Question:
Jsem z Prahy 6 a vážně nemám rád mávatka. Ale čínské vlajky mi nevadí,
ozval se Jan Zahradil

Europoslanec Jan Zahradil (ODS) se jasně vyjádřil ke kauze čínských vlajek
visících po Praze. Někdejší první místopředseda ODS dal jasně najevo,
že mu vlajky komunistického státu visící po českém hlavním městě
nevadí.

„Jsem celoživotní obyvatel Prahy 6. A jako každý, kdo prožil nemalou
část života v komunistické totalitě, si pamatuji nejrůznější ‚mavátkové‘
oslavy na dnešním Vítězném (dříve VŘSR) náměstí nebo vítání
delegací na Evropské (dříve Leninově) třídě. Přesto se nemohu přinutit
k tomu, aby mě čínská vlajkosláva, vyvěšená na cestě z ruzyňského
letiště, nějak znervózňovala. Nejen proto, že jsme podobnou výzdobu mohli
vidět třeba v Londýně nebo v jiných západních metropolích při
návštěvě čínského prezidenta nebo premiéra. Ale také proto, že
nerozumím tomu, jak to má ohrožovat zdejší demokracii. Nebo ta se snad
zhroutí pod náporem Tvrdíkových billboardů?“ ptá se politik.

Čína sice představuje konkurenta Západu, ale rozhodně nás neohrožuje
bezprostředně. Zásadní hrozbu teď představuje Islámský stá a ve
střednědobém horizontu bychom se měli bát spíš mocenských ambicí Ruska.
V Moskvě už v minulosti dali najevo, že rozpad sovětského impéria byl tou
největší chybou dvacátého století. Ale z Číny nic takového neslyšíme.
Západní státy to vědí a chovají se podle toho. Chovají se pragmaticky,
jak ukázala návštěva čínského prezidenta Si Ťin-pchinga ve Velké
Británii.

Celý komentář najdete zde

Sami se řadíme do západního kulturního okruhu, máme demokracii a pár
čínských vlajek ji neohrozí. Stejně tak ale Tchaj-wan neohromí to, jak se
za něj TOP 09 pere. Spíš na tématu nahání politické body. Politická
realita totiž vypadá tak, že vztahy mezi pevninskou Čínou a ostrovem čile
kvetou. Došlo ke slavné schůzce dvou prezidentů a regiony spolu čile
obchodují.

I my bychom se ve vztahu k Číně měli začít chovat pragmaticky.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V LLR informovali o zlikvidování diverzní skupiny ukrajinských silových
složek

Oficiální mluvčí lidové milice jednostranně vyhlášené Luhanské lidové
republiky Andrej Maročko oznámil, že bylo zlikvidováno šest členů
diverzní a výzvědné skupiny ukrajinských silových složek, kteří se
pokoušeli proniknout na území republiky.

Dříve už v LLR upozorňovali na aktivizaci diverzních skupin silových
složek na Donbasu.

Podle jeho slov byli všichni záškodníci zlikvidováni.

„Ve výzbroji měli ukrajinští diverzanti plastickou trhavinu, detonátory a
různé složky ke zhotovení výbušnin," prohlásil Maročko.

Kromě toho řekl, že v důsledku bojového střetu utrpěl střelné zranění
jeden příslušník Lidové milice LLR.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Španělská ministryně obvinila Rusko z „propagandy o Katalánsku“

Španělská vláda je přesvědčena, že „propaganda“ o katalánské krizi
se na internetu šířila z území Ruska a Venezuely, avšak neví, kdo za tím
stojí. V pondělí to prohlásila španělská ministryně obrany María
Dolores de Cospedalová.

„Ve Španělsku dnes víme, že mnohé akce se uskutečňovaly z ruského
území. Pro tuto chvíli je to ve stádiu analýzy — nelze zjistit, z jakých
organizací a nelze s jistotou říct, že se jedná o ruskou vládu," řekla
Cospedalová novinářům v Bruselu, když odpovídala na otázku o „ruské
internetové propagandě" o Katalánsku. Vystoupení ministryně živě vysílal
web Evropské komise. Cospedalová dodala, že se část informací rovněž
šířila z venezuelského území.

Cospedalová prohlásila, že „pro řešení problému" je nutné „o tom
hovořit veřejně". „Je důležité, abychom věděli, že existují určité
organizace, jež mohou být vládními nebo soukromými, které se snaží
zasahovat do národní politiky, které se snaží způsobit újmu a vytvořit
nestabilní situaci v Evropě. Musíme o tom otevřeně prohlásit, aby to
věděla veřejnost a abychom s tím bojovali. Informování veřejnosti je
prvním krokem. Již byl učiněn," řekla Cospedalová.

Ruské velvyslanectví ve Španělsku ve svém prohlášení odsoudilo tvrzení
španělských médií o „ruské ruce v Katalánsku".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rogozin se zasmál slovům Trumpa o „největší vojenské technice“

Ruský vicepremiér Dmitrij Rogozin ironicky zareagoval na oznámení
amerického prezidenta Donalda Trumpa o tom, že USA vyrábějí největší
vojenskou techniku na světě.

S takovým oznámením Trump vystoupil během návštěvy Japonska v rámci 13
denního turné po Asii. Poznamenal, že se v tomto k USA „nikdo blízko
nepřiblížil".

„Tak dobře," napsal Rogozin na Twitter a přidal nakonec smajlíka.

V srpnu ruský vicepremiér ironicky zareagoval na slova Trumpa o tom, že USA
už nebudou více používat své ozbrojené síly pro vybudování demokracie v
jiných zemích. „Do teď to bylo jejích přímou povinností včetně
demokratizace obyvatelstva Hirošimy a Nagasaki," napsal Rogozin na Twitter.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Radě obvinili Washington a MMF z genocidy na Ukrajině

Poslanec Nejvyšší rady Jevhen Murajev prohlásil, že na Ukrajině dochází
ke „genocidě“, poněvadž Kyjev se radí ohledně přijetí zákonů s
Mezinárodním měnovým fondem. Poslanec o tom promluvil v éteru pořadu
Ukrajinský formát v televizi NewsOne.

Podle jeho názoru nesmí Kyjev žádat o rady USA a MMF. Překonání vzniklé
situace, míní Murajev, potřebuje práci velkého kolektivu za účasti
příslušných expertů, a nikoli „hesel a povídek politiků".

„Když se zákony přijímají po poradě se „strýčkem Samem" nebo s MMF,
dochází pak v naší zemi ke genocidě. Radíme se ale s příslušnými
experty. Přejeme si, aby nedocházelo k právním kolizím, což odpovídá
všem ostatním platným zákonům," prohlásil Murajev.

Co považuje za „genocidu," poslanec nevysvětlil.

Murajev je znám ostrou kritikou nynější kyjevské moci. Nedávno mluvil
například o tom, že Ukrajina obětovala svoji suverenitu zahraničním
sponzorům, tvrdil, že zrušení hospodářských vztahů s Ruskem udělá ze
země fakticky agrární stát, a obvinil vládu, že pro ni je důležitější
vyhovět takovým geopolitickým hráčům jako USA, než nést odpovědnost
vůči vlastnímu lidu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Miloš Zeman promluvil o Donaldu Trumpovi a jeho ex Ivaně: Tlačenka, jitrnice,
jelita...

Prezident Miloš Zeman v rámci návštěvy Ústeckého kraje navštívil
společnost Mondi Štětí, kde se setkal se zaměstnanci a také se zástupci
studentů SŠ a VOŠ obalové techniky. „Buďte úspěšní a nenechte se
otrávit,“ řekl úvodem.

První dotaz z publika směřoval k Evropské unii. „Evropská unie je dnes v
katastrofálním stavu. A důkazem toho je brexit. Kdyby měla EU racionální
politiku a nevydávala tisíce zbytečných směrnic, tak by Britové z
Evropské unie nikdy nevystoupili. Takže kdyby se mělo splnit moje přání,
tak bych si samozřejmě přál, aby Evropská unie byla méně byrokratická a
aby směřovala k modelu skandinávského sociálního státu,“ zmínil Zeman.
Přál by si, aby se objevili státníci. Následně se také svěřil se svými
vzory, které ve své politické kariéře má – v Česku je to Tomáš
Garrigue Masaryk, v Evropě Winston Churchill.

Zeman se také vyjádřil ke školství. „Můj názor, který nechci nikomu
vnucovat, je, že máme-li podpořit technické školství, tak nestačí jenom
vyhlašovat kampaně, ale je zapotřebí dělat konkrétní kroky,“ zmínil
Zeman.

Samozřejmě, že přišla řeč na nového amerického prezidenta Donalda
Trumpa. „Jsou mi na něm sympatické dvě věci. Že je odpůrcem migrace a
odpůrcem islámského terorismu. Pokud jde o jeho vliv na Evropu, tak to, že
Trump navrhuje, aby se členské státy v Evropě více podílely na obraně,
tak je to v pořádku. Pokud jde o migraci, tak tam není důvod se obávat
nějakých velkých problémů,“ zmínil s tím, že se domnívá, že
ovládnutí Afghánistánu islámskými teroristy zapříčiní vznik nového
Islámského státu.

„Budeme si rozumět,“ řekl k možné velvyslankyni USA v Česku Ivaně
Trumpové. „Má ráda tlačenku, jitrnice a jelita," zmínil Zeman.

V české ani moravské kotlině podle svých slov Zeman nevidí žádného
mladého politika s vizí. „Byly doby, kdy jsem takto jmenoval Stanislava
Grosse. A dobře víte, jak to dopadlo,“ zmínil Zeman.

„Lidé, kteří kritizují Ruskou federaci, když za dob Sovětského svazu
jezdili po zemi koňským povozem a mohli vstoupit i tam, kam jiní potřebovali
povolení... to je poněkud pokrytecké,“ řekl následně Zeman ke kritice
europoslance Jaromíra Štětiny (TOP 09), jenž v minulých dnech podrobil
Rusko kritice. Na tuto situaci se totiž ptal jeden z posluchačů. Zeman
rovněž vyjádřil, že Rusko patří do Evropy. „Jsem pro zlepšení vztahů
s Ruskou federací stejně jako je pro toto zlepšení Donald Trump,“ dodal.

Závěrem se pak Zeman zapsal do pamětní knihy a převzal dary. „Přeji
oběma zúčastněným generacím šťastnou budoucnost. Prognostici říkají,
že budoucnost je jasná, překrásná. Pouze minulost se stále mění,“
uzavřel.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jak se řeší problémy s romskými zloději v Rusku, když nelegálně
odebírají plyn? Budete překvapeni...

Ruská policie v tulském regionu ukončila systematické nelegální krádeže
plynu z potrubí. Konflikt trval s nepřizpůsobivými obyvateli několik let.
Místo občané jsou naštvaní, jelikož nedostanou náhradu svých domové a
nemají žádné prostředky na živobytí.

Níže se můžeme podívat na zákrok policie na ruský způsob...

Komentáře:

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Příšerné, nic jsme nepochopili. Generál Šándor proklíná stav armády a
mírní ty, co dotírají na Donalda Trumpa kvůli Rusku

ROZHOVOR „Máme naše vojenské síly silně podfinancované a vybavené
starou sovětskou technikou,“ varuje bývalý šéf českých vojenských
zpravodajců a uznávaný bezpečnostní expert Andor Šándor a dodává: „Nepochopili
jsme základní myšlenku při vstupu ČR do NATO. Starosti o naši bezpečnost
tím neskončily, ale právě začaly.“ Generál se také domnívá, že z
vítězství Trumpa mají v Kyjevě vrásky, protože jistě nezapomněli na
jeho dřívější prohlášení o anexi Krymu. Na druhou stranu si ale myslí,
že Rusové nemají zájem obsadit Ukrajinu, protože už dosáhli svého.

Domníváte se, že Trump skutečně omezí aktivity NATO v Evropě i v
ostatním světě, nebo to byla jen silná předvolební rétorika?

Donaldu Trumpovi bych u jeho vyslovených základních myšlenek věřil víc, i
když je jasné, že se jinak choval v předvolebním boji a jinak bude
vystupovat, až usedne v Bílém domě. Nic není tak horké, jak se uvaří.
Bude také záležet na tom, jakými lidmi se obklopí a jak schopné poradce si
zvolí.

Pro mnoho lidí v USA to byl výběr ze dvou nechtěných kandidátů. Pro mě
byl ale Donald Trump lepší alternativou než Hillary Clintonová, která mi
připadá pokrytecká s těmi svými naučenými úsměvy. Především však je
součástí establishmentu, který udělal v minulosti ve světě řadu
zásadních chyb a nechce si to připustit.

Co se týká bezpečnosti a aktivit NATO, zopakoval Trump jen to, co už řeklo
před ním mnoho amerických politiků. To znamená, že Evropa nemůže dál
fungovat na úkor USA. On to jen pak spojil s uplatňováním článku 5, tedy
že chce v oblasti bezpečnosti pomáhat pouze těm státům, které si to
zaslouží svojí snahou o posílení výdajů na obranu. Domnívám se ale, že
není tak naivní, aby si myslel, že všechny evropské země hned zvýší
horentně své náklady na armádu až na ta stanovená 2 procenta z HDP, ale
že je bude nutit k tomu, ať do svojí bezpečnosti více investují. To bude
muset udělat i Česká republika nebo například také Itálie, které
vydávají zatím okolo 1,09 procenta z HDP na svoje zbrojní výdaje.

Takže si myslíte, že Donald Trump nebude okamžitě vyžadovat po Evropě to
zmíněné navýšení výdajů? Jenže co když někteří členové Aliance
tyto požadavky nebudou chtít vůbec splnit ani v delším časovém horizontu?
Mohlo by potom dojít i k situaci, kdy by americký prezident potom prohlásil,
tak si v tom případě řešte Rusko a Ukrajinu sami? Je tento scénář
možný? Jak už jsem řekl, nemyslím si, že na těch dvou procentech bude
Donald Trump ihned trvat, ale že ocení i snahy jednotlivých zemí, které
budou znatelně navyšovat svoje rozpočty. Protože co se týká například
české armády, tak i kdyby jí vláda v příštím roce ty všechny peníze
schválila, tak není schopná je utratit. Funguje tam totiž tak zkostnatělý
byrokratický systém a neochota větší investice podepisovat, že by to
nebylo ani možné. U ostatních evropských států, které jsou pod limitem,
to také nepůjde realizovat skokovým způsobem. Nicméně je nezbytně nutné,
aby se k tomu Evropa postupně odhodlala, jelikož v roce 1989 financovala
výdaje NATO společně s USA v poměru 50 na 50. Nyní Američané platí až
75 procent ze všech nákladů Aliance, což nebudou chtít do budoucna
pochopitelně skousnout. Plánují totiž razantně podpořit svoji ekonomiku,
vytvořit více pracovních míst a pomoci hlavně střední třídě, která je
nyní v problémech.

V současné době v Moldavsku a v Bulharsku vyhráli ve volbách proruští
kandidáti a také spousta lidí na Ukrajině se bojí toho, že směr politiky
USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní problémy a je nebude mít kdo
chránit před ruskými separatisty. Může to tak dopadnout a jsou jejich obavy
oprávněné? A mají se bát i lidé v pobaltských republikách, že nový
americký prezident nebude mít o posilování NATO ve východní Evropě už
zájem?

Z vítězství Trumpa mají určitě v Kyjevě vrásky, pokud si vezmu jeho
dřívější prohlášení o tom, že mu anexe Krymu nevadí. Na druhou stranu
si nemyslím, že by Rusové chtěli válčit a obsadit Ukrajinu, protože oni
už dosáhli svého. Ukrajina je destabilizovaná, její východní část
rozbitá a tu nemají v úmyslu anektovat, jelikož na to jim chybí peníze.
Ruský vojenský rozpočet se má navíc v příštím roce dramaticky snížit,
takže v takové situaci budou v Moskvě jen těžko uvažovat nad nějakými
většími vojenskými operacemi. Samozřejmě bude záležet na tom, jak se
dále vyvinou rusko-americké vztahy. Zatím existuje naděje, že by mohlo
dojít k jejich zlepšení, což by bylo pro celý svět jen dobře. Ten
konfrontační trend, který se začal uplatňovat, byl celkem nebezpečný.
Důležité ale je, aby Trump nenaletěl Rusům na nějakou jejich vějičku,
neuvolnil jim více prostoru, který by začali ihned vyplňovat. Obě velmoci
by k sobě měly přistupovat se vzájemným respektem.

Co se týká Pobaltí, tak tam by měla zůstat zachována snaha jim pomoci,
protože se snaží i patřičně navyšovat svoje vojenské rozpočty.
Nemyslím si však, že by se Rusové připravovali pobaltské republiky
shrábnout. Určitě budou ze strany Kremlu aktivity o destabilizaci těchto
států, to je pravda, ale poměr sil vůči NATO je pro ně stále dost
nevýhodný a to si jasně uvědomují. Také si dovedu těžko představit, že
by Donald Trump rezignoval na základní aspekt Aliance, jako je společná
obrana. Nicméně všechny tyto záležitosti je předčasné hodnotit, musíme
si počkat, jaké kroky bude nový americký prezident v oblasti bezpečnosti
podnikat.

Jak by se mohl podle vás stavět nový americký prezident k válečným
konfliktům, které „zdědil“ po svém předchůdci Obamovi? Co na základě
jeho dosavadních výroků lze například očekávat ve vztahu k Islámskému
státu či v boji proti terorismu v Afghánistánu? Jaký postoj může zaujmout
vůči Sýrii?

Pokud jde o Islámský stát (IS), tak jde vidět u Donalda Trumpa znatelný
posun, kdy ho označil za největšího nepřítele pro civilizovaný svět. A
Bašár Asad bojuje s Islámským státem, takže lze předpokládat, že Trump
nebude tak neústupně trvat na jeho odstranění z čela Sýrie, jako to třeba
požaduje Velká Británie. Postoj k Sýrii se bude zřejmě blížit k tomu
ruskému přístupu, to znamená – poražme nejprve IS a pak se uvidí, co
bude dál. Jistě to bude ale dlouhý proces, protože těch silných hráčů
jen tam víc, jako jsou například Turci, Írán či Saúdská Arábie.

Ohledně Afghánistánu se Donald Trump zatím veřejně nijak konkrétně
nevyjádřil. Nicméně si myslím, že dnes neexistuje žádný stát, který
by tam chtěl obnovit bojové operace. Je potřeba jen nedopustit, aby se dostal
do podobného chaosu jako v době, kdy ho opustili Rusové, a po brutálním
zavraždění Nadžibulláha. S Tálibánem je potřeba domluvit rozumnou dohodu,
aby se tam zachovala rovnováha, a to i za pomoci zajišťovacích vojenských
jednotek.

Lídři Evropské unie nyní stále opakují, že se chce starý kontinent více
podílet na vojenských operacích, které by měly přispět k zajištění
míru v různých částech světa. A to i přes fakt, že například jejich
jednotky rychlého nasazení Battle Groups, které byly vytvořeny před pár
lety, ještě nebyly nikdy nasazeny do akce. Co to může znamenat? Obává se
vedení EU snížení aktivit NATO za éry Donalda Trumpa, anebo se jedná o
zcela nový přístup evropského společenství kvůli uprchlické krizi?

S myšlenkou na vytvoření evropských vojenských sil přišel jako první na
summitu v Saint Malo bývalý britský premiér Tony Blair a tehdy se také
členské země domluvily na vzniku vámi zmíněných Battle Groups, které
skutečně nebyly nikdy nasazeny do operace, byť na přípravu jedné
plánované akce Česko utratilo 28 milionů korun. Tyto jednotky jsou určené
k zásahům do konfliktů menšího rozsahu a je například nesmysl uvažovat o
tom, že by se mohly použít při zastavování nelegální migrace. Vůbec
nápad na zřízení evropské armády je nesmyslný, protože Evropská unie
není stát a Evropská komise není žádná vláda. EU přece nemá žádnou
svoji realistickou zahraniční a bezpečnostní politiku. Kde by se třeba
vzalo logistické a zpravodajské zabezpečení, které stále poskytují jen
Spojené státy? Navíc reprezentace Unie někdy prosazuje jednu myšlenku, jako
třeba u migrace, ale zájmy členských států jsou naprosto různorodé. Byly
by evropské státy vůbec ochotné platit za financování takových
vojenských sil? A jaký by byl vlastně ústřední jazyk této armády po
brexitu, francouzština nebo latina? A kdo by jí vůbec velel? I kdyby se
našla vůle něco podobného vytvořit, tak jak by to dlouho trvalo? Když jen
zformovat pobřežní a pohraniční jednotky o síle 1500 mužů kvůli migraci
si vyžádalo asi rok a půl. Já si myslím, že vedení EU ohledně této
záležitosti není schopné reálně uvažovat a domýšlet všechny aspekty
takového rozhodnutí.

A co česká armáda? Bude zvolení Trumpa pro ministerstvo obrany ještě
silnějším impulsem k tomu, aby ji zmodernizovalo a rozšířilo její
jednotky v rámci vševojskového systému? V médiích probleskly informace o
tom, že Martin Stropnický uvažuje o zásadních změnách ve vedení armády.
Kuriózní karambol pěti nových transportérů – Pandurů – mu dává jen
za pravdu. Také se objevují zprávy, že naše velení vlastně ani moc neví,
kam cíleně napřít síly a finance při posilování našich ozbrojených sil.
Co si o tom myslíte?

Především je velmi smutné, že začínáme uvažovat o posílení naší
armády až v momentě, kdy nám to připomene nějaký význačný zahraniční
politik. Vždyť my to sami přece velmi dobře víme, že máme naše vojenské
síly silně podfinancované a vybavené starou sovětskou technikou. A při
takovém nezávislém pohledu zvenku to určitě vypadá, že ty snahy o
výstavbu nebo rozšíření naší armády jsou nedostatečné a také špatně
sladěné, to je fakt. Nemůže ale za to současná vláda, to se odstartovalo
zrušením základní vojenské služby v roce 2001 na základě dvou, pro mne
naprosto příšerných důvodů. A to, že naši mladí muži a ženy nejsou
ochotni bránit svoji zemi a že také pro to nemají potřebné zdraví a
fyzickou kondici. My jsme totiž nepochopili základní myšlenku při vstupu
ČR do NATO. Starosti o naši bezpečnost tím neskončily, ale právě začaly.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Sberbank zjistil místo koordinace hackerských útoků na ruské banky

Ruská spořitelní banka (Sberbank) předala pořádkovým orgánům informaci
o hackerských útocích na tuto instituci, další akce se týkají
mezistátních vztahů, prohlásil na tiskové konferenci první náměstek
předsedy ředitelské správy Lev Chasis.

„DDoS útoky, k nimž došlo minulý týden, byly neobvykle mocné,
zkoordinované, konaly se z různých zemí, ale všechny byly koordinovány z
jednoho místa. To vše je zjištěno a dokumentováno. Zjistili jsme
stát-koordinátor. Zaslali jsme příslušné důkazy Centrální bance a
pořádkovým orgánům. Další postup bude záviset na rozhodnutí státní
moci, poněvadž se to týká mezistátních vztahů," sdělil Chasis.

„Poněvadž byla činnost našich serverů v době těchto útoků zpomalena,
i když na krátkou dobu, několik minut, pocítili naši klienti v některých
případech jisté nepohodlí. Avšak došlo pouze k morálním škodám,
žádné hmotné škody ani klienti, ani banka neutrpěli," dodal.

Minulý týden bylo pět ruských bank z desítky největších vystaveno DDoS
útokům. Šéf Státní spořitelní banky German Gref prohlásil, že tento
útok byl tisíckrát mocnější než předcházející.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministerstvo hospodářského rozvoje RF předpovědělo ještě tři krizové
roky

Ruské ministerstvo hospodářského rozvoje připravuje novou prognózu rozvoje
země do roku 2019, informuje list Vedomosti. Oficiální prognóza na léta
2016-2018 už zastarala, do dubna musí ministerstvo vypracovat nový dokument.

Hlavní podmínkou pro vypracování prognózy je cena ropy, která bude, jak
oznamuje list Vedomosti s odvoláním na mínění úředníků ministerstva,
nižší než 50 dolarů za barel.

„V základní variantě je její průměrná cena na rok 2016 stanovena na
úrovni 35 USD za barel a během následujících tří let pak 40, 45 a 45
dolarů za barel. V konzervativní variantě je ropa levnější než ve
variantě základní o 10 dolarů.

Uvedené údaje, to ještě není prognóza, jsou to prostě určité
předpoklady pro diskusi, uvádějí Vedomosti mínění federálního
úředníka.

„Základní hypotézy prognózy" předpokládají urychlení tempa růstu
světové ekonomiky díky vyspělým zemím, zachování sankcí vůči Rusku a
odvetných protisankcí do začátku roku 2020.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV USA: Kerryho příjezd do Moskvy není spojen s odsunem VKS RF ze Sýrie

Ministr zahraničí USA John Kerry nejede do Ruska kvůli odsunu ruských
vzdušných a kosmických sil ze Sýrie, řekl novinářům úředník z
ministerstva zahraničí USA.

„Cesta do Moskvy není výsledkem tohoto rozhodnutí (o stažení VKS RF ze
Sýrie)", řekl zástupce ministerstva zahraničí. „O tom už Kerry a (ruský
ministr zahraničních věcí) Sergej Lavrov diskutovali už dávno", uvádí
jeho slova RIA Novosti.

V pondělí prezident Vladimir Putin nařídil ministerstvu obrany, aby začalo
stahovat hlavní část ruské skupiny ze Sýrie, a zdůraznil přitom, že v
podstatě vytýčené úkoly splnila. Ruská vojska, která v Sýrii zůstanou,
budou muset plnit „velice důležitou funkci kontroly zastavení palby a
vytváření podmínek pro mírový proces". Přitom bude i nadále fungovat jak
letecká základna Hmeimim, tak i základna materiálního a technického
zabezpečení vojenského námořnictva v Tartusu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Proti ministrovi hospodářského rozvoje RF bylo vzneseno obvinění

Vyšetřovací výbor vznesl obvinění proti ministrovi hospodářského
rozvoje RF Alexeji Uljukajevovi, zadrženému při převzetí velkého úplatku,
sdělila Světlana Petrenková, zastupující ředitele správy VV pro
spolupráci s médii.

Obvinění bylo vzneseno podle paragrafu „Převzetí úplatku osobou,
vykonávající státní funkci Ruské federace, s požadováním úplatku ve
zvlášť velké výši".

Ministr byl přistižen při činu při převzetí úplatku v částce dvou
milionů dolarů, oznámila Petrenková.

Podle jejích slov zákonnost transakce, při níž Rosněfť získá akcie „Bašněfti",
není nikým zpochybňována a není předmětem vyšetřování.

Vyšetřovatelé se obrátili na soud se žádostí, aby bylo přijato
předběžné opatření ve věci Uljukajeva, ale jaké konkrétně, Petrenková
neupřesnila.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin řekl Zemanovi, jak velká část syrského území je pod kontrolou Asada

Více než 98 % území Sýrie je pod vládní kontrolou, řekl ruský prezident
Vladimir Putin na setkání se svým českým kolegou.

Český prezident Miloš Zeman zahájil jednání s ruským prezidentem rusky.

„Pane prezidente, ano, máte pravdu, skutečně je dnes pod kontrolou
syrských vládních vojsk už více než 98 % území, ohniska odporu
teroristů ještě jsou, ale rychle mizí pod útoky našich
vojensko-kosmických sil a syrských spojenců," řekl Putin.

Uvedl, že o všem podrobně promluví během jednání.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin „má něco“ proti Trumpovi, řekla novinářka NBC

Ruský prezident Vladimir Putin má „jisté informace“ o Donaldu Trumpovi,
jejichž zveřejnění by si americký prezident nepřál, řekla novinářka
NBC Megyn Kellyová, která předtím udělala interview s ruským lídrem.

„Neřekla bych, že se Putinovi líbí Trump. Toho jsem si nevšimla, ale
zdálo se mi, že má nějaké informace proti Trumpovi," cituje novinářku The
Hill. Kellyová neupřesnila, jaké důvody měla pro tento předpoklad.

Dodala, že má-li Moskva nějaké informace o Trumpovi, sotva to souvisí se
skandálními „kompromitujícími materiály." „Domnívám se, že jde o
peníze a o Trumpovy obchody s Rusy v devadesátých letech, o jeho aktiva tady,
v USA," poznamenala Kelly.

V interview, které poskytl Megyn Kellyové, Vladimir Putin prohlásil, že
Rusko nepotřebuje zasahovat do amerických voleb, ale že samotné USA
neskrývají svůj zásah do ruského volebního procesu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Miroslava Němcová uslyšela Zemana a začala se v ní vařit krev. V rádiu o
tom prozradila více

Někdejší předsedkyně sněmovny Miroslava Němcová usedla do křesla pro
hosta v úterní Kauze dne na Rádiu impuls. V úvodu prozradila, že poslala
dopis do Bruselu v záležitosti, která u nás trápí řadu lidí. V srdci
Evropy ji však odbyli, že mají na práci důležitější věci. Nejvíce
času však věnovala návštěvě čínského prezidenta v Česku. Obula se
velmi kriticky především do prezidenta Zemana, ale nešetřila ani čínskou
ambasádu.

V úvodu pořadu prozradila, že těžko snáší přechody z letního času na
zimní a zpět. „Psala jsem kvůli tomu do Bruselu, kde tenhle nesmysl
prodlužují vždycky na dalších pět let. A oni mi odepsali, že mají
důležitější věci na práci,“ postěžovala si.

Následně se věnovala návštěvě čínského prezidenta v Praze. Bezpochyby
je to významná návštěva. Česká diplomacie musela odvést kus práce.
Velký úspěch je to především pro českého diplomata v Pekingu. „Já
myslím, že je pozitivní, když dokážeme udržet rozumné vztahy s co
největším počtem rozumných zemí, tedy ne s teroristickými. Rozumný vztah
v podobě já pán – ty pán, nikoli v podobě ty pán – já služebník,“
poznamenala dáma.

Zvedla ji proto ze židle slova prezidenta Zemana pro Českou televizi o tom,
že jsme se konečně vymanili z vlivu USA a EU a děláme nezávislou
zahraniční politiku. „To se ve vás začne vařit krev, když to uslyšíte.
Myslím, že to prezident dělá proto, aby se zavděčil lidem, kteří mu
platili volební kampaň. Přijde mi šílené, že se ta role prezidenta
ztenčila na to, že prezident jen plní roli, ve které slouží jiným,“
udeřila dáma. Zeman to podle názoru Němcové prokazuje opakovaně svými
výroky na adresu Ruska a teď i Číny.

Zeman někde pronese tři hloupé věty a týden se o tom píše

Pokud jde o čínské turisty náhodně svezené několika autobusy, poslankyně
by si ráda ověřila, zda autobusové svozy organizovala čínská ambasáda.
Tyto hloučky totiž následně napadaly české občany a policie vlastní
občany nebránila tak, jak měla. „Pokud se potvrdí, že za tím stála
čínská ambasáda, budu vyžadovat vysvětlení české diplomacie, protože
by to znamenalo, že se čínská ambasáda v podstatě vměšuje do vnitřních
záležitostí České republiky,“ varovala.

Ačkoli je se Zemanovým přístupem ke svému čínskému hostu nespokojená,
nehodlá se ho na nic ptát. Jen doufá, že jakékoli dohody s Čínou zajistí
ochranu českého duševního vlastnictví. Čína je obecně známá tím, že
toto vlastnictví nerespektuje a vykrádá je. Snad se tedy nestaneme jen
dodavatelem řady tajemství, která Číňané využijí po svém.

„Považuji za zbytečné se pana prezidenta na cokoli ptát. On si stejně
bude dělat, co se mu zlíbí. Pak to ještě korunuje tím, že jede do
nějakého kraje, tam pronese tři hloupé věty a o těch se pak týden
diskutuje,“ uzavřela své vystoupení.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Masakr, dostali na zadek. Může za to Angela Merkelová. Profesor Krejčí o
volbách na Slovensku a o tom, co čeká nás

ROZHOVOR „Masakr. Každý, kdo v politice na Slovensku něco znamenal, dostal
na zadek.“ Takto vyhodnotil výsledky slovenských voleb profesor Oskar
Krejčí. Z toho, že se dostalo do parlamentu i krajně pravicové uskupení
Mariana Kotleby neviní premiéra Roberta Fica: „Je to chyba německé
kancléřky. Ona vytáhla tyhle lidi ze stínu,“ vysvětluje politolog
Krejčí v rozhovoru pro ParlamentniListy.cz. Předkládá také názor, proč
by Ficovi chvíli slušelo být v opozici: „Do dvou let by měly být
předčasné volby a pak Robert Fico ukáže, že je fénix slovenské politiky.“

Výsledky slovenských voleb, kdy se do parlamentu dostalo krajně pravicové
uskupení Mariana Kotleby Naše Slovensko, komentoval v pondělí při
návštěvě Karlovarského kraje český prezident Miloš Zeman: „A ne že
bych se vměšoval do slovenských vnitřních záležitostí... překvapil mě
nástup strany, kterou pokládám za fašistickou. Takže předpokládám, že
pan Kotleba na mě podá trestní oznámení, což bude jedno z mnoha trestních
oznámení, jimž čelím,“ sdělil Miloš Zeman. Co říkáte na tohle
vyjádření? A jaké šance má vlastně premiér Fico na sestavení vlády?

První, co mě napadlo, když jsem se podíval na výsledky voleb: Masakr.
Každý, kdo v politice na Slovensku něco znamenal, dostal na zadek. Ještě
nikdy jsem neviděl takový soubor Pyrrhových vítězství. Vítězství Směru
je základ další prohry. Jestli někde byly tři nebo čtyři strany, které
dosáhly Pyrrhova vítězství, tak je to právě na Slovensku.

Když se budu držet vaší otázky, pokud jde o Kotlebu, pan prezident má
pravdu. Základem jeho úspěchu je hyperkriticismus, který zdomácněl ve
slovenské politice. Vzájemná nenávist mezi politickými stranami a jejich
vůdci vytváří atmosféru, která otevírá cestu pro nejrůznější
novotvary. Slovensko mělo tendenci mít strany na jedno, maximálně dvě
použití. Strana, která se objeví těsně před volbami, krátce existuje, po
volbách se dostane do vlády, pak se nedostane ani do parlamentu a vytratí se.
Takových stran se objevilo několik, zároveň ale zmizely historické strany
SDKÚ – DS nebo KDH. SDKÚ, právě tak jako ODS nemá tradici, tam se
hlasování v rodinách nedědí, ale slovenská KDH, stejně jako u nás KDU
– ČSL, má tradici. Myslím si, že některé novotvary ukáží
neživotaschopnost a KDH se může v příštích volbách vrátit zpátky do
parlamentu.

Jaké se nabízejí momentálně scénáře? Fico potřebuje dát dohromady tři
strany, což je nesmírně obtížné. SNS vytvářejí koaliční potenciál
pro Směr, ale dohromady nemají dostatečný počet mandátů. Třetí
koaliční partner by mohl být Most-Híd, jenže ti se zase neshodnou se SNS.
Pak už jsou tam jen politici, kteří přísahali na hrob svých matek,
babiček a prababiček, že se Směrem nikdy nepůjdou. Jenže takto přísahali,
že nepůjdou ani spolu.

Zaslouží si Kotlebova strana takovou nálepku, jakou jí dal prezident Miloš
Zeman?

Kotleba se mimo jiné proslavil tím, že je kritický vůči Slovenskému
národnímu povstání, chválí Tisa a v neposlední řadě jsou špatně
čitelné jeho výroky o holocaustu. To jsou symptomy fašismu. Uvidíme, zda se
transformuje do nějaké rozumnější polohy, ale v této fázi je napravo od
Le Penové, která je proti těmto klukům demokratka. Zase si všimněte, že
se ale jeví jako úspěšný hejtman Banskobystrického kraje. V této oblasti
zabodoval, myslím, že ještě víc než na Banskobystricku získal v
sousedním Zvolenu. Jeho pracovní výkon není vnímán zcela negativně, což
je velmi nepříjemné. Připomíná mi to částečně situaci v Rakousku. Teď
se omlouvám, že jsem trochu osobní, ale tohle je chyba německé kancléřky.
Ona vytáhla tyhle lidi ze stínu.

Ve většině komentářů a hodnocení se ovšem svaluje vina na premiéra Fica,
který měl vést chybnou kampaň. Co když svým postojem naopak zabránil tomu,
aby výsledek výrazně radikálních uskupení nebo těch protievropských byl
ještě vyšší? Nebo opravdu téma uprchlíků pojal špatně?

Téma bylo na stole. On se musel vyjadřovat. Téma mu přinesli z Bruselu a je
celou svou podstatou radikální. On se vymezil, a kdyby se nevymezil
radikálně, jeho parketu by převzal někdo jiný. Radikalismus byl zcela na
místě. Všichni věděli, alespoň lidé ze Směru, s kterými jsem mluvil,
že je v tom okamžiku pozice strany na hraně, protože socialista musí být
solidární. Jenže v podání Angely Merkelové je situace zničující a nelze
zůstat na kompromisech. To je samo o sobě masakr. Kdyby se nevymezil, tak by
„Kotlebové“ nabrali ještě více. Zásadní problém není vymezení se
proti migrantům, ale to, že Směr neuměl zareagovat na nenávistnou kampaň a
poslední dvě kauzy se zdravotníky a učiteli.

Do jaké míry je pravděpodobné, že Slovensko míří předčasným volbám?

Pro Směr je teď nejvýhodnější předat zodpovědnost pravici, ať ukáže,
co umí. A do roka nebo dvou tu máme podle modelu Radičová předčasné volby.
Je to samozřejmě složitý obrat, přechod do opozice je vždy očistný.
Museli by odejít ti, na které se například nalepila korupce, kterou vždy
vládnutí přináší. Podle mě by to Směr posílilo. Když zůstane u moci,
kampaň proti nim bude pokračovat. A znovu opakuji, pravdou je, že v
předvolební kampani strana Směr nenašla odpověď na tradičně osvědčené
tahy pravice na Slovensku, osvědčené ze všech barevných revolucí, stávky
zdravotníků a učitelů. Stačí malá skupina a pravicová média z toho
udělají kontinentální problém. To jsou zásahy do citlivých oblastí,
protože všichni jsme prošli školstvím a všichni potřebujeme
zdravotnictví.

Když už hovoříme o sestavování vlády. A co Sulíkova Solidarita? I když
se vůči Ficovi vymezoval, třeba změní názor?

Ten se nabízí nejvíce. Je na druhé pozici. To je člověk, který alespoň
nějakou zkušenost má, protože byl v Národní radě. Ať si to odzkouší.
Ať zkusí vytvořit vlastní koaliční vládu. Jaký má potenciál? To jsou
strany, které vyrostly na šíření nenávisti. Budou muset umět pracovat,
vládnout to není jako žvanit v rozhlase. Do dvou let by měly být
předčasné volby a pak Robert Fico ukáže, že je fénix slovenské politiky.
On si potřebuje odpočinout, vždyť má šílený záběr.

Pane profesore, ještě bych se vrátila ke slovům prezidenta Miloše Zemana.
Zmínil také, že slovenská média svojí kampaní proti Robertu Ficovi
přispěla k růstu Kotlebovy fašistické strany. Co si o tom myslíte vy?

To si nejsem jistý, muselo by jít o přímou propagaci. Média šla proti
Ficovi, ale na tom mohl vydělat v podstatě každý na pravici. Mimochodem
tohle jsou postoje obecně nesrozumitelné. Když se podíváte na kauzu Gorila,
tak to byly pravicové noviny, které rozebraly pravicovou vládu na Slovensku.
Když se podíváte na kauzu Nagyová v Česku, tak to opět byly pravicové
noviny, které shodily Nečase. To není o moralizování, ale o určité
koncepci, která je v pozadí a je nesrozumitelná. Často se zapomíná na to,
že Slovensko je předobrazem událostí v Česku, pokud jde o struktury
stranického systému, prezidentské volby, využití oligarchů v politice atd.
Podívejte se na politické strany na Slovensku, oligarchové tam vstupují do
politiky mnohem razantněji než u nás.

Když to shrneme. Na Slovensku vyhrál volby Směr – SD, do parlamentu se
dostala také Slovenská národní strana a krajně pravicové uskupení Mariana
Kotleby Lidová strana Naše Slovensko. V Maďarsku se premiér Viktor Orbán
netají svým odmítavým postojem k Bruselu v otázce imigrace. Pokud by ve
Francii posílila, nebo dokonce zvítězila ve volbách Národní fronta Marine
Le Penové a Velká Británie se rozhodla pro vystoupení z EU, co může
následovat? „Právě teď jsme jen dvě či tři špatné volby vzdáleni od
konce NATO, konce Evropské unie a možná konce liberálního řádu, jak jsme
ho znali,“ píše na Britských listech Anne Applebaumová. Také se
domníváte, že se může zavedený systém zbortit?

Pozor, kritika Viktora Orbána a Marine Le Penové bývá neseriózní. To je
pořád ještě národní demokratická pravice. To, čemu se někdy říká
nová pravice, je fenomén, který liberálové pohrdavě neanalyzují a
udělají z nich prostě polofašisty, není to pravda. Orbán i Le Penová
pořád představují demokratickou pravici, v řadě ohledů radikální,
většinou v oblasti zahraniční politiky, ne vnitřní. V Maďarsku jsou
mnohem radikálnější skupiny, které připomínají Kotlebu, ale vůči nim
se Orbán vymezuje.

Samozřejmě, že tu máme krizi systému. Vyrůstá z ekonomických problémů,
které vytvářejí pocit nejistoty u středních vrstev. Ty začínají hledat
nové hodnoty i reprezentanty. Liberální demokracie, jak ji známe z
poválečného období, je založena na smlouvě mezi nějakou vládnoucí
oligarchií a střední vrstvou. Jenže nejistí lidé začnou elitami pohrdat.
Index nerovnosti se několik desetiletí zvyšuje. Jakýkoli ekonomický růst
pohltí úzká skupina lidí a ostatní stagnují, což při inflaci znamená,
že klesají. To objektivně vidíme. Do toho přicházejí nové technologie,
které zvednou výrobu, ale nezvednou zaměstnanost. A do toho bláznivý
systém, že budeme mít co nejvíce vysokoškoláků, který vyplývá ze
strategie Evropské unie. Takže vyrábíme nezaměstnané s diplomem.

Jsme na počátku těchto změn a to, čemu říkáme migrační krize, v
hodnotové a politické rovině představuje jen katalyzátor, protože
urychluje nejistotu a hledání nových cest. To, že politické elity na to
nejsou připraveny, je jednoznačné. Mohou být smeteny hned v příštích
volbách, když nezareagují rozumně.

Pojďme ještě k nejvýznamnější události těchto dnů, kterou je summit EU
– Turecko. Turci chtějí několik věcí: další 3 miliardy eur do roku 2018,
urychlení bezvízového styku, co nejrychlejší otevření nových
přístupových kapitol a přesídlování desetitisíců Syřanů s nárokem na
azyl rovnou do Evropy. Píše Aktuálně.cz. Výměnou nabízejí, že budou
přijímat zpět všechny migranty, kteří nemají v Evropě nárok na
mezinárodní ochranu rovnou z řeckých ostrovů. Je to adekvátní?

(Smích) Znovu opakuji: „Kartágo musí být zničeno.“ Nejdřív musí
skončit válka v Sýrii. Každý, kdo živí válku v Sýrii a zároveň
říká, že zastaví tok migrantů, hraje divnou hru. Chybí odvaha
pojmenovávat věci. Jsou to lži, které se používají na překrývání
reality. Samozřejmě, že Turecko chce další peníze, proč by nechtělo? Je
ale třeba říct na co. Pro sebe, ne pro migranty. Stanovme si priority, když
chce Turecko peníze, tak ať zastaví do měsíce divoké proudění migrantů
a přestane pronásledovat Kurdy a zasahovat do války v Sýrii. Tečka. A když
to neudělají, musí se s nimi zacházet jako se státem, který se chová
nepřátelsky. My mu nabízíme peníze a vstup do Evropské unie. Za to, že se
chová nepřátelsky. Já si Turecka vážím. Ale to, co předvádí Erdogan
poslední tři roky? To je neuvěřitelné. On vytlačil migranty. Já mu
rozumím, proč by je neposlal pryč? To by byl trouba. Teď se ale chová jako
nepřítel a my se mu podbízíme. Kdy v dějinách tohle vedlo k nějakému
úspěchu?

Ze summitu informoval český premiér Bohuslav Sobotka, že dojde k uzavření
balkánské trasy. Píše to server Týden.cz. Mluvčí Merkelové pro agenturu
AFP ale ještě v pondělí označila zavření balkánské trasy za spekulaci,
psal server Aktuálně.cz. Jak je to složité opatření?

To není žádný problém, když se situace vezme správně do ruky. Je to
samozřejmě obtížnější, než si představují středoevropské státy. Je
důležité, aby i v tureckých vodách zasahovaly lodě NATO, jenže znáte
vztah Turecka a Řecka. Platí zákon, že když je někdo na moři,
ztroskotanec, dneska migranti, musí se o ně nejbližší lodě postarat. Když
je zachytíte v tureckých výsostných vodách, tak se musí dostat zpátky do
Turecka. Teď se ale podívejte, jak se Turci chovají k německým lodím, o
řeckých ani nemluvím… Technicky je to možné, ale musíme si nalít
čistého vína. Jedním z nejobtížnějších úkolů teď je zabránit
Turecku, aby rozdmýchalo konflikt v Sýrii znovu. Dohody mezi USA a Ruskem
vypadají velmi nadějně. O tom se samozřejmě nemluví, protože by to nebylo
politicky košer.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Miroslav Polreich: Lhali jste, ČT i politici. Jména známe. A čekáte, že
teď se pojede dál? Trump není vzpoura bílého muže, ale člověka

Jak se změní svět po nástupu Donalda Trumpa do Bílého domu? Řadu otázek,
které od jeho zvolení řeší nejrůznější experti, pro ParlamentníListy.cz
rozebírá jeden z nejpovolanějších expertů u nás, dlouholetý
zpravodajský důstojník, diplomat a bezpečnostní analytik Miroslav Polreich.
Pozastavuje se nejen nad situací v USA, zásadní prý je i dění u nás, kdy
nám řada médií lhala a manipulovala ve prospěch Clintonové.

Uplynul přesně týden od vyhlášení výsledků prezidentských voleb ve
Spojených státech. Vy jste tam léta působil jako zpravodajský důstojník…

Než se soustředím na vaše relevantní otázky, které nakonec jsou
předmětem mnohého současného uvažování expertů a komentátorů „po
bitvě“, chtěl bych upozornit na fakt, že jak se uvádí, 90 procent všech
předpovědí favorizovalo paní Clinton. To nebyl výsledek analýzy ani
věcného rozboru, ale politické tendence. Chcete-li manipulace. Co s tím.
Převléknou se kabáty jako v případě vítězství pana Clintona –
kterého naši neocons, kteří byli proti demokratům, označili pomocí BIS
dokonce za agenta KGB, školeného v Praze –, či Obamy, a budeme spokojeni
dál? Na jedné straně ať si tento problém řeší Amerika, ale i my jsme
byli předmětem manipulace, a to vedené tím nejsprostším způsobem.
Vynechávám naši kavárnu či stoupence neocons, ale co naši politici,
komentátoři a hlavně zaměření veřejnoprávní TV. Víme přesně, o kom
mluvím a není je třeba jmenovat. To se jen tak zase přejde? A lidem se bude
lhát dál? Uvedu jen jeden a velmi závažný příklad, o kterém se kupodivu
vůbec nepíše.

Náš přední státní představitel (třetí v řadě) pan Hamáček hrubým,
spíš sprostým způsobem napadal kandidáta Trumpa s ohlasem dokonce v
anglickém tisku. Neomluvil se. Nerezignoval, což by v jeho pozici měl. Není
soukromou osobou. Ale okamžitě znovu zaútočil, tentokráte na prezidenta
Zemana, snad hlavně proto, že byl jedním z mála, kdo přišel k jinému
závěru, a to, že bude vítězem Trump a jeho volbu nyní přivítal.
Hamáček, pokud by byl alespoň trochu gramotný, tak by se omluvil a Zemanovu
úvahu by veřejně ocenil. Nestalo se tak. Naopak, mediálně se uvedl, že
Zeman by se měl omluvit americkému velvyslanci, protože ho neviděl 28.
října na Hradě a také to veřejně uvedl. A pan velvyslanec tam ve
skutečnosti byl. Našli se o tom dokonce fotky, jak se někde v davu krčí.
Dle diplomatického protokolu a vzhledem k závažnosti události, tam vlastně
nebyl. Jinak by jako velvyslanec přední a spřátelené mocnosti musel
přijít k panu prezidentovi a blahopřát, jak je zvykem a jak jiní to také
tak udělali. On však neuznal za vhodné zdůraznit hodnotu našeho svátku.
Jak je vidět, tento velvyslanec není na svém místě. Ale o něj nám nejde.
To jistě nová americká administrativa snadno vyřeší. Pan Hamáček se
připojil s nadšením k častým a nekonečným relacím tisku a televizi,
označujícím prezidenta za lháře s povinností se americkému velvyslanci (skrytému
v davu) omluvit. Takže kampaň proti prezidentu jede dál. Nebylo by načase
projednat celou věc ve vládě, či alespoň v sociální demokracii, když to
tak aktivně rozviřuje, a tuto tendenci zastavit?

Tím jsem se dostal k podstatě věci. Naše média včetně různých
analytiků projevila absolutní neprofesionalitu. Je to dobrý a oprávněný
důvod, aby si hledali vhodnější práci. Je tu i jiná šance – zalézt do
kanálu. Jen pár dnů po volbách média a veřejnoprávní TV nám však v
dlouhých diskusích a rozumování představují ty stejné nekvalifikované
tváře. Já jsem, jak je vidět mylně, předpokládal, že politické či
programové vedení již dávno odstoupilo. Nebudu jmenovat ty komentátory z
tisku i TV. Všichni je známe. Je to ostuda a svědectví manipulace a krize
naší demokracie a svobody tisku. Přemýšlejme, dnes dosud jinou šanci
nemáme.

Ne všichni však propagovali vítězství Clintonové. Byl jsem v panelu na
předvolební besedě v Evropském domě EU v Jungmannově ulici v Praze. I zde
byl proveden rozbor prezidentských kandidátů na základě faktů. U Trumpa
hlavně se zaměřením na rozbor stanovisek jeho poradců. Přítomná
studentka (Filipa – příslovečné jméno) poté iniciativně zorganizovala
tajnou volbu všech přítomných. Zde je výsledek: 2 pro Clintovou, 1 se
neúčastnil, a všichni ostatní v sále na základě politického rozboru
hlasovali pro Trumpa. Co s tím, páni analytici? Hlavně nepřipusťte mezi
sebe kvalifikované lidi. Dosud se jim to, pane premiére, daří.

Donald Trump, k překvapení mnohých, vyhrál. Co od něho lze po nástupu do
úřadu očekávat? Bude skutečně tak razantní, jak sliboval v kampani? A v
čem se jeho způsob výkonu funkce bude nejmarkantněji lišit od toho, kdyby
vyhrála Hillary Clintonová?

Co očekávat? Samozřejmě neočekávané. Protože naše česká společnost
je nastavena dosti servilním způsobem vůči té komplikované Americe, která
vyžaduje urychlené řešení. Mým osobním zadáním nyní je obhajovat
Ameriku. Tu moji, jak jsem ji poznal v šedesátých letech a později v letech
devadesátých, kdy hledala cestu ke spolupráci a pomohla likvidovat
bipolární svět. Ne aby se stal unipolárním pod vedením USA, ale
globalizovaným pod vědomím globální odpovědnosti. Zde je opět nová
šance i naděje. Nebude to snadné, ale jsou cesty, jak i my k tomu můžeme
přispět. Zeman jistě, ale možná i Zaorálek, mají dobře nakročeno.
Nebude to snadné. Na své straně mají mezinárodní právo, ale i závazky
včetně Washingtonské smlouvy NATO. Doporučuji přečíst Chartu NATO, kterou
jsme vydali. Nakonec i generál Petr Pavel, jak jsem si ověřil, má kapacitu
proniknout do podstaty poslání a smyslu NATO a to ne ocitovat jediný náš
závazek z článku 1, ale plnit ho.

Kdyby vyhrála Hillary? Promiňte, nevyhrála. Nemusím odpovídat, je to přeci
jenom žena a vyžaduje respekt. Jen snad, že minulost nebývá vždy dobrým
doporučením pro novou cestu.

Někteří prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru bílého muže“,
či poslední tón „klasické“ politiky dvacátého století. Lze to tímto
způsobem popsat? Co jeho úspěchu nejvíce pomohlo?

Trump není vzpoura „bílého muže“ – je to vzpoura muže. Nebo raději
– je to vzpoura člověka, a to je nesnadné poslání. Vzpomeňme na
Dostojevského. Vždyť jeho celoživotním posláním bylo „hledat člověka
v člověku“. Tím jsem se vrátil dokonce před dvacáté století.

Co Trumpovi nejvíce pomohlo? Chcete opět klasika, ale toho nebudu jmenovat.
Americká, ale i naše, společnost je těhotná a nutně vyžaduje změnu.
Není to snadná cesta a to zvláště, když má přijít z prostředí
republikánské strany. Ale jiné východisko není, protože před námi stojí
problémy společenské, bezpečnostní, a dokonce existenční, abych to
zjednodušil, a ty nejsou řešitelné jedinou mocností. K tomu Trump
potřebuje Rusko, Čínu a čistou hlavu, a – jak doufá Zbigniew Brzezinski
– alespoň být v týmu. Jinou šanci nemá.

V moderní historii se občas stávalo, že politici, kteří uspěli v USA
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V osmdesátých letech Ronald Reagan, o dekádu později Bill Clinton…
Zažijeme podle vás něco podobného nyní s Donaldem Trumpem? V čem
konkrétně by byla či naopak nebyla taková inspirace přínosná?

Myslím, že máte pravdu. Proto americké volby se stejně tak týkají nás a
nemůžeme být pasivní, ale spoluúčastni na formování nového
směřování společnosti jako takové. Prozatím se nám to moc nepovedlo.
Snad směr, který ukazovalo Pražské jaro, ale aktivity jednoznačně
zaměřené proti Americe v devadesátých letech, do kterých byl vmanévrován
„hochy“ kolem Hradu i Václav Havel („Američané jsou zrádci –
nechtějí nás do NATO“) vstoupí nejenom do naší historie jako výkřik
neodpovědnosti. Stál ale i mnoho obětí a včetně amerických.

Naše „nezávislá“ diplomacie byla velice aktivní v šedesátých letech a
přispěla k řešení několika krizových situací, aby se na druhé straně
vinou nízké inteligence a odpovědnosti v letech devadesátých trestuhodně
podepsala na mezinárodním dění.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Je to jenom rétorika poražených,
nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa? A co se vůbec
dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Nechci hodnotit motiv Žantovského, ale snad cítí či uvědomuje si, zcela
správně, že svět se mění. Není asi sám a tito dřívější „hoši“
Hradu jsou sami na rozcestí. Je na nás i jim pomoci hledat cestu a nenechat je
se vrátit do sfér nenávisti a hledání nepřítele jen proto, že necítí
po porážce dostatek síly nalézt cestu k novému směřování.

Trump ve světové politice? To se brzy dozvíme po prvém setkání velkých.
Bohudík v dobrém slova smyslu nemá ani on ani jiní moc na výběr.
Očekávání však by mělo být jen pozitivní.

Od odpůrců Trumpa můžeme slyšet, že bude oslabovat NATO, že se
soustředí hlavně na vnitropolitické věci, Evropa zůstane sama a těžko
bude čelit ruským hrozbám. Mají tyto obavy reálný základ? Měli bychom se
začít obávat toho, že dojde k oslabení NATO?

Je velmi překvapivé, že jediný výstup našich komentátorů je závěr, že
USA – pokud nebudou podporovat NATO a tím oslabí bezpečnost jejich členů
– je veden k tomu, že musíme začít zbrojit, alespoň na ta příslovečná
2 %. Nu, do roku 2025 jen do 1,4 %, ale do 2030 k danému cíli. Nikoho
nenapadlo, že výdaje na zbrojení se určují a stanoví stavem
bezpečnostního prostředí a celkové situace. Pokud bychom se řídili
zásadami Washingtonské smlouvy, tak by naopak závěry a výstupy mohly mít
zcela opačný trend. A ten by se naopak měl odvíjet od nové politiky
spolupráce. Copak to je k nepochopení? Takže nejde o oslabení NATO, ale
pracovat pro vytvoření podmínek pro reálný bezpečný svět. Vždyť dle
Kissingera, a dnes i Brzezinského, NATO je organizace bezpečnostní, a ne
minulé bipolární doby „jak by si postkomunistické státy, dnes členové
NATO, přály“. Tito staří pánové (93 a 88), by mohli být zdrojem
poučení.

O Trumpovi jeho odpůrci říkali, že přenechá Evropu vlivu Ruska.
Důležitý bude rovněž jeho postoj k Číně. Jaké proměny vztahů těchto
tří supervelmocí můžeme očekávat? Domluví se mezi sebou a Evropa bude v
podílu na rozhodování mimo hru?

Ruské hrozby či raději „agresivní Rusko“ se snadno vysvětlí i bez
ruské propagandy. Stačí se podívat, jak se rozpadala tato poslední
koloniální říše. Žádné statisíce mrtvých jako v Alžíru, milióny ve
Vietnamu a potoky krve anglickým přičiněním. Je nutno opakovat Jelcinovo
„vezměte si tolik moci, co unesete“ a buďme přáteli?

Pozor, nezapomeňme na „anexi“ Krymu. Stačilo by se snad odvolat opět na
toho Zemana: „Krym byl ruský, je ruský a bude ruský.“ Někomu se to
nepozdává, třeba těm dřívějším kolonizátorům z EU, snad proto, že
Krym byl odejmut od Ruska rozhodnutím komunistické strany a to je stále síla
a autorita, přes jejíž rozhodnutí „nejede vlak“ (neplatí to dobré
lidovecké, co bylo ukradeno musí být vráceno). Anebo raději, jak se už i
stává, vzpomenout si, že opravdu byly doby před Kateřínou, kdy Krym
patřil k Řecku, Osmanům, Tatarům a komu ještě. Pozor, těmto mudrcům
však již nejde o Krym. Oni vidí Aljašku, Texas a Kalifornii. Prostě svět
se musí „rozesr…t“ a pak jsou doma. Pozor na ně. Myslím, že jsem se
vyjádřil dost jasně.

Jak se podle vás bude Donald Trump stavět ke krizím, které zdědí po
prezidentu Obamovi? Co na základě jeho dosavadních výroků čekat ve vztahu
k Sýrii a Ukrajině? Objevují se analýzy, že ho bude zajímat především
domácí politika a ke všemu se bude stavět coby obchodník a spočítá si,
že Ukrajina nic USA nepřináší…

Jedná se o vážné krizové oblasti. Ukrajina, ta dnešní, vznikla na Majdanu
pod fašistickými černorudými vlajkami, symboly vraždění za II. světové
války. Ukrajinské tam byly asi dvě. Ano je to velký problém, ale předně
ukrajinský, ale i ruský, protože je to velmi nejisté zázemí v jejich
bezprostředním sousedství. Zde je nutno respektovat určitý ruský zájem.
Vzpomeňme na americký přístup ke karibské krizi a ruské raketové
základně na Kubě. Myslím, že Američané to jsou proto schopni pochopit. A
povedou i nás k uklidnění a zbytečnosti bránit letecky Pobaltí. Tam však
máme i my skutečné problémy ve stále fungujících SS divizí z doby
fašistického Německa, které tam chráníme.

Myslím ale, že nyní nebrání nic tomu, aby tento problém byl chápan
nadále USA i RF souladně.

Jak se podle vás budou se situací vyrovnávat české a světové elity,
které do poslední chvíle před Donaldem Trumpem varovaly?

To je jejich problém. Já jsem je nikdy za elity nepovažoval. Nestarám se.
Ony mají dostatek servility a přizpůsobivosti. Nemějme péči.

Na některých místech Spojenýc států se demonstruje, davy lidí vykřikují,
že Trump není jejich prezident, v Kalifornii dokonce hořely popelnice…
Přitom dříve to prý v USA chodilo jinak, lidé nakonec uznali prezidenta,
přestože ho nevolili. Nakolik může dojít k zahlazení příkopů
vykopaných kampaní? Je na místě srovnání, že to připomíná situaci
během i po české prezidentské kampani 2013?

Srovnání se opravdu nabízí. Ale hledejme i v tom pozitivní prvky. Vždyť
každá společnost je rozdělena ovšem dle jiných kategorií. Ta naše, v
Rakousku, Maďarsku, Anglii a jinde mají mnoho společného. Je ve stavu
odpovědnosti a inteligenci, která nás k ní vede. Ano je to problém náš, i
prezidentské kampaně a vidíme nesnadnost jejího doznívání.

Je vždy snadnější hledat nepřítele ba dokonce ho vytvářet, než se
rovnat s kvalifikovaným a schopným sousedem. Není to jen vnitropolitická
záležitost. Funguje to i v mezinárodních vztazích.

Premiér Bohuslav Sobotka uvedl, že Trump vsadil na agresivní populismus (nikoli
už pak v oficiálním blahopřání), jeho tajemník pro EU Tomáš Prouza byl
ještě ostřejší. Podle něho se nenávist a populismu stává účinným
programem i za oceánem. Co k tomu říci?

Má předcházející odpověď charakterizuje populismus trochu jinak, než
nám ho předsouvá pan Prouza. V novém pojetí se však jedná o práci,
která je v hledání nových vizí, trpělivosti a hlavně odpovědnosti k
sobě sama. Nehledejme náhradní termíny. Život sám určuje priority.

Největšími poraženými jsou dle mnohých analytiků americká média a
výzkumné agentury, které stále favorizovaly Clintonovou. Deník New York
Times týden před volbami zveřejnil údaj, že Clintonová má 84 procentní
šanci na vítězství, zatímto Trump jen 16 procent. Všechny tyto odhady se
brutálně pletly, američtí novináři ve většině otevřeně stranili
Clintonové. Přesto to dopadlo obráceně. Kde hledat příčiny toho všeho?

Vaše otázka na závěr je návratem k našemu problému. Jestli demokracie
znamená diskusi, tak naše mediální prostředí a nejenom u nás, nám
ukazuje, jak jsme od demokracie daleko a jak jsme neoperativní. Současná
metoda práce medií a jejich jednoznačná nepřátelská tendence je jakoby
nenarušitelná. Sám mám zkušenost s „nezávislým“ Právem. Psal jsem
tam pravidelně, tak jak rozumím a jsem znám. A slušným dopisem jsem byl
uzemněn a nahrazen. Protože oni nyní píší že „Putin dští síru a
nenávist“. A to opravdu nemohu. Příčiny jsem popsal. Je v
nekvalifikovanosti, nabádání k servilitě a odmítání a priori jiného
názoru.

Kde hledat řešení? Nejenom poukazovat na hrubé chyby, ale odhalovat i
pozadí úmyslu manipulace. Bohužel orgány k tomu ustavené i s popisem práce
nekonají. Prostě se bojí. Tak v našem českém politickém skansenu budeme
poslouchat mediální lži a sprosté nadávky nositelům oprávněných analys
a pozitivního směřování.

Bohužel i Ministerstvo vnitra ČR, které je dokonce i vrcholným orgánem
zpravodajské služby (?) dnes organizuje utajená zasedání ve svých
zařízeních s ukrajinskými aktivisty propagující blížící se nukleární
válku. Tyto jeho aktivity spolu v souznění s organizací „Evropské hodnoty“
však neprojdou. NO PASA RÁN.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Německý historik: Na rozdíl od nás, Putin hraje „velkou hru“

Rusko na světové scéně působí podobně jako velmoci v minulých stoletích,
řekl historik a profesor Bonnské univerzity Harald Biermann v rozhovoru pro
německou vysílací společnost ARD.

..

„Současná světová politika nepřipomíná situaci v době studené války,
ale spíše silovou politiku 19. nebo začátku 20. století. Putin vede „velkou
hru", kterou velmoci hráli po staletí.My jsme vyšli ze cviku, jak v těchto
kategoriích přemýšlet, a to zejména v Německu," řekl Bierman.

Podle něj ochlazení vztahu mezi Ruskem a Spojenými státy má málo
společného se studenou válkou, která byla střetem dvou ideologií. Také
vyloučil možnost vojenského konfliktu mezi oběma zeměmi.

Zhoršení vztahů mezi Moskvou a Washingtonem neproběhlo přes noc, podotkl
historik. Podle jeho názoru svoji roli sehrála skutečnost, že se Rusko
odmítlo „mlčky smířit" s vládou Západu u svých hranic, a USA pod
Barackem Obamou vedly příliš nelogickou politiku.

Biermann také poznamenal, že Spojené státy už nejsou absolutními lídry v
mezinárodní politice: v průběhu prezidentství Obamy se na světové scéně
vytvořilo vakuum, které teď vyplňují jiní hráči.

Podle historika měla Moskva důvod tvrdit, že se stala „důležitým a
někdy i hrozivým" aktérem, který se zapojuje do světových problémů.

Zdroj: 1

Komentáře:

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Merkelovou přímo ovládají z USA. Zemana si svět váží, mluví přímo.
Tak to vidí mladý komunista

ROZHOVOR Za Zemanova prezidentství se situace ve světě zhoršila a on musí
reagovat. Nesouhlasím s prezidentem, že bychom měli být nadále v NATO.
Nelze popřít fakt, že Zeman národ sjednocuje. Zemana respektují Angličané
i Němci. Bylo mi velkou ctí mluvit se Zemanem na Hradě. Kdyby lidé zvolili
Schwarzenberga, tak byl prezidentem de facto Kalousek. Odmítat spolupráci s
Čínou je šlapání po prosperitě ČR. Návštěva čínského prezidenta
vytvoří nová pracovní místa. Vinu za krizi s migranty nese i EU. Migrace je
řízený proces. Uprchlická krize skončí až se skončí války. Tureckem se
nesmíme nechat vydírat. Na Ukrajině z lokálních bojů profitují
oligarchové. Novorusko bude Podněstřím. Vojtěch Filip je respektovanou
osobností. Komunisté ve vládě by stabilizovali politickou scénu. Celý
svět je v jakémsi zlomovém bodu. To vše nám řekl Petr Cvalín, člen
Krajského výboru KSČM v Plzeňském kraji.

Před pár dny uplynuly tři roky od inaugurace Miloše Zemana českým
prezidentem. Jak si vede, řekněme, v porovnání se svými předchůdci Havlem
a Klausem? Prezident Zeman je v jiné situaci než jeho předchůdci. V době
jeho výkonu funkce se politická situace ve světě výrazně zhoršila a on na
ni musí reagovat. A to, že za všech okolností mluví přímo, se v dnešní
době někde těžko příjímá.

Za co byste ho zkritizoval? S prezidentem nesouhlasím například s tím, že
by Česká republika nadále měla být součástí NATO. Ale respektuji jeho
názory a vždy budu zastáncem toho, že o všem je potřeba hovořit a poté
vybrat nejlepší řešení. Řada médií to hraje tak, že Zeman rozděluje
společnost. Připouštíte to, anebo je spíše objektivním sjednotitelem
národa? Prezident má u občanů více než 70% podporu. Takže nelze popřít
fakt, že národ sjednocuje.

Lze přijmout námitku antizemanovců, že nám prezident svým počínám
dělá v zahraničí ostudu? Ostudu v zahraničí nám dělají ti lidé,
kteří neustále i slovně útočí na naši hlavu státu. Prezident Zeman je v
zahraničí respektovaná osobnost. Musím připomenout i to, že silnou podporu
má například u německého či anglického obyvatelstva. Obyvatelé těchto
dvou zmíněných zemí oceňují na prezidentovi Zemanovi, jak se staví k
aktuální migrační krizi.

Na Hrad jste byl nedávno prezidentem pozván coby mladý komunista. Co si o tom
pozvání myslíte? Je známo, že Zeman sice rád využival ve svém
politickém působení hlasy komunistů, ale nijak velkou náklonností k
Filipově straně netrpí… Předem bych chtěl říci, že pro mne je velkou
ctí, že jsem mohl pohovořit s hlavou českého státu na Pražském hradě.
Je logické, že prezident Zeman si na Hrad nebude zvát své odpůrce.

Vaše návštěva na Hradě byla využita k Zemanově kritice. Co říkáte
těmto tanečkům? Mnozí novináři se takovýmto stylem psaní sami znemožní
před veřejností.

Hypoteticky: Jak by dnes vypadala Česká republika, kdyby přímou volbu
prezidenta vyhrál v lednu 2013 Karel Schwarzenberg, člen Bilderbergu a
obhájce všech možných zájmů, jen ne českých? S největší
pravděpodobností by byl de facto prezidentem Kalousek, který vždy využíval
Karla Schwarzenberga ke svým propagandistickým účelům. A já osobně si
nikdy nebudu vážit politiků, kteří jsou pouhými loutkami. Česká
republika by se změnila tak, že mnozí občané, kteří by volili
Schwarzenberga na Hrad, by zpytovali svědomí. Ale bylo by pozdě.

Jak by se pod jeho kuratelou proměnila samotná česká politika? Určitě by
se změnila zahraniční politika našeho státu. Republika by měla na
migrační a ukrajinskou krizi stejný názor jako například Německo. Miloš
Zeman mimořádně akcentuje spolupráci s Čínou. Vidíte v jeho postoji
nějaká rizika? Rizika vidím v těch politicích, kteří odmítají
ekonomickou a obchodní spolupráci s Čínou, neboť těmto politikům asi
nezáleží na ekonomické prosperitě České republiky. Čína je z
ekonomického hlediska pro Českou republiku velkým přínosem.

Oponenti mu vyčítají, že se stává čínským poskokem a nemluví o
nedodržování lidských práv v Číně. Co vy na to? : Prezident Zeman není
ničím poskokem. Někteří lidé by se měli mírnit ve verbálních projevech
vůči hlavě státu. A naše hlava státu nejezdí do Číny rozdávat lekce o
lidských právech. Není možné, abychom zasahovali do vnitřních
záležitostí jakéhokoli státu. A to včetně Číny. Vzpomeňme na to, jak
Anglie nedávno přivítala čínského prezidenta.

Není příliš riskantní nabízet Číňanům investování v České
republice na stříbrném podnosu? Opatrnost je samozřejmostí při jakémkoli
obchodování.

Číňané jsou už v české sportu, bankovnictví, lázeňství i jinde. O
tzv. „žlutém“ nebezpečí se mluvívalo již za první republiky. Nejde
Čínanům spíše o to, aby se etablovali v politicky klíčovém středu
Evropy vedle mocného Německa? Peníze naftových velmocí už léta vládnou
například anglickému fotbalu či jinému sportu. A nikomu to, zdá se,
nevadí. Nezneužívají nás Číňané prostřednitvím Zemanovy vstřícnosti?
Vyvrátíte tuto námitku? Prezident Zeman by nikdy neudělal takové
rozhodnutí, které by znamenalo bezpečnostní riziko pro náš stát. S
Čínou intezivně obchodují jak evropské státy, tak i USA.

Na konci března navštíví Českou republiku čínský prezident Si
Ťin-pching. Je to nepochybně historická událost. V čem nám to pomůže?
Tato událost bude pozitivní v tom, že se vytvoří nová tuzemská pracovní
místa a díky spolupráci s Čínou naše ekonomika posílí. A určitě tato
událost posílí naší prestiž v zahraničí.

Zastáncům hesla „s Amerikou na věčné časy a nikdy jinak“ se asi bude v
souvisosti s návštěvou čínského prezidenta pěnit krev. Politicky dnes
bezvýznamný ex-vicepremiér Topolánkovy vlády Bursík chce čínskému
prezidentovi třeba strkat pod nos plakát Havla s Dalajlámou… Nemá cenu se
zabývat neúspěšným kandidátem do Senátu za TOP 09, který vypadl v
prvním kole volby.

Ministr Zaorálek nedávno šokoval prohlášením, že Rusko vozí do Evropy
uprchlíky. Holedbal se i důkazy. Co to je za hru zahraničního ministra?
Ministři zahraničí EU by ale měli mít na paměti, že vinu za krizi nese i
Unie, která stojí za destabilizací Lybie a Sýrie. Rusko naopak tím, že
aktivně bojuje v Sýrii i proti Islámskému státu, přispělo k příměří
mezi syrskými vládními silami a povstalci, kteří jsou ve spojenectví s
Islámským státem. Ministr žádné důkazy o svém trvzení nepředložil.
Migrace sice Českou republiku přímo nezasahuje, ale hrozbou pro ni
nepochybně je. Co podle vás bylo spouštěcím mechanismem migrační vlny,
která trvá od loňska? Válka v Sýrii a Lybii. Válku, kterou dlouhá léta
podporovaly jak Spojené státy, tak i Evropská unie.

Je to podle vás řízený proces, nebo spontánní? Můj osobní názor je ten,
že je to řízený proces, který má za úkol destabilizovat Evropu.

Dokážete říci, zda existuje nějaké řešení migrační situace? Anebo je
již teď z dlouhodobého hlediska Evropa ztracena a spáchá sebevraždu?
Řešení migrační krize existuje – ukončení válek v zemích, ze kterých
takzvaní uprchlíci utíkají. Myslím, že nastal čas, aby většina
migrantů, kteří se nacházejí na území Evropy, byla ihned deportována do
zemí svého původu a žádní další ekonomičtí migranti nebyli vpuštěni
na půdu Evropy.

Člověk se selským rozumem kroutí hlavou nad přístupem německé
kancléřky Merkelové. Její vstřícnost k migrantům, v posledním období
trochu mírněná pod dojmem vnitroněmeckého odporu, je na první pohled
nepochopitelná. Myslím, že jste to i napsal: vydírají ji Američané?
Myslím, že ji Američané vydírají. Nevím, jestli to má spojitost s
nedávnými odposlechy. Kancléřka Merkelová je podle mne i pod přímým
vlivem USA.

Souvisí to s tím, že Německo je vlastně již sedmdesát let stále
okupovanou zemí? Spojené státy mají na Německo jak vojensky, tak i
ekonomicky velký vliv.

Není absurdní, že se EU chce dohodnou s Tureckem, že jim budeme platit za to,
že nebudou uprchlíky pouštět dále do Evropy? EU musí s Tureckem
spolupracovat, ale nesmí se jím nechat vydírat. Je evidentní, že Turecko
čím dál tím více stupňuje své požadavky a EU je vůči těmto
požadavkům zatím bezmocná.

Turci více či méně usilují o to, aby se stali členy Evropské unie.
Pokládáte jejich případné členství za riziko a proč? Za riziko
pokládám už jen to, že by byla zrušena víza pro Turky. Pravděpodobně
miliony Turků by Evropu zaplavily, což by v dnešní situaci ničemu
neprospělo.

Sankce proti Rusku stále trvají. Už zesnulá expremiérka Británie
Thatcherová v osmdesátých letech prohlásila, že není možné, aby jedna
země vlastnila území s tolika hospodářskými zdroji. Nepřešly tedy Západ
choutky Rusko rozkouskovat a dobýt? Pro Západ bylo Rusko vždy nepřítelem. A
platí to bohužel i dnes. Válka snad nepřichází v úvahu. To by byl konec.
Ale je otázka, kam až situace může dojít. Koho poškozují sankce víc?
Západ či Rusko? Obě dvě strany poškozují. Ekonomické sankce k ničemu
nevedou a proto musí být zrušeny. Stupňování napětí nikomu neprospěje.
A vždy na to doplácí obyvatelé zmíněných regionů.

Rusko je dnes vojensky mimořádně silné. Ukázalo to v Sýrii. Po pár
měsících tam Rusové dokázali změnit poměr sil tak, že se již vedou
mírové rozhovory a prezident Asad posílil. Západ se na to tváří dosti
kysele. Byla mu tedy občanská válka v Sýrii milejší? Není tajemstvím,
že USA spolupracovaly se syrskými povstalci, kteří byli napojeni i na
Islámský stát. A samozřejmě válka v Sýrii posloužila Spojeným státům
tím, že se například z této země valí takzvaní uprchlíci, kteří
destabilizují Evropu. Válka například hýbe s cenami ropy, což někomu
může vyhovovat.

Nedávno zesnulý Miloslav Ransdorf o situaci na Ukrajině říkal, že to je
zamrzlý konflikt, ale jeho tání bude nebezpečné. Jak nahlížíte na
ukrajinskou katastrofu, byť je tam v tuto chvíli klid? Tamní politická
scéna je v naprosto chaotickém stavu. Na Ukrajině bude klid, až tamní
oligarchové nebudou profitovat z lokálních bojů proti těm, kteří
nesouhlasí s kyjevskou vládou.

Myslíte, že problém tzv. Novoruska může být rozřešen smírně, anebo to
bude na dlouhá léta něco podobného, jako je již čtvrt století v
Podněstří? Příkláněl bych se k druhé variantě. Rád bych se mýlil. Jak
hodnotíte Ameriku po válkách v Jugoslávii, Iráku či Afganistánu? Její
rozkladné působení zažila i Lybie či Sýrie, vývoz demokracie se oděl do
hávu bomb a vraždění… Vývoz demokracie se poslední dobou mění spíše
v ovlivňování místní situace jakýmkoli způsobem. A to vše v zájmu
Spojených států. Česká republika je strategickým partnerem USA.
Podporujete tento fakt? Je pravda, že Česko je strategickým partnerem USA. Na
druhou stranu musíme udržovat normální vztahy jak s USA, tak i například s
Ruskem. Jsme v NATO. Pamatuji se, když jsme do tohoto paktu vstupovali, tak se
na konci roku 1998 senátor Jan Kavan velmi vehementně dotazoval, zda bude
možné z něho případně vystoupit. Měli bychom usilovat o opuštění
Aliance? Jestliže se Aliance změní z obranné na útočnou, tak určitě.

Podporujete smlouvu TTIP? Pokud ne, tak proč? Smlouva TTIP zásadním směrem
poškodí evropskou ekonomiku. Jste členem KSČM. Tu čeká zanedlouho
stranický sjezd. Kdo trochu zná dějiny KSČ, tak si může myslet, že
současné vedení v čele s Vojtěchem Filipem připomíná Jílkovu stranu z
dvacátých let minulého století. Vám nevadí, že jste očividně
součástí establishmentu a poslaneckému klubu KSČM se s humorem říká „spokojené
eseróčko“? Je otázkou, kteří lidé takto nazývají KSČM. Já to
určitě tak nevidím.

Vojtěch Filip je předsedou více než deset let. Mělo by se v KSČM
přepřahat?

O budoucí podobě strany rozhodnou delegáti s právem hlasovacím na
květnovém sjezdu. Vojtěch Filip je i v Poslanecké sněmovně respektovanou
osobností. KSČM na sjezdu musí vyslat pozitivní signál ke svým voličům.
Je otázkou, jak. Už v roce 1999 velká analýza, kterou předložil tehdejší
předseda Miroslav Grebeníček prognózovala, že strana bude u exekutivní
moci nejpozději v roce 2010. To je vzdálená vize. Za jakých okolností si
dovedete představit účast komunistů na vládě? Vše záleží na voličích.
Ano, dokážu si představit komunisty ve vládě. Položme si otázku, proč by
komunisté nemohli být ve vládě, když by to například stabilizovalo
politickou scénu?

Očekáváte hluboký propad ČSSD v příštích sněmovních volbách?
Nadcházející krajské volby otestují ČSSD, jak si vede ve vládě. Určitý
propad samozřejmě očekávám. A nejen u sociální demokracie.

Obáváte se případě vítězství Andreje Babiše toho, že Česká republika
může směřovat ke korporativnímu státu? Doufám, že náš systém je
nastavený tak, že republiku nemůže ovládnout jeden člověk.

Je svět obecně na prahu sociální revoluce?

Svět je v jakémsi zlomovém bodu. Je otázkou, které události mohou tento
stav ovlivnit.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Krymské úřady spojily jmenování „muftího-klonu“ s Gülenem

Zřízení Duchovní správy krymských muslimů na Ukrajině je důsledkem
absurdní politiky: do čela paralelní struktury se postavil stoupenec kazatele
Fethullaha Gülena, který byl obviněn z pokusu o převrat v Turecku, řekl RIA
Novosti člen krymské vlády Zaur Smirnov.

Smirnov rovněž zdůraznil, že do zvolení nového muftího byly zapojeny
skupiny radikálních sektářů a extremistů. Jsou mezi nimi ozbrojenci ze
Sýrie a severního Kavkazu, mimo jiné ti, na které byl vydán federální
zatykač, a kromě toho představitelé v Rusku zakázané náboženské
extremistické organizace Hizb ut-Tahrir.

„Tito lidé nemají nic společného s krymskými muslimy a nejen to —
diskreditují dobré jméno krymských muslimů, kteří vždycky zastávali
pozice nenásilí," zdůraznil Smirnov. Podle jeho slov je pro krymské Tatary
zákonným a legitimně zvoleným muftím krymských muslimů Emirali Albajev.

„Těší se nesmírné důvěře, má podporu a autoritu mezi krymskými
muslimy a kromě to i na mezinárodních prostorech," zdůraznil zdroj agentury.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Atény nemají v úmyslu zakazovat ruským tankerům proplouvat vodami Řecka

Řecko nemá v úmyslu podnikat nějaké kroky proti Rusku v souvislosti s
dodávkami paliva pro ruské VKS v Sýrii, které přepravují ruské tankery, a
vyhlašovat nějaké zákazy, řekl v interview pro RIA Novosti speciální
poradce řeckého premiéra pro otázky spolupráce s Ruskem Dimitrios Velanis.

V posledních dnech se v západních sdělovacích prostředcích diskutuje o
údajném porušení Ruskem evropského embarga tím, že ruské tankery vozí
palivo pro ruské letectvo v Sýrii.

„Odpověděl bych slovy, která jsme mohli uslyšet na ruském ministerstvu
obrany a na ruském ministerstvu zahraničních věcí — sankce přijaté
Evropskou unií a NATO se netýkají Ruska, protože není členem těchto
organizací. Je nám jasné, že Rusko, které rozmísťuje v Sýrii své
loďstvo a letectvo, je samozřejmě musí zásobovat palivem. Letadla bez
petroleje nelétají," řekl Velanis.

Na otázku, jestli bychom měli očekávat nějaký zákrok proti ruskému
civilnímu loďstvu, Velanis odpověděl: „Příslušné řecké orgány
zaujaly určitý postoj. Myslím si, že otázka nějakého zákazu není vůbec
na programu."

„Není to naše otázka, je to otázka Ruska a otázka ruských zájmů. A my
proti ruským zájmům nepůjdeme, nemáme pro to žádný důvod. Jsem toho
názoru, že takový je postoj Řecka a bude se jím řídit," uzavřel
Dimitrios Velanis.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Důležitá zpráva z ruské obrany 27. února 2016: ruští vojenští poradci
v Sýrii – video a jeho přepis

Většina lidí si při dotazu na ruské operace v Sýrii okamžitě vybaví
ruské bombardéry, stíhače, bojové vrtulníky a salvy křižujících střel.
Jen málokdo si vybaví tichou práci za scénou, kterou provádí velká
skupina vysoce oddaných profesionálů, kteří pomohli syrská vojska, která
už byla na pokraji porážky, přetvořit na sílu, jež byla zase schopna
začít s osvobozováním syrského území. Aniž bychom popírali důležitost
letecké kampaně, ty nálety samy by vlnu války neobrátily.

...

Když ruská vojska začala v Sýrii se svou intervencí, vyžadovala situace na
frontě rychlá opatření specializované vojenské podpory, která vynahradí
početní převahu džihádistů převahou v palebné síle. To bylo rychle
zajištěno dodávkami jak tanků T-90 pro Syrskou arabskou armádu, tak i
raketometů s termobarickými střelami TOS-1A, které jsou vysoce efektivní
při likvidaci opevnění.

Aby však mohla Syrská armáda obnovit ofenzivu, muselo dojít k doplnění jak
techniky, tak personálu a k jeho přecvičení. Syrské ozbrojené síly byly
však při propuknutí té rebelie ve stavu těžké zanedbanosti a bojové
operace velkého rozsahu tento smutný stav věcí rychle odhalily. Spousta
techniky zůstala stát kvůli nedostatečné údržbě, jednotky byly na
nedostatečných počtech a chyběl jim specializovaný personál. Syrští
vojáci byli v té době mizerně vycvičení, a to i ti přidělení do
posádek sofistikovaných zbraňových systémů jako tanků a výzbroje
raketového dělostřelectva. Systémy údržby techniky postačovaly, aby si
poradily s rozsahem poptávky během mírových časů, ale rychle se zhroutily,
jakmile se vojska pokusila o operace velkého rozsahu. Ohromné množství
techniky syrské armády rovněž vytvořilo přístup, při němž se
zanedbávala údržba a evakuace poškozených strojů.

Ruské ministerstvo obrany, aby s tím pomohlo, využilo trasu Expresního
zásobování Sýrie, aby tam poslali velký počet tanků T-72B, bojových
vozidel pěchoty BMP-2 a zbraní raketového dělostřelectva. Pak se dali do
práce ruští poradci, aby vycvičili syrské vojáky jak v používání
těchto nových vozidel, tak v operacích s nimi jako se součástmi taktických
bojových týmů. Svou cestu k syrským jednotkám našlo ještě více techniky
díky tomu, že ruští specialisté obnovili opravářské dílny syrské
obrněné techniky, které rychle vrátily stovky rozbitých nebo dlouho
skladovaných obrněných vozidel do služby. Syrské letectvo se vrátilo na
oblohu díky ruským specialistům a včasným dodávkám náhradních dílů.

Ruští poradci rovněž uspořádali výcvikové kurzy pro specializovaný
personál, bez něhož nemohou žádné ozbrojené síly účinně vést operace
velkého rozsahu, jako jsou experti na logistiku, komunikaci a úplně stejně
důležití operační plánovači. Tato práce nebyla samozřejmě bez
nebezpečí, jelikož teroristé měli schopnost provádět údery téměř ve
kterékoliv části Sýrie. Jeden ruský poradce byl zabit za neznámých
okolností v provincii Latakia.

Ruští poradci rovněž sloužili de-facto i jako diplomaté, jejichž
přítomnost byla nutná k zajištění bojeschopnosti provládních sil, do
nichž patřili i nedávno rekrutované kmenové a místní milice a dokonce i
bývalé opoziční síly, aby ti všichni pracovali v harmonickém souladu.
Bylo by např. těžké si představit účinnou vojenskou spolupráci mezi
Kurdy a syrskými vojsky bez ruského zprostředkování.

Přes všechno toto úsilí zůstává syrská situace pořád kritická.
Problémy syrských sil nebyly ještě plně vyřešeny a ISIS a další
džihádistické síly jsou schopné vést lokální protiútoky, jako to
nedávno udělaly v Khanasseru, protože vládní síly nejsou dostatečně
velké k řádné obraně dlouhých frontových linií proti frakcím rebelů.
Trend je však ve správném směru. Lednové boje v Salmě byly ukázkou, co
přineslo ruské úsilí vycvičit celý batalion úkolových sil Syrské
armády k vedení ofenzivních operací. To byla první operace provedená
jedním z těch nových Rusy vycvičených batalionů. Jelikož byl tento
výcvikový program zahájen v říjnu, tak to vypadá, že výcvikový cyklus
trvá 3 měsíce, než se taková jednotka pošle na frontovou linii a více
takových jednotek se do bojů zapojuje až v poslední době, čímž obrací
vlnu války. Nově u opozice objevená ochota vyjednávat je tu jedině kvůli
jejich opožděnému uznání toho, že rovnováha sil se posunuje proti nim.

Napsal a vytvořil Tým SouthFront: J.Hawk, Daniel Deiss, Edwin Watson

Překlad: Miroslav Pavlíček

Zdroj: southfront.org

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„Nejvíce proruský kandidát“: Fillon zvítězil v primárkách ve Francii

Poslanec francouzského Národního shromáždění a bývalý premiér
François Fillon zvítězil v primárních volbách pravicových sil a
centristů a bude kandidovat na prezidentských volbách na jaře roku 2017.

Od dalších účastníků primárek se Fillon liší svým pragmatičtějším
vztahem k mezinárodní politice. Když hovoří o situaci v Sýrii, nebojí se
vyzývat k obnovení kontaktů s Bašárem Asadem v zájmu vítězství nad
Islámským státem (IS, v Rusku zakázaný), v boji s terorismem trvá na tom,
že je třeba vytvořit jednotnou mezinárodní koalici s Ruskem.

Fillon neustále vyzývá ke zrušení protiruských sankcí, pokládá je za
kontraproduktivní a kromě toho hovoří o tom, že nelze požadovat něco od
Ruska v rámci Minských dohod, když Kyjev odmítá splnit jejich základní
podmínku — odhlasovat zvláštní status Donbasu.

V průběhu primárek Fillona často označovali za nejvíce proruského
kandidáta. Po prvním kole Alain Juppé a jeho stoupenci neustále vytýkali
svému oponentovi jeho srdečné vztahy s Vladimirem Putinem, který ho údajně
podporoval. Fillon na to namítal, že o žádné podpoře se nedá mluvit a že
rovněž slyšel od Putina srdečná slova na adresu Juppého.

„Ano, pracovali jsme společně (s Putinem), protože jsem byl pět let
premiérem Francie a on byl v té době předsedou ruské vlády. A právě v
tom spočívaly naše vztahy," řekl François Fillon.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku promluvili o způsobu totálního zničení USA

Rusko v odpovědi na výstup USA z Dohodě o likvidaci raket krátkého a
středního doletu (INF Treaty) může vytvořit netradiční nosiče jaderných
zbraní a vytvořit supervýkonné bojové hlavice. Tento názor vyjádřil
korespondent Ruské akademie raketových věd a dělostřelectva Konstantin
Sivkov v článku pro Vojensko-průmyslového kurýra.

Expert se odvolává na aspekt dohod o jaderných zbraních, kde se nachází
jen omezení počtu jaderných hlavic, ale ne jejich celková výkonnost. „To
umožňuje jít po cestě vytvoření megazbraní — bojových hlavic o
ekvivalentu více než 100 megatun TNT a raket k nim. Použití takové munice
je schopné iniciovat na území USA katastrofické geofyzikální procesy,
například erupci supervulkánu Yellowstone," myslí si Sivkov.

Pozemní verzi Ch-101 je možné podle experta vyprodukovat za poměrně
krátké časové období. Kromě toho existuje i Ch-102, což je analogie Ch-101
s jadernou bojovou hlavicí. Dopravní kontejner se čtyřmi raketami může
být umístěn na nákladní vůz, železniční platformu či v námořním
kontejneru, říká Sivkov.

Ve vojenském rozpočtu USA je vyděleno 58 milionů dolarů na vývoj pozemní
rakety středního doletu. To v Rusku považují za porušení dohody mezi SSSR
a USA.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Syrská armáda zahájila osvobození strategické vesnice Kabani. Rusko vyslalo
6 tun humanitární pomoci

Syrská arabská armáda (SAA) zahájila vojenskou operaci k osvobození
strategické vesnice Kabani kontrolované Al-Nusra a jejími spojenci. 103.
Brigáda SAA tudíž zaútočila na jižní křídlo Kabani a syrská Námořní
pěchota pokračovala v postupu podél dálnice Aleppo-Latakia (M-4). Jakmile
bude dobyto Kabani, bude SAA moci postupovat na jižní venkov Jisr Al-Shughour.
Toto město je střednědobým cílem probíhajícího postupu.

SAA zaútočila na pozice ISIS ve vesnici Fah a tuto teroristickou skupinu
donutila stáhnout své síly z této vesnice v provincii Aleppo a z blízkých
farem.

Pozorovány byly těžké boje mezi kurdskými milicemi a ISIS v oblasti mezi
hraničním městem Tal Abyadh a al-Knatari a blízkou dálnicí z Raqqy do
Turecka.

Syrská vojska mezitím vyslaná do jihovýchodních a severovýchodních
oblastí provincií Aleppo a Hama se připravují na zahájení spojené
protiteroristické operace k osvobození území v provincii Raqqa.

2. března byla podepsána dohoda o zastavení palby se čtyřmi veliteli
jednotek umírněných rebelů, které kontrolují Kafar, Shams a Gabagib v
provincii Daraa. Celkový počet podepsaných dohod tak dosáhl 40 a probíhají
rozhovory s 11 dalšími.,

Ruské středisko pro usmíření sporných stran rovněž vyslalo 6 tun
humanitární pomoci do sídlišť Kineiba, Vali-Sheikhan a Nansjaus.

Zdroj: southfront.org

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Účastnice z Ruska vyhrála Dětskou Eurovizi 2017. Foto

Čtrnáctiletá Polina Bogusevičová z Ruska vyhrála hudební soutěž
Dětská Eurovize 2017, která se konala v Tbilisi.

Jak uvádějí ruská média, skladba Křídla v podání Poliny získala 188
bodů a obsadila první místo v tabulce soutěže.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Monika Pajerová se posmívala: Babiš běžel na Národní hned ráno, aby tam
nikoho nepotkal

Monika Mac Donagh Pajerová 17. listopadu 1989 v podstatě zahájila demonstraci
studentů, která před 27 lety odstartovala pád komunistů. Dnes na tyto dny
znovu zavzpomínala. A rýpla si do prezidenta Miloše Zemana i ministra
financí Andreje Babiše (ANO).

Dáma sametové revoluce z roku 1989 Monika Mac Donagh Pajerová 17. listopadu
1989 svým proslovem zahájila demonstraci, která znamenala pád
komunistického režimu. „Také jsme si to výročí vybrali jako datum,
které si budeme 17. 11. 1989 připomínat. Jiné naše oblíbené datum, jako
upálení Jana Palacha nebo 28. října, by nám asi nepovolili. Komunistickému
režimu hodně záleželo na tom dokázat, že jsou jiní než nacisté,“
vysvětlila v rozhovoru pro Českou televizi, proč jim průvod z Albertova na
Vyšehrad povolili.

Ve svém projevu se prý snažila vyjádřit to, co se říkalo na veřejných
debatách už před 17. listopadem 1989. Přiznala ovšem také, že nebyla
připravena na to, jak těžké je demokracii udržet v chodu.

„Byli jsme hodně pod vlivem iluzí, jak demokratická společnost funguje
nebo by mohla fungovat. Neuměli jsme si představit, jak složité je ji
řídit, spravovat, udržet a bránit,“ řekla. Navrch si rýpla do prezidenta
Miloše Zemana a současného ministra financí Andreje Babiše (ANO). „Je
paradoxní, že zrovna Andrej Babiš, obviněný ze spolupráce s StB, se dnes
první klaní na Národní třídě, aby tam nikoho nepotkal. Nebo Miloš Zeman,
náš prezident, který čile udržuje styky s putinovským Ruskem a
komunistickou Čínou,“ konstatovala.

I tato generace mladých lidí by se proto měla postarat o to, aby naše
demokracie žila dál, protože není samozřejmá.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vláda Krymu informovala o odhalení schémat na diskreditaci poloostrova

Plány na diskreditaci krymského poloostrova, vytvářené speciálním centrem
u Kyjeva, jsou včasně odhaleny, oznámil RIA Novosti vicepremiér krymské
vlády Dmitrij Polonskij.

Polonskij zdůraznil, že centrum mají na starost ukrajinské a západní
tajné služby. Podle jeho slov je už kampaň na diskreditaci Krymu viditelná
na stránkách různých internetových publikací a na sociálních sítích.

„Musíme udělat vše, co je na nás závislé, abychom tuto hrozbu
neutralizovali. Všichni, kdo jsou zapojeni do tohoto schématu, se už
projevili, proto tyto kolegy už dávno identifikovali. Myslím si, že tento
záměr diskreditace Krymu je dopředu odsouzen k neúspěchu. Naším úkolem
bylo to, aby to bylo vše včas odhaleno, a myslím, že jsme to udělali velmi
úspěšně," zdůraznil Polonskij.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zaměstnanec Černomořské flotily byl zadržen v Sevastopolu kvůli
podezření ze špionáže

Příslušníci vojenské kontrarozvědky zadrželi v Sevastopolu civilního
zaměstnance Černomořské flotily, sdělil RIA Novosti zdroj z městských
silových struktur.

Které zemi mohl předávat informace, upřesněno nebylo.

Muž je ve vyšetřovací vazbě. Koná se vyšetřování.

Soud v Moskvě nařídil v září zatčení dvou krymských obyvatel za
špionáž ve prospěch Ukrajiny. Měli údajně sdělovat ukrajinským tajným
službám tajné informace o útvarech Černomořské flotily. Jedním z nich
byl vojenský příslušník, jehož jednotka je dislokována na Krymu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Strategický souputník: o co Erdogan žádal Putina a co získá. Názor

Na další schůzku s Vladimirem Putinem včera přiletěl turecký prezident
Recep Tayyip Erdogan. Dorazil na jednání o celém komplexu otázek, které
začínaly zemědělskou produkcí a končily bezpečností.

Energetický zájem

Počet společných projektů Ruska a Turecka je působivý. Je to například
stavba jaderné elektrárny Akkuju nebo již vybudovaný Turecký proud.

Nedávno vyšlo najevo, že Gazprom ukončil stavbu mořské části v ruských
vodách a zahájil stavbu první části v ekonomické zóně Turecka, kterou
budou Turci dostávat asi 15 miliard kubíků plynu. Druhá část se stejnou
kapacitou, která však bude dodávat plyn do Evropy, je zatím ve stádiu
jednání.

Řada dalších otázek je ve fázi řešení. Jde například o bezvízový
režim pro turecké občany nebo zrušení posledních omezení na dodávky
turecké zemědělské produkce.

Hlavní otázka, kterou přiletěl Erdogan řešit, je však Sýrie a přesněji
komplex syrských problémů.

Jedním z hlavních témat byla možná turecká operace v Afrinu, který je
kurdským kantonem na severozápadě Sýrie a je odříznutý od ostatního
území kontrolovaného Kurdy. Podle Erdogana nemohou turecké orgány „ignorovat
hrozbu vycházející z Afrinu a chtějí situaci rázně řešit". Za „problém"
považuje de facto neřízené Kurdy, které Turci považují za narušitele
klidu mezi tureckými krajany. Podle Ankary musí být Kurdové z Afrinu
vyhnáni, nebo se znovu musí podřídit Damašku.

„Pro Turecko je absolutně nepřijatelná varianta se zapojením do
politického dialogu kurdských skupin. Kreml má jiný postoj. Moskva vystupuje
za zapojení všech skupin, které nepatří k teroristům v ruském chápání
tohoto slova," vysvětluje docent Diplomatické akademie, ředitel Centra
orientálních studií Vladimir Avatkov. Erdogan přece přijel, aby požádal
Moskvu o „rázné jednání", to znamená o povolení k vojenskému řešení
afrinské otázky. K čemu je nutné stažení ruských vojsk z Afrinu, které
garantují bezpečnost kantonu.

Na mě jste zapomněl?

Pro Turecko však není nejdůležitější Afrin jako takový, ale celkové
zachování tureckého vlivu na syrské záležitosti. Zejména tím je
vysvětlováno na první pohled nelogické chování Erdogana před odletem do
Soči.

Při odpovědi na otázku novinářů turecký prezident nečekaně kritizoval
Rusko a USA, kvůli jejich podepsání společného oznámení ohledně Sýrie
ve Vietnamu, kde uvedli nutnost politické regulace.

Je třeba si myslet, že důvodem tohoto prohlášení bylo elementární
podráždění tureckého prezidenta. A nejen tím, že americko-ruské
prohlášení bylo podepsáno bez Erdogana, ale spíše bodem o tom, že syrský
politický proces proběhne v Ženevě.

„Erdogan je skutečně znepokojen tím, že Ženeva nahradí Astanu. Turecko
vychází z toho, že Sýrie je hlavně záležitost regionálních velmocí.
Turecka, Íránu a Saúdské Arábie. V tomto ohledu astanský formát
Erdoganovi vyhovoval. Nyní se mu zdá, že chtějí z jednacích procesů
Turecko vytlačit. Taková varianta je pro Erdogana a jeho tým nepřijatelná a
turecké vedení již několikrát demonstrovalo, že není připravené se
smířit s tím, že je Turecku přisuzována role střední nebo nevýznamné
regionální mocnosti. A pokaždé byla tato nespokojenost projevována
emocionální explozí," říká Vladimir Avatkov.

Podle potřeby

Tyto exploze může Erdogan nechat stranou. Ony ještě jednou připomínají
Kremlu to, že Turecko je příliš nepředvídatelným a impulsivním
souputníkem, ale ne spojencem Moskvy. Souputníkem, který si do ruského kupé
nesedl, protože chtěl, ale protože neměl na vybranou.

Jednou z klíčových opor rusko-tureckých vztahů je konflikt mezi Erdoganem a
Západem. Konflikt je to vážný, ale obecně řešitelný. Jen co USA
přestanou podporovat Kurdy, začnou respektovat turecké zájmy na Blízkém
východu a přestanou Erdagonovi předsouvat hloupé otázky o lidských
právech, vztahy mezi Ankarou a Washingtonem se zlepší.

Ve skutečnosti Turecko nechává pro Američany dveře otevřené a drží je
turecký premiér.

V dlouhodobém programu erdoganovské Turecko nadále představuje
konkurenčnímu Rusku regionální integrační projekt. Proto se s ním Rusko
snaží budovat vztahy na pevnějším základě, než jsou jepičí politické
aliance, tedy na vzájemně výhodných ekonomických projektech.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rezoluce EP praví, že EU je cizí svoboda slova, míní expert

Schválení Europarlamentem (EP) rezoluce o odporu ruským masmédiím svědčí
o tom, že EU je cizí svoboda slova, řekl agentuře Sputnik Daniel McAdams,
výkonný ředitel amerického Institutu míru a prosperity Rona Paula.

„Tato rezoluce určitě poukazuje na to, že Evropské unii je cizí svoboda
slova, a že nenásleduje měnící se kurs na druhé straně Atlantiku v USA.
Bude-li Trump v úloze prezidenta pokračovat v krocích k zlepšení vztahů s
RF, narazí EU na dilema: zrušit vztahy s USA a zachovat si vlastní vojenský
kurs, anebo posunout se stranou vzniklého ve Washingtonu trendu," řekl McAdams.

Europarlament přijal 23. listopadu rezoluci pod titulkem Strategické
komunikace EU jako odpor propagandě třetích stran. V tomto dokumentu, jehož
řada bodů hraničí s návrhem na zavedení cenzury vůči ruským masmédiím,
se tvrdí, že Rusko prý poskytuje finanční podporu opozičním politickým
stranám a organizacím v členských státech EU a používá faktoru
dvoustranných mezistátních vztahů na rozdělení členů společenství.

Z 691 poslanců, kteří se zúčastnili hlasování, se pro rezoluci vyslovilo
304 lidí, proti 179 a 208 se zdrželo. Takže jednoznačně se ve prospěch
dokumentu vyslovila méně než polovina hlasujících.

Prezident RF Vladimir Putin blahopřál v komentáři k schválení rezoluce
novinářům RT a Sputniku k plodné práci. Přitom poznamenal, že tento
dokument svědčí o zjevné degradaci v západní společnosti představ o
demokracii.

Putin řekl, že počítá s vítězstvím zdravého smyslu a věří, že k
reálným omezením pro ruská média nedojde.

Agentura Sputnik zase prohlásila, že rezoluce Europarlamentu je přímým
narušením svobody prostředků masových informací a lidských práv a proto
vyzývá EU, aby nepřipustila zavedení státní cenzury.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Co mají čekat Moskva a Brusel od nového Slovenska

Výsledky slovenských parlamentních voleb charakterizují jednomyslně
slovenská a česká masmédia slovem šok. Jaká bude nová politika Slovenska
vůči Moskvě a Bruselu? Rozhovor Sputniku s expremiérem Slovenské republiky
Jánem Čarnogurským.

Očekával jste podobný výsledek hlasování, jaký závěr činíte ohledně
nálad lidí?

Čarnogurský: Očekával jsem lepší výsledek vládnoucí strany Smer-SD a
samozřejmě mne velmi zarmoutilo, že do parlamentu neprošla strana, kterou
jsem svého času založil: Hnutí křesťanských demokratů (KDH). Voliči ji
fakticky „zničili." Do parlamentu se dostalo několik mimosystémových stran.
Poprvé bude v Národní radě zasedat Naše Slovensko hlavy Banskobystrického
kraje Mariana Kotleby a rovněž strana Sme rodina Borise Kollára. Zvláštní
šok jsem měl samozřejmě z 8% hlasů za radikála Kotlebu. Ale tento úspěch
patří do evropského trendu, kdy se do popředí dostávají nacionalistické
strany jako Národní fronta Marine Le Penové a další. Proč lidé za ně
hlasují? Zřejmě proto, že tito politici boří bariéry politické
korektnosti, jež zdržují svobodnou diskusi. Kotlebova strana je mimochodem
dost proruská. Jenže s ní, podle mne, nebude nikdo chtít jít do koalice,
protože neuznává SNP, označuje povstání na okupovaném Slovensku za puč
proti tehdejší První Slovenské republice. Neschopnost stran, jež se dostaly
do Parlamentu, domluvit se mezi sebou, může vést k patové situaci. Buď se
vůbec nepodaří sestavit vládu, anebo bude velmi různorodá a protichůdná,
což krajně zkomplikuje činnost výkonné moci.

O jakých náladách v slovenské společnosti se dá mluvit dnes?

Především o nespokojenosti s rozvojem země, i když by se mohlo zdát, že z
ekonomického hlediska je Slovensko dost úspěšné v porovnání s jinými
členy EU. Lidé, jak vidíme, podpořili ty, kdo je přesvědčovali, že
život by mohl být ještě lepší. Považuji rovněž za nedostatečně
promyšlenou předvolební taktiku strany Roberta Fica, která se soustředila
na ochranu Slovenska přes přívalem migrantů. Jenže žádný příval se
nekonal a nestalo se to motivací pro voliče, aby hlasovali za Smer v takovém
počtu, jak tam doufali.

Mluví se o radikalizaci společnosti: do parlamentu prošlo hodně
protievropských stran. Změní to politiku Slovenska?

Protievropská rétorika v parlamentě samozřejmě posílí, aspoň z Kotlebovy
strany a do jisté míry také Slovenské národní strany (SNS). Ale Slovensko
nemá alternativu pro kurz na eurointegraci a hlasy euroskeptiků nebudou
rozhodujícími. I když očekávám značně velké komplikace při schválení
bruselských rozhodnutí.

Jaké závěry se dají učinit pro Evropu podle výsledků slovenských voleb?

Probíhá radikalizace nálad Evropanů, zvlášť v zemích, kterých se ostře
dotkla migrační krize, a sice v Německu, Francii a Itálii. Stejně jako na
Slovensku, budou jejich voliči stále aktivněji odevzdávat své hlasy
radikálním stranám. Lidé čekají od Bruselu srozumitelná řešení
problémů, unavila je polovičatá opatření, nerozhodnost evropských vlád.
Jsou podráždění postojem Merkelové vůči migrantům, její protiruskou
rétorikou, zahráváním s Tureckem. Nikdo již nevěří, že „vedení" unie
v osobě německé kancléřky přinese Evropanům aspoň nějaký úspěch.

Co má očekávat Moskva od nového Slovenska? Jaký postoj obsadí v otázce
sankcí, projektu plynovodu Nord Stream 2, situace na Ukrajině, účasti Ruska
v syrském konfliktu?

Budeme mít slabou v porovnání s minulou vládu. Nedokáže provádět jasnou,
přesnou politiku: ani vůči Západu, ani vůči Rusku. Rusko bude, bohužel,
mít v osobě Slovenska partnera, s kterým nebude moci v žádném smyslu
počítat.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Puškov nazval Obamu po interview pro The Atlantic „unaveným sluncem“

To, co prohlašoval Barack Obama v interview, které poskytl časopisu The
Atlantic, svědčí o tom, že už nemá pocit, že je fungujícím prezidentem
USA, soudí předseda zahraničního výboru ruské Státní dumy Alexej Puškov.

The Atlantic zveřejnil ve čtvrtek text na základě interview dříve
poskytnutých Barackem Obamou, v nichž americký prezident hovořil o politice
USA na Blízkém východě a na Ukrajině a kromě toho se svěřil se svými
dojmy ze schůzek s Vladimirem Putinem a zklamáním z prezidenta Turecka.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Mučí mě, pověsili mě na provaz jako kus masa, hrozí mi zabitím. Z
ruského vězení unikl dopis protivládního aktivisty

Ruský aktivista bojující proti režimu Vladimira Putina tvrdí, že jej ve
vězení mučí. O případu byl již informován i Kreml, píše Reuters.

Ruský opoziční aktivista Ildar Dadin se stal první obětí nového zákona,
který zakazuje opakovanou organizaci poklidných protikremelských protestů.
Dadin byl odsouzen na tři roky, po odvolání byl trest odnětí svobody
zkrácen na dva a půl roku.

Mnozí ruští aktivisté Dadina, který je „nejhlasitějším“ kritikem
prezidenta Vladimira Putina a jeho politiky, považují za politického vězně.
Ruské úřady ovšem oficiálně uvádějí, že Dadin porušil zákon, který
byl schválen po velkých protivládních protestech.

V dopise, který Dadin poslal z vězení v severozápadním Rusku své ženě a
který byl publikován online serverem Meduza, aktivista uvedl, že je vystaven
neustálému násilí a mučení. Popsal například nedávný incident, kdy byl
surově bit rovnou deseti strážci.

Psal také o tom, že byl pověšen na provaz „jako kus masa“, s rukama
svázanýma za zády. Byl také vysvlečen a hrozili mu znásilněním. Velitel
vězeňské ochranky mu prý sdělil, že pokud si bude na něco stěžovat,
zabijí ho.

„Neustálé bití, šikana, urážky, zesměšňování, otřesné podmínky
– dělají to tady všem vězňům,“ píše se v dopise.

Dadin rovněž uvedl, že pokud by měl být podobnému zacházení vystaven
znovu, „nepřežil by zřejmě ani týden“.

Zástupce ředitele věznice, kde je Dadin držen, Valerij Maximenko mediální
agentuře Interfax sdělil, že zdravotní personál věznice nenašel na těle
Dadina žádné stopy násilí, což podle jeho slov přiznal i sám vězeň.

O případu byl již informován i tiskový mluvčí ruského prezidenta Dmitrij
Peskov, který médiím sdělil, že se Putin o Dadinově dopise dozví.

„Jedná se o skutečně závažný případ, který si zasluhuje důkladnou
pozornost odpovědných úřadů, v tomto případě vězeňské služby,“
uvedl Peskov.

Dadin v závěru dopisu varoval svou ženu, že může dojít i k nejhoršímu.

„V případě mé náhlé smrti ti pravděpodobně sdělí, že jsem spáchal
sebevraždu, měl nehodu nebo byl zastřelen při pokusu o útěk. Ničemu
takovému nevěř,“ napsal aktivista.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin: Export ruské vojenské produkce činil v roce 2015 14,5 miliardy dolarů

Export ruské vojenské produkce činil v roce 2015 14,5 miliardy dolarů. Je to
víc, než se plánovalo, prohlásil prezident RF Vladimir Putin.

„Export ruské produkce vojenského určení se v roce 2015 ukázal být
ještě větší, než jsme plánovali, a činil 14,5 miliardy dolarů," sdělil
Putin na zasedání prezidentské komise pro vojensko-technickou spolupráci se
zahraničními státy.

Jak prohlásil Putin, „Rusko si zachovalo druhé místo v seznamu světových
lídrů v dodávkách vojenské techniky a zbraní na globálních trzích,
přičemž s přesvědčivým náskokem před dalšími zeměmi."

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť