fabriky
supertěžkých elementů", kterou právě představuje Laboratoř jaderné
reakce. Jde o rozšíření Periodické Mendělejevovy tabulky. Samozřejmě
máme velký zájem i o projekt NICA — vytvoření ruského supravodivého
kollajderu. Jestli se ho podaří spustit za tři roky, tak umožní vmodelovat
první momenty po velkém výbuchu a pootevře nám okno do poznání vzniku
Vesmíru", řekl Kovalík.

Dodal, že v 90. letech část českých a slovenských fyziků opustila Dubnu.
Ale dnes zájem o Institut jaderných výzkumů opět roste. Institut
spolupracuje prakticky se všemi vědeckými a vzdělávacími zařízeními v
Čechách. A na „české dny" přijedou do Moskevské oblasti prorektoři
tří vysokých škol ČR. Očekává se prezentace deseti českých firem.

„Věda nezná hranic, je vně politiky. A v této době pokračuje spolupráce
Sjednoceného institutu jaderných výzkumů s Evropskou organizací jaderných
výzkumů (CERN). Existují plány na zapojení výzkumné infrastruktury Dubny
do evropské vědecké struktury", uzavírá Kovalík.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov označil za provokaci odvezení ruských kontraktorů na Ukrajinu

Ruský ministr zahraničních věcí Sergej Lavrov označil odvezení dvou
ruských kontraktorů z území Krymu na Ukrajinu za provokaci ukrajinských
tajných služeb.

Dříve už oznámilo ruské ministerstvo obrany, že pracovníci ukrajinské
bezpečnostní služby (SBU) nezákonně zadrželi a odvezli z Krymu na Ukrajinu
dva ruské vojáky, proti nimž se pokoušejí zahájit trestní řízení.

„Touto situací se zabývají naše příslušné orgány. Podle našeho
názoru se jedná o nezákonnou provokaci zosnovanou ukrajinskými tajnými
službami na území Ruské federace vůči ruským občanům," řekl Lavrov na
tiskové konferenci po skončení společného zasedání kolegií MZV Ruska a
Běloruska.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť