Question:
V roce 1989 vedl stávky, teď mluví o "neblahém dědictví Listopadu". V
Plzni k tomu byla celá beseda, přečtěte si o ní

Neblahé polistopadové dědictví, podnikání v politice, kontroverzní lidé
na Hradě, šaškárna kolem Brexitu či realista Trump. To vše se probíralo
na akci v Plzni. Osm diskutujících v improvizovaném diskusním kroužku jak
za časů Občanského fóra a více než stovka přítomných. To byla
večerní akce nazvaná „Můžeme být v klidu? – O vztahu a vyhlídkách
naší demokracie“. „Už to, že jsme sem přišli, naznačuje, že si
nejsme tak jisti tím, jestli můžeme být v klidu,“ uvedl moderátor na
samý úvod.

První příspěvek byl z úst historika Tomáše Bernhardta, který býval ve
stávkovém výboru Filozofické fakulty UK v Praze a nyní pracuje v
Západočeském muzeu, kde se věnuje 19. století se zvláštním zřetelem k
Plzni. Příspěvek si nazval „O neblahém dědictví 17. listopadu“.

Zájem? Chvilkový!

„Začátkem října 1989 jsem byl na jednom velkém potlachu na Vysočině,
kde jsme se večer u ohně s mnoha trempy bavili o tom, jestli má nebo nemá
smysl podepisovat Několik vět. Většina lidí tam říkala, že to smysl
nemá, protože ti komunisté budou pořád. Že se nic neděje a že je to
zbytečná snaha. Pak v půlce listopadu došlo ke známým událostem a
najednou byl plný Václavák a plná přednášková síň na Filozofické
fakultě, kde se vyhlašovala stávka,“ zavzpomínal historik. „Tam se
vešlo 700 až 900 lidí, to znamená tak polovička studentů FF. V tu
nejvypjatější chvíli se tedy toho nejvypjatějšího dění na fakultě
zúčastnila sotva polovina lidí. Toto množství během té doby poměrně
rychle klesalo, a když tam na konci prosince 1989 nás přijel navštívit
portugalský prezident, tak nás museli sehnat po celé fakultě asi 30, abychom
zaplnili relativně malou místnost,“ posteskl si dále Bernhardt. „ Na
konci letního semestru 1990 došlo k volbám do akademického senátu, kde
poprvé v historii mohli do dění na fakultě mluvit studenti. Mohli mluvit do
zásadních věcí – další fungování fakulty, studijní řád, statut
fakulty. V těch volbách jsem byl druhý. Obdržel jsem deset hlasů. Nataša,
která byla první, obdržela hlasů 16. Z 2000 studentů asi tak 19 stům
nestálo za to, aby k těm volbám vůbec přišli. A to je myslím výsledek
toho, jak velmi jednoduše ty věci v Čechách proběhly. Už za pár let na to
někdo říkal, kvůli tomu jsem na Václaváku klíčema nezvonil,“ zatřásl
svým svazkem klíčů plzeňský historik.

„To je revoluční gesto?“ přiostřil Bernhardt. „Porovnejte si to s
Polskem, x Maďarskem. Ničeho nedosáhli, i když se ti lidé snažili, ale to
bylo všechno: Neblahé dědictví 17. listopadu spočívá v tom, že jsme si z
něj odnesli pocit, že stačí přijít na Václavák, když je plný od koně
až k Můstku, lidi něco zaskandují. Tak se zacházelo s Impulsem 99,
Děkujeme odejděte, s televizní krizí. Když za těmito velkými gesty není
nějaká souvislá činnost občanské společnosti, tak se ani nic nestane.
Dnes je velmi populární Ferdinand Peroutka, ten napsal hezký bonmot, v roce
1935 – budete-li se chovat podle hesla ‚mouchy snězte si mě‘, určitě
se nějaká najde, která to udělá,“ citoval jej za smíchu v sále historik
Bernhardt. „To, co jsme v roce 1989 získali, můžeme zase velmi rychle
ztratit. Stačí se jen podívat, že teď by mělo být trestné se kriticky
vyjádřit k prezidentovi. Kde je hranice mezi hanobením a kritikou? A tak to
může být poměrně rychle. Takže být v klidu není dobré.“ A byl
odměněn potleskem.

Strach – to je to, co nás ohrožuje

Poté se ujal slova mladý Tadeáš Janda, devatenáctiletý student psychologie
FF v Praze, který také pomáhal na chorvatsko-srbských hranicích při
uprchlické vlně, a nyní se aktivizuje v iniciativě Sametový měsíc: „Nemohu
být v klidu, to je zásadní. Chtěl bych mluvit o strachu, který momentálně
nejvíce ohrožuje naši demokracii. Ve společnosti se šíří často
bezpředmětný nebo zbytečně vyhrocený strach, který nahrazuje zdravý
optimismus a víru v lidi a hlavně v sama sebe. Můžeme to často pozorovat v
médiích. Informace, týkající se pravdy, ale i lži, se úplně rozplývají.
Ocitli jsme se v prostoru, kde vůbec nezáleží na tom, co je pravda a lež,
ale že všechno zvláštně vyšumí, že se všechno odříká a jde se dál.
Vše se zapomíná a někdo pak už ani nemá zájem pravdu hledat a každý si
řekne – vždyť je to stejně jedno,“ hovořil za zájmu přítomných
mladík. „ V našem prostředí se tomuto šíření strachu velmi daří. Co
s tím můžeme dělat? Úplně nejdůležitější, co může udělat každý z
nás, je nějaká osobní iniciativa. Jak na té úrovni, že budeme hodnotám,
které nese demokracie, sami věřit. Co jsou to pojmy svoboda, rovnost? To jsou
pěkná slova, se kterými často operujeme, ale kdo z nás opravdu vnitřně
ví, co znamenají a co nesou. A také iniciativa na veřejné úrovni –
chodit k volbám, zajímat se. Pomohu si citátem Václava Havla: Pravda a
láska musí zvítězit nad lží a nenávistí. To není jen hezký citát,
který s železnou pravidelností 17. listopadu sdílím na sociálních
sítích, ale já v tomto poselství cítím dva proudy – zdravý optimismus a
zároveň tam slyším poselství, výzvu.“ Na závěr pak zalitoval, že u
toho v roce 1989 vzhledem k svému věku nebyl...

Hanba neziskovkám? Dobroseři na tapetě…

Další diskutujícím byl sociální pracovník Petr Moravec, který se
zabývá psychickým postižením lidí a jeho žena seniory, oba zastupují
různé neziskové organizace, on se zajímá o migraci, jeho žena o práva
zvířat: „Shrnul bych to, že jsme sluníčkáři, dobroseři, Havlovci a
paraziti. Ve veřejném prostoru a diskusi jsme přešli od názorů k
nálepkám, urážkám, napadání a znevažování práce druhých. Tyto pojmy
znemožňují nějakou diskusi, jsou prostě negativní,“ posteskl si
aktivista a pokračoval: „Pro mne je občanská společnost nadějí. To jsou
ty zprofanované a často nenáviděné neziskovky, které zároveň plní tu
roli, že se zastávají slabších, že pomáhají lidem, kteří neměli to
štěstí. Havlovi je často přičítáno, že byl propagátor nepolitické
politiky.“ Vybídl poté přítomné „…spolčovat se do spolků, zakládat
ústavy,“ jako je ten, který organizoval tuto diskusi. Chodit za svými
politiky a ovlivňovat, co nás pálí. V závěru svého expozé se pochlubil
úspěchem svéženy Lucie, které se podařilo usilovnou komunikací s politiky,
že v prvním čtení prošel zákaz kožešinových farem.

Nikoliv boj o demokracii. Hnůj kompromis

Dále se ujal slova pedagog Roman Černík, hostitel akce, jenž si hned
postěžoval si, že se svátek jmenuje Den boje za demokracii. „Je to
problém. Je to jako boj o zrno,“ zasmáli se přítomní,„nebo boj za mír
– to je vůbec nejlepší…“ A opět zazněl smích přítomných, vesměs
lidí středního věku. „Boj a soutěž politických stran vede vždy k tomu,
že musí někdo prohrát a toho druhého zašlapat do země. Toto orientální
myšlení mongolsko-tatarského způsobu – dobýt území – vytěžím jej,
obsadim je, vyškubu, vy mě můžete poté odvolat, ale pak už tam nic není a
berte si tam pak vy. Třeba ještě něco zbylo – kupříkladu České lesy.
Myslím si, že by se ten den měl jmenovat Den péče o demokracii,“ navrhl
revolučně Černík. „Nemusí být přece soutěž politických stran a
názorů, ale může být rozprava, dialog. Když takto budeme uvažovat, tak ty
druhé nebudeme považovat za nepřátele, za škodnou, které potřebujeme jen
zašlápnout nebo jim napsat falešné vysvědčení. Všimněte si, kolik času
sportovci stráví tím, že podvádějí rozhodčího. To je princip soutěže.
Darwinovo „to nejsilnější vyhraje“ přece není pravda. Trilobiti byli
také silní – a kde jsou brontosauři?“ uchechtli se přítomní. Další
komplikované slovo je podle aktivisty, bývalého učitele Černíka, slovo
kompromis. „To vypadá jako hnuj. To znamená, že jste se ušpinili. To
znamená ale spolu, tak se domluvíme. To neznamená, že pravda neexistuje, ale
to, že když si myslíš něco jiného, já tě nezastřelím, nedám do plynu,
nepošpiním, nedám ti nálepky. Nemůžeme být v klidu, protože co je v
klidu atrofuje a zaniká, klid je znakem mrtvolnosti, nebeský klid, nirvána je
až na konci, před tím je pohyb. Musí se něco dít, věci se vyvíjet,
potkávat se, obohacovat se navzájem. Když si prolistujete učebnice, tak to
vypadá, že svět dělali jen samí bělovlasí pánové... Měli bychom žít
šťastný život,“ poněkud se zasnil Černík. „Pravda a láska vítězí
nad lží a nenávistí. Permanentně. Nevíme kdy, ale má tu šanci, Nemusí,
ale ona tu šanci má.“ Je třeba také pečovat o vzdělání. „České
děti pořád ještě vstupují jako nejšťastnější do školy. Podle
průzkumů se české děti těší do školy skoro nejvíc. Ve třetí třídě
nejvíc českých dětí nechce chodit do školy. Stačí dva roky na to, aby
zmizela láska k poznávání,“ uvedl Černík, jdoucí ve šlépějích
Komenského.

Brbláme, ale máme se

Slova se dále ujal MUDr. Marcel Hájek, bývalý šéf koordinačního
stávkového výboru plzeňských vysokých škol v roce 1989, spoluzakladatel
plzeňského Občanského fóra. V devadesátých letech člen České národní
rady. Jako vojenský lékař byl dlouhý čas na misích na Blízkém východě.
Přítomným se přiznal se, že je takový „homo politicus a pravičák“ a
že všem nebude jen mluvit z duše. Krátce pak zavzpomínal na sametové
období: „Jsem jeden z mála, který se domníval, že rozpad OF je
přirozená cesta, že se musí rozpadnout, protože jsme věděli, proti komu
bojujeme a pak dál se už naše cesty liší.“

Na rozpad československého státu reagoval slovy: „Domníval jsem se, že to
bylo nutné. A vidíte, nyní máme nejlepší vztahy se Slovenskem, jaké jsme
v historii měli. Kdybychom tentokrát měli status quo, tak se do dneška
hádáme. Poznal jsem západní země i země třetího světa. U západních
zemí jsem zjistil, že to je stejné jako u nás. Občas nějaký politik něco
ukradne, zpronevěří. Před pár lety horní sněmovna britského parlamentu,
a to jsou prosím šlechtici, ti zpronevěřili částku, která se rovná
českému rozpočtu. Museli se omluvit královně a ona to přijala. Takže to
je všude. Ale neznamená to, že bychom se s tím měli smiřovat.“ Pak se
dostal k jeho zahraničním misím: „V zemích třetího světa jsem poznal
situace, které si nikdo z vás nedovede představit. Ve válkách na Blízkém
a Středním východě jsem prožil sedm a půl roku čistého času. To je
déle, než trvala druhá světová válka. A to člověka vyčerpá, byť jsem
docela odolný člověk. Změnily se mi životní hodnoty.“

Po příjezdu domů si prý říkal: „Co tady ti lidé brblají. Ať jsou
rádi, že žijí tady, že se tu narodili, tady je úžasné místo. Zjistíte,
že na to, co se tady nadává, jsou normální problémy demokracie v každé
zemi. Domnívám se, že něco tu demokracii ohrožuje zevnitř a něco zvenku.
Že pravda a láska nad tou lží a nenávistí může neustále vítězit, ale
nikdy nezvítězí. A že ten boj nebude nikdy dobojován. Stojí za to za ním
stát, ale hotovo nikdy nebude. Vždy se budou vyskytovat lidé, kteří
chtějí na režimu nějak vydělat, kteří chtějí něco získat, kteří to
nedělají pro veřejnost, ale pro prachy. Budou se vyskytovat extremistické
organizace, budou vlády silné ruky, vlády řvounů, křiklounů, a budou
slabé vlády, které situaci vždycky ještě zhorší,“ konstatoval za
zájmu přítomného publika Marcel Hájek.

„Hrad mne znepokojuje“

Pak se dostal k americkým volbám: „ Mám moc rád pana prezidenta Obamu, ale
bohužel bylo naprostou nezbytností pro americkou společnost zvolit Donalda
Trumpa. Možná, že jsem jeden z mála v tomto sále, který se domnívá, že
tato volba nebude žádná katastrofa. Sejděme se tady za dva roky, Každé
volby v USA jsou obrovské divadlo. Toto byl obrtyátr. Ale každé volby jsou
obrovské divadlo. Ale za dva roky se vše zmírní. On potřeboval hlasy,
které leží na ulici. A nemůžete nic dělat, dokud ty hlasy nedostanete.
Řval, bouchal do stolu. Uvidíte – a on to umí, já jej sleduji léta, bude
normální prezident Spojených států. Bohužel skáčou na tu notu, jako na
ní skočí vždycky. Spousta lidí se domnívá, že nás tady ohrožuje
uprchlická krize. Není to pravda.“

A pustil se do Hradu: „Ohrožuje nás, že tady máme politickou reprezentaci,
kdy se v jednom člověku snoubí vládní moc, finanční moc. To, že pán na
Hradě tam má člověka, který přistupuje ke státním informacím a nemá
prověrky a je prostě nespolehlivý, že tam je člověk, který o sobě tvrdí,
že má léta vysoké školy a pak se prokáže, že je nemá. Že mluvčím,
který nejvíce zaznívá z Hradu, je člověk, který patnáct let pracoval
jako redaktor Haló novin, nejkomunističtějšího plátku, který tady je. To
mne samozřejmě všechno znepokojuje. Ale pak se volí vláda tvrdé ruky. A
podlézavost vůči některým velmocem – Číně, Rusku... Jistě, musí se s
nimi jednat, ale nenechejme se zašlápnout do země.“ Za svá slova byl
odměněn dlouhotrvajícím potleskem.

Radní s Havlem na prsou

V tričku s portrétem Václava Havla se pak ujal slova radní za KDU-ČSL Petr
Náhlík, který prý stál o to, aby byl představen jako tramp. To způsobilo
smích auditoria. Podle organizátorů diskuse byl spoluzakladatelem OF v Plzni
v roce 1989, zásoboval přátele a známé samizdatovou a exilovou literaturou.
„Deklarace lidských práv byla přijata 10. prosince 1948. My jsme dvacet let
čekali na ratifikaci tohoto dokumentu a dalších 21 let na to, abychom si
těch lidských práv užili,“ uvedl na začátek svého hovoru Náhlík. Pak
vysvětlil, že se vždy se migrovalo z východu na západ za prací a
blahobytem... Dělo se to v naší bývalé dlouhé republice, z Podkarpatské
Rusi, a děje se to v celé Evropě a celém euroasijském kontextu.
Nepřátelé demokracie uvnitř jsou dva. Tím jedním jsme my sami. Každý z
nás občas sklouzne k tomu, že něco vyřeší nedemokraticky, protože to je
vlastně rychlejší a snáze to vede k cíli, ale není to tak nebezpečné,
jako když se nedemokraticky chovají státní instituce.“

Společnost se může uzavírat

„Neklid nad stavem demokracie a její budoucností je nabíledni. Odehrávají
se věci, které se dotýkají celé Evropy i USA. Neshoduji se s doktorem
Hájkem jak v otázce amerického prezidenta i v rozdělení naší republiky,“
uvedl jako další host večera jeden z deseti signatářů Charty 77 v Plzni a
okolí, zakladatel OF v krajském městě, dlouholetý vedoucí odboru kultury
na plzeňském magistrátu a následně na krajském úřadě Vladimír Líbal.
A doktor Hájek na jeho adresu hned kontroval: „My se neshodujeme prakticky na
ničem.“

„Zneklidnění cítím v tom, že se mi zdá, že může začít docházet k
uzavírání společnosti,“ varoval Líbal. „Demokracie a svoboda jsou
založeny na otevřené společnosti. Po návrhu 60 poslanců na návrh zákona
o hanobení prezidenta – to by byl ten první krůček k uzavírání
společnosti, k tomu, aby nesouhlasné názory, které by kdokoliv mohl takto
soudit, byly prohlášeny třeba za vulgární a tím pádem by tomu člověku
hrozil nějaký trest. Je to jeden z prvních institucionálních kroků od
listopadu 1989, který by tuto společnost začal uzavírat a znamenalo by to
možná znekvalitňování demokracie. Objevují se neblahá znamení a z toho
jsem osobně velmi zneklidněn. Demokracie je stav, který nikdy není hotový.
Naopak, demokracie je neustálý, nekonečný proces. I na prezidentské
standartě je uvedeno Pravda vítězí. Tam není, že zvítězí.

Mladý pražský písničkář Jakub Čermák, který oživoval více než
dvouhodinovou besedu zpěvem a hraním na kytaru, procedil mezi zuby: „…
čas se věnuje Zemanovi, který za to vůbec nestojí…“ A postěžoval si,
že tu nejsou jiní lidé, Vietnamci nebo Romové. Mladý muž v první řadě
to pro sebe okomentoval: „Vždyť mohli přijít!“

Fanatičtí voliči. I nevolit je právo

Starší muž na úvod diskusní části se vrátil k volební účasti v
krajských volbách: „Třetina voličů se zúčastnila, dvě třetiny nebyly,
takže mě, který tam byl, dali ti nepřítomní dva hlasy navíc. Když si
uvědomíme, že k volbám chodí příznivci jednotlivých směrů a ti
fanatičtější, tak dochází k tomu, že dopadají volby, že se vám
nelíbí, že jsou tam lidé, kteří se vám nelíbí. Je třeba se zajímat o
politiku od rána do večera, číst, co říkají reprezentanti jednotlivých
politických směrů, zda dodržují to, co říkají. Když vcházím do
hospody, rozevřu dveře a rozhlédnu se po lokále, tak mne vždy trochu polije
děs, protože si říkám, ‚proboha, tohle všechno jsou voliči?‘ Já,
který to sleduju, tak mám stejný hlas jako ti, co to nesledují a chytají se
na vějičku všelijakých populistů, randálistů a podvodníků,“ hodnotil
zachmuřeně.

Líbal reagoval slovy: „Jsou země, kde je volební právo povinné: Belgie,
Rakousko. Co ale v případě, a to začíná pociťovat čím dál více, že
nemáte volbu? Ze všech těch zel nemáte na výběr. Ani jedna strana
nevyhovuje. I na nevolení máš právo. Pokud všichni budeme nekvalitní,
neaktivní, tak demokracie odejde.“

Šaskárna s Brexitem

Doktor Hájek k volení-nevolení uvedl: „Pokud si opravdu z přehršle nikdo
nevybere vůbec nic, komu se zdá, že všechny ty politické síly jsou tak
identické a není možné zvolit to nejminimálnější zlo, to fakt v České
republice není. Není žádná strana, která by neudělala žádné chyby. Ten,
kdo si nevybere vůbec nikoho, tak je to případ pro psychiatra,“ zasmáli se
přítomní. „Mnoho lidí se domnívá, že lidová volba, kdy se volí zcela
z lidu a nejde to přes zastupitelskou demokracii, že je to nejlepší, co
můžeme udělat. Že referendum je nejdokonalejší. Většina lidí jásala,
že bude přímá volba prezidenta, že už nebude zbytečný průšvih v
parlamentu. No a měli jsme přímou volbu a tím, že se volilo lidově, tak
tam máme opravdu špicu a elitu tohoto národa. Zastupitelská demokracie je
podle mého nejlepší možná cesta.“

Pak se dostal k populárnímu tématu na britských ostrovech: „Toto k ničemu
nevede, protože pak z toho vyplývají šaškárny, jako je Brexit. Mnozí z
nás nejsme z něho nadšeni. Británie nám bude chybět. Ona se z toho
vzpamatuje, my na rozdíl od ní tak rychle ne. Ale na druhé straně,
rozhodnutí britského soudu, že po referendu, které je kvalitativně jiné
než rozhodnutí parlamentu, o tom má ještě rozhodnout parlament, je podle
mého názoru šaškárna. Ať již s Brexitem souhlasíme či nikoliv, tak je
šaškárna, aby o něčem rozhodli lidé v referendu a pak ještě
zastupitelský orgán, který má přerozhodnout, jestli lidem dá nebo nedá za
pravdu. Docházíme suprademokratickými kroky k naprosto trapným šaškárnám,“
řekl bývalý vojenský lékař, nyní pracující na plzeňské záchrance.

Do diskuse se pak zapojil bývalý vychovatel, nyní spisovatel a monarchista
Drnek: „Považuji monarchisty za jediné demokraty v této zemi. Skutečný
původní text na zástavě, kterou používali husité je, že ‚Pravda Boží
vítězí‘. Nemyslím si, že žijeme v demokracii. Vládnou ti, kteří mají
prachy, aby tu většinu ovlivnili. To není politika, ale podnikání v
politice. Do toho investujete prachy, abyste potom shrábli prebendy. Politika
je nezištná služba.“

Prznitel Hradu a oligarcha na ministerstvu

Kameraman, mluvčí charity Miroslav Anton pak mj. uvedl: „K tomu co bylo 17.
listopadu, již nikdy nedojde, protože máme demokracii. Co nám vadí: Ať je
to ten člověk, jehož jméno nechci vyslovit, který przní Hrad a ta jeho
svita, ať tu máme podnikatele, který je dnes ministrem financí a který
není tím jediným oligarchou. Oligarchové jsou tady od časů opoziční
smlouvy. Pokud nebudou odvolání demokratickými prostředky, tak se tu budeme
dále scházet, budou vznikat takové komické věci, jako je Kroměřížská
výzva, zaplněné Staroměstské náměstí – ale co pak dál? Má-li se
přesvědčit mlčící většina, která je třeba iracionálně naštvaná,
tak zase musí dojít k bodu, kdy si všichni na tom náměstí řeknou ‚a
dost‘ a těmi demokratickými prostředky se snad posunou o kousek dál. Ale
nedělejme si iluze, že to sedánkami a hezkými řečmi změníme. Společnost
je trochu nemocná,“ posteskl si Anton.

V rodinách rostou rozpolcené děti

Pedagog Černík pak v závěrečné fázi akce řekl: „Systém školy je
bytostně nedemokratický, takže nemůže vychovávat demokraty. Ti, kteří
jsou od začátku vysunuti stranou, nemají jedničky, nepřijmou je na
gymnázium, nejsou v jazykovce, a zachází se s nimi jako s těmi, kteří na
to nemají, tak ti se pak ozvou. Plus ještě ekonomizace – ty na to máš a
ty nemáš.“ Podle Černíka máme ve školství světovou prioritu: „Nejvíc
na škole záleží, z jakého prostředí děti pocházejí. To nemá žádné
jiné školství na světě. To, co musí odpracovat rodiče mimo školu, aby ty
děti vychovali, tak to je tak velký sociální vliv. Třeba ve Finsku škola
vyrovnává rozdíly, u nás je prohlubuje a tím vzniká rozlomená společnost.
Nemá se moc hovořit o těch světských věcech. Svět je mnohem
zajímavějším, když se žije ctnostně.“

Poslední, téměř konejšivá a uklidňující slova, pak patřila Marcelu
Hájkovi: „Připadá mi, že jsem dlouhou dobu, kromě receptů a vyšetření,
nic nepodepisoval. Nějakou výzvu. A to mi připadá, že jsme v demokracii.
Má to kostrbatosti, má to problémy, ale není to průserové…“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Bývalý uprchlík Libor Rouček navštívil současné uprchlíky: Pořádek je
tam větší než za mě. Podmínky mnohem lepší, vše upravenější a
čistší

EVROPAN LIBOR ROUČEK Prošel uprchlický tábor, kde byl sám před 38 lety, a
popsal aktuální situaci. Bývalý místopředseda Evropského parlamentu Libor
Rouček v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz také vysvětluje, jak postupně
může dojít ke snižování počtu uprchlíků. A poukázal na velmi
zajímavou skutečnost. Důvěryhodnost kancléřky Angely Merkelové v Německu
stoupla o osm procent. A odchod z EU? To by pro nás mělo podle Roučka
tragické následky.

Vy jste jel v úterý do uprchlického tábora Traiskirchen v Rakousku, kde jste
sám byl jako uprchlík před 38 lety. Jak byste svou první návštěvu po
tolika letech popsal?

Byl to velmi zajímavý pocit, určitý návrat do minulosti. Když jsem prošel
branou, viděl budovy, uprchlíky, vrátil jsem se do času, kdy jsem sám byl
uprchlíkem. Skladba se samozřejmě změnila. Zatímco za mě nějakých 90
procent byli lidé z jihovýchodní Evropy, dnes je to naopak. Převážně jsou
to uprchlíci ze Sýrie, Afghánistánu, Somálska a dalších zemí. Byl to
výlet do osobní minulosti, ale také jsem si chtěl situaci porovnat. Zaujalo
mě, že dnes jsou podmínky mnohem lepší. Nejmenuje se to už uprchlický
tábor, ale přijímací středisko. I v názvu vidíte posun, ke kterému ve
společnosti došlo. V porovnání s minulostí je dnes také vše
upravenější, čistší, počty byly přibližně stejné. Teď s ohledem na
aktuální vlnu je uprchlíků více, asi 1500 lidí.

Žijí tedy v dobrých podmínkách. Předpokládám, že jste mluvil
například i s lidmi, kteří se starají o bezpečnost, jaká je situace po
této stránce?

V porovnání se situací, kdy já jsem byl uprchlíkem, tenkrát vše
zajišťovala spolková policie Rakouska. Dnes zajišťuje jen některé části,
například přijímací procedury a výslechy. Zbytek, to znamená vaření,
praní, ostrahu, mají na starosti nestátní firmy. Jsou flexibilní, dokáží
se přizpůsobit aktuálním potřebám. Pokud jde o kriminalitu a trestné
činy, pořádek je tam silnější než za mě. Když jdou ven z tábora, musí
se hlásit. Tenkrát, když jsem já odešel třeba na čtyři dny, nikoho to v
podstatě nezajímalo, měl jsem akorát papírovou průkazku.

Libor Rouček v Treiskirchenu coby mladý uprchlík

Kancléřka Merkelová preferuje celoevropský postup řešení krize, V4
chystá ale i plán B, což znamená i větší zapojení jednotlivých států.
Dá se předpokládat, co se ukáže jako efektivnější řešení?

Situace vytváří řešení. Teď vidíme, že dochází k něčemu, co není
ani celoevropské řešení ani plán B, ale tzv. dominový efekt. Nefunguje
celoevropské řešení a státy dělají opatření na vlastní hranici. Také
Rakousko, kde probíhá velmi silná polemika s Německem. Nyní vidíme, že
dominový efekt dorazil do Řecka. Myslím si, že opatření vyvolají určitou
dynamiku, která způsobí, že bude přicházet méně uprchlíků. I Řekové
budou muset vynaložit energii ne k tomu, aby naložili uprchlíky a odvezli do
Německa, ale aby se starali o ochranu hranice. Myslím si, že krok za krokem
se k tomu dostáváme. Osobně bych si přál, abychom se pak dostali na
celoevropskou ochranu hranice, protože Řecko bez pomoci podmínky nezvládne.

Situace v Evropě ve věci imigrantů se začíná vyhrocovat – zatím jen v
Řecku, na řecko-makedonské hranici a částečně v Rakousku a v Bavorsku,
které hovoří o přivírání hranic. Slýcháme o humanitární katastrofě,
ale i o bezpečnostních hrozbách ze strany migrantů, mezi kterými mohou být
vycvičení vojáci či teroristé. Co byste v aktuální situaci zdůraznil vy
jako podstatné?

Zajímavá je výměna názorů mezi Rakouskem a Německem a v této debatě má
Rakousko podporu Bavorska, které je skeptické k tomu, jak si řešení
migrační krize představuje kancléřka. Rakousko jasně řeklo, že bude mít
určitý strop, to je asi 37-38 tisíc lidí za rok. Mimochodem, jen táborem,
kde jsem v úterý byl, prošlo za rok asi 50 tisíc lidí. Nastavením limitu
jsou Rakušané schopní počty bez větších problémů zvládat a dominový
efekt pak způsobí, že počet uprchlíků poklesne.

Bavorsko by také chtělo zastropovat počty uprchlíků, kteří se budou
přijímat, kancléřka ale žádné limity nechce, dokonce říká, že jsou
protiprávní.

Jak hodnotíte současnou pozici Angely Merkelové?

Zajímavé je, že v úterý byly zveřejněny v Německu průzkumy veřejného
mínění a důvěryhodnost kancléřky stoupla ze 46 procent na 54 procent.
Takže neplatí to, co si myslí mnozí u nás, že je pod tak velkou kritikou a
že jí nezbude nic jiného než odejít. Zároveň většina německé
veřejnosti nesouhlasí s její představou uprchlické krize.

Věříte v úspěch jednání s Ankarou na summitu 7. března?

Myslím si, že dojde k pozitivnímu posunu. Nedělám si samozřejmě iluze,
že summit vyřeší všechny problémy. Posun ale bude takový, že Turecko
bude více spolupracovat, a to více s EU i s jednotlivými zeměmi. V první
řadě s Řeckem. Na co se často zapomíná, je tvrdý boj proti
organizovanému zločinu, který je v zájmu všech. Z pašování statisíců
lidí má organizovaný zločin obrovské peníze. Zisk je mnohem větší, než
měli na drogách nebo zbraních.

Hradní zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček tvrdí, že v migrační
krizi jde Evropě o existenci. A není sám: I Donald Tusk hovořil o možnosti
rozpadu EU coby pravděpodobnějším, než kdy jindy. Dal byste mu za pravdu?

Ve světě máme spoustu krizí. Byla tu finanční krize, stále existuje
konflikt mezi Ruskem a Ukrajinou, je tu uprchlická krize, která je zcela
bezprecedentní od druhé světové války. Nejen EU, ale i jednotlivé státy
jsou pod tlakem. EU ale není federální superstát. Často chceme od Unie
řešení, které ale nemůže nabídnout, protože nemá pravomoci. I to je
velká část problému. Proto pak sahají státy po individuálním řešení.
I v minulosti ale EU prošla spoustou krizí. Myslím si ale, že vůle ke
spolupráci a společnému řešení je silnější. Nikdo nechce, aby se Unie
rozpadla, jen jsou různé názory na řešení evropské krize. I když o
rozpadu někteří lidé mluví, jiní by si to přáli, podle mého názoru k
tomu nedojde.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro některé požehnáním. Jak by
naše země dokázala hospodářsky obstát bez EU? Stala by se ,,kořistí
Ruska", jak slyšíme v podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Přál bych si, abychom napnuli veškerou pozitivní energii ke spolupráci v
tom společenství, ve kterém jsme, protože celé generace si přály, abychom
byli součástí Západu. Jeho instituce jsou EU a NATO. Ty zaručily Evropě a
později i nám, že máme mír, stabilitu a v porovnání se všemi ostatními
ve světě se nám stále dobře daří ekonomicky i sociálně. Když
někteří lidé chtějí, abychom vystoupili z Evropské unie, tak si
zákonitě musí položit otázku, co bude pak? Jakou budeme mít naši
civilizační a kulturní orientaci, kdo nám bude zajišťovat bezpečnost? To
je velmi důležité, protože ve 20. století jsme zažili dvě okupace a před
100 lety jsme neměli ani svůj vlastní stát. Naše země je součástí
společného trhu, který má 500 milionů spotřebitelů. Naše automobilky
mohou vyrobit milion a čtvrt automobilů a mají odbyt. 80 procent exportu jde
do EU. Kam bychom vyváželi? S tím se pojí otázky zaměstnanosti a
sociální. Pokud by se EU měla rozpadnout nebo bychom se rozhodli, že chceme
odejít, mělo by to pro nás tragické následky.

Schengenský prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad,
rozklad, významné okleštění?

Pro nás je důležité vše. Unie jako celek, aby fungovala. Navíc
potřebujeme prostor bez hranic, protože jsme téměř nejvíc otevřenou
ekonomikou. Ekonomika by šla záporných čísel, spousta firem by odešla,
protože by ztratili komparativnost obchodu. Samozřejmě i lidé si zvykli na
cestování bez pasu a kontrol. V eurozóně zatím sice nejsme a funguje to,
ale z dlouhodobějšího hlediska si myslím, že by bylo vhodné, abychom byli
součástí eurozóny, ale to není na pořadu dne.

Francie, Británie, Dánsko, Nizozemí, Maďarsko, Polsko... Ve všech těchto
zemích existují výrazné politické síly, které se odklánějí od
hlavního proudu evropského myšlení. Chtějí výstup svých zemí z EU,
případně navázání větší spolupráce s Ruskem. Měl by se Brusel
některých z nich obávat?

Je jasné, že každá krize nebo situace, kdy je atmosféra rozjitřená, je
voda na mlýn nejrůznějším populistickým stranám, které hledají
alternativu a důvodem toho je, aby se prosadily. Využívají krize k propagaci
svého názoru, to je normální a přirozené. Samozřejmě najdeme je téměř
v každé zemi. Populistické strany, kolikrát xenofobní, využívají strachu
lidí, ale nenabízejí žádné řešení. Musíme si uvědomit, že nejsme ve
vzduchoprázdnu, nevyřešíme například problémy bídy a chudoby v Africe
nebo migrační krize tím, že vystoupíme z EU.

Kde je nejvíc takových hnutí, stran nebo organizací?

Strana Jobbik v Maďarsku je relativně silná, také protievropské strany v
Belgii nebo v Holandsku. Třeba ve Velké Británii a v dalších zemích taky,
ale tyto strany mají trochu jinou podobu než například v Holandsku a
vysvětlují důvody pro odchod z EU jiným způsobem. Například ve
Španělsku nebo Portugalsku před deseti lety měli hodně přistěhovalců a
do finanční krize se například ve Španělsku zvýšil počet obyvatel z 38
milionů na 46, přišlo 900 tisíc Rumunů, Poláci, lidé z muslimského
světa, lidé z jižní Ameriky a žádné proticizinecké hnutí nebo strany
tam nevidíme.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vylidňování a „sociální exploze“: Masový exodus z Ukrajiny do Ruska,
80 tisíc lidí týdně

Masový exodus z Ukrajiny do Ruska: Symbolem nového roku na Ukrajině může
být kozák Vakula* procházející obchody v Petrohradu, nebo opuštěný
statek u novoruské Dikanky, chalupa, kde vítr kvílí okny.

Ukrajinci se hrnou do Ruska, ne pro zahraniční kratochvíle, ale by si
opatřili každodenní chléb. Prchají ze země i se svými rodinami spolu s
nejbližšími přáteli, odchází navždy.

1/4 SE NEVRÁTÍ

Zástupci mezinárodní organizace lidských práv Human Rights Action (HRA)
uvedli, že do minulého roku počet obyvatel Ukrajiny během posledních 10 let
poklesl ze 48 milionů na 42 milionů, kdy více než tři miliony lidí odešly
do Ruska! A podle evropských výzkumníků to vylidňování na Ukrajině
způsobí sociální explozi.

„V migranty přesycené Evropě po ukrajinské mládeži netouží, ale v
Rusku je najít si živobytí snadné“

Toto na jednom z posledních zasedání vlády uznal i ukrajinský ministerský
předseda Vladimir Groisman. Na tomto zasedání se mluvilo o tom, že
příští rok může Ukrajina přijít i o svou poslední podporu pro
zemědělský sektor. Na půdě už brzy nebude, kdo by pracoval, protože ve
vesnicích zůstávají jen staří lidé.

Po ukrajinské mládeži teď v Evropě není poptávka, když ta je teď
přesycená migranty, ale v Rusku je najít obživu snadné.

Kyjevská média rovněž aktivně diskutují o varování Olexandra Ochrimenka,
prezidenta Ukrajinského analytického centra. Ten zpracoval předpověď, že v
příštím roce by mohl migrační odliv z Ukrajiny o polovinu vzrůst a
čtvrtina z těch, kdo odejdou, si změní občanství a zůstane pracovat v
Rusku.

ODEJDE 20 MILIONŮ

Ruské ministerstvo vnitra zaznamenalo prudký nárůst přílivu migrantů z
Ukrajiny. Očekává se, že v druhé polovině října do Ruska z Ukrajiny
přijde o 25-30 tisíc migrantů více než obvykle. Už teď přichází 80-85
tisíc ukrajinských občanů týdně. V podstatě k nám přichází hledat
práci. Teď už to nejsou obyvatelé Donbasu, kteří prchali před válkou.
Teď jsou to praví etničtí Ukrajinci ze západních regionů.

Na Ukrajině se někteří experti snaží prosazovat verzi, že to je jen
sezónní jev: říkají, teď skončila na farmách sklizeň brambor, tak si
jdou přivydělat trochu peněz na stavbách v Rusku. Ale experti z „KP“
tvrdí, že tomu tak není.

Ekonomická krize se na Ukrajině zhoršuje, a tak lidé hledají stabilní
zdroj obživy, přičemž Porošenkovi zase ukázali, že Ukrajinci v Evropě
žádaní nejsou. Nejsou žádaní ani jako pracující migranti ani jako
bezvízoví návštěvníci, řek Jurij Moskovskij korespondentovi „Komsomolskaja
Pravda“. Moskovskij je předsedou Rady národních záležitostí ve správě
Moskvy a ředitel projektů Zakládání, mezinárodních vztahů pro
Zakládání čtvrtí.

„Ti si vždy najdou na ruském trhu práce, kde se uchytit. Naším úkolem je
získat je, umístit a pomoci jim s adaptací. Migrace z Ukrajiny jen poroste.“
** Když Záporožská armáda přísahala věrnost Rusku, tak tam žilo asi 700
tisíc lidí. Když Ukrajina opustila Sovětský svaz, tak tam bylo přes 50
milionů občanů a teď jich ve skutečnosti je 38 milionů. Ale Bandera ve
své době řekl, že Ukrajině, aby zřídila národní stát, by se hodilo 20
milionů. Jeho následovníci se rozhodli jít jeho cestou. Trvale směřují k
vylidnění.

Existuje řada důvodů, proč ukrajinští občané začínají měnit své
občanství a odcházet i se svými rodinami do Ruska. Ač loni mohli do Ruska
přicházet a pracovat zcela volně a zůstávat s ostatními migranty
potichoučku v pozadí téměř neviděni úřady, tak letos se migrační
předpisy zpřísnily.

Podle současné legislativy je migrant z Ukrajiny povinen se zaregistrovat,
nechat si přidělit daňové číslo, zdravotní pojištění a projít
zkouškou z ruštiny, získat pracovní povolení, dostanou měsíc, aby
získali pracovní smlouvu, a musí zaplatit 4000 rublů za ten měsíc
povolení. Porušení se pokutuje a jsou nuceně vystěhováni se zákazem
opětovného vstupu na 5-10 let.

Navíc byla Ruská federální migrační služba, která měla na starost
ilegální migraci, nedávno zrušena. Funkce tohoto útvaru přešla na ruské
ministerstvo vnitra, které nejen dohlíží, ale rovnou i vynucuje.

Je to protože Ukrajinci se teď do Ruska hrnou, aby získali povolení k pobytu
a ruské občanství, které jim dává právo pracovat bez omezení a
dodatečných poplatků.

Porošenko nedávno k odhodlání utíkat mezi svými spoluobčany hodně
přispěl. Vyvíjí na své lidi dodatečný tlak pomocí zákazů ruských
platebních systémů a vyvoláváním strachu ze zavedení vízového režimu s
Ruskem. Vše to je v rámci politiky jeho volby: Porošenkův tým jasně
následuje vize Bandery.

Poznámka: *Kovář Vakula: postava z Gogolovy povídky, ztvárněný z
porcelánu; také zpracovaný jako opera.

Zdroj: globalresearch.ca

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pozor. Vladimiru Putinovi roste v Rusku opozice, která se ale Západu asi
líbit nebude

Podle profesora z New York University Marka Galeottiho roste na domácí scéně
ruskému prezidentu Vladimiru Putinovi mocný odpůrce. Komunistická strana
podle jeho názoru přestává hrát svoji roli „falešné“ opozice a čím
dál častěji vystupuje proti Kremlu.

„Ruští komunisté začínají ve světle zářijových voleb do ruské Dumy
zvedat hlavy a plnit funkci skutečné opozice. Zatímco v minulosti se
omezovali na výzvy pro větší podporu důchodců a válečných veteránů,
nyní se však odvažují upozorňovat na vládní korupci a nekompetentnost
vysokých úředníků a dokonce navrhují protikorupční opatření,“
konstatuje Galeotti. Jedním z těchto opatření je zabránit obviněným
ministrům z korupčního jednání v tom, aby se někdy mohli vrátit do vlády
či do vyšších úřednických funkcí.

Galeotti v této souvislosti připomíná případ bývalého ministra obrany
Anatolije Serďjukova obviněného v roce 2012 ze zpronevěry ve výši 100
milionů dolarů. Serďjukov se přes tato závažná obvinění stal v
loňském roce šéfem státního podniku Rostec. „Komunisté také stojí za
návrhem zákona, podle kterého by rodinní příslušníci vysokých
státních úředníků nemohli usilovat o možnost podnikat v oboru, který
souvisí s výkonem práce jejich příbuzného. Něco takového je v
západních demokraciích naprosto běžné, ale v Rusku jde o novinku,“
komentuje ironicky Galeotti.

Celý text v angličtině máte k dispozici ZDE

Podle Galeottiho tyto zákony sice nikdy nevstoupí v platnost, ale klíčové
je to, že komunisté jejich samotným návrhem zpochybňují současný status
quo a profilují sami sebe jako protikorupční stranu. „Těžko věřit, že
by byl za toto komunistické vzepětí zodpovědný dlouholetý šéf strany
Gennadij Zjuganov, který se před dvaceti lety ucházel o prezidentský úřad
a byl poražen Borisem Jelcinem. Od té doby však jeho bojovnost značně
ochladla a i přes občasnou kritiku prezidenta Putina v Dumě on a jeho
kolegové souhlasili s vládou.“

„Za změnou stojí mladá generace komunistů, kterou tvoří lidé ve věku
mezi dvaceti až třiceti lety. Jsou nespokojení s vývojem v zemi a spíš
než k sovětským komunistům mají blíž k evropským sociálním demokratům.
Místo násilného uchopení moci a likvidaci kulaků usilují o progresivní
zdanění a zmenšením propasti mezi bohatými a chudými,“ tvrdí Galeotti s
tím, že ve Spojených státech by tito lidí nejspíš volili demokratického
kandidáta na prezidenta Bernie Sanderse. „Samotný Zjuganov nyní hovoří o
okamžiku pravdy a vyzývá ke sjednocení lidových vlasteneckých sil proti
prokremelskému bloku.“

Podle Galeottiho je příliš brzy na to hovořit o tom, jestli vzepětí
komunistů může přinutit Kreml upustit od zahraničněpolitických
dobrodružství a věnovat se více domácí agendě, ale možné to zcela
jistě je. „Ruský politický a společenský systém by se tím sice nijak
radikálně k lepšímu nezměnil, ale paradoxně mohou komunisté přispět k
reformám a utužení demokracie v zemi,“ uzavírá Galeotti.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kalousku, mocní ze zahraničí ti už nepomohou, píše informovaný docent. A
ukazuje, jak to bylo s ruským článkem o roce 68. Prý trochu jinak

„Většina těch, co mají blízko k epicentru moci v ČSSD, se snaží už
jen zametat stopy. Problém ČSSD je v tom, že vnitrostranická opozice se
doposud na nic nezmohla. Nejedná akčně, ale postaru. Ztrácí čas a odchodem
členů i sílu. Podrobně jsem si přečetl Zimolových 10 tezí k restartu
ČSSD a následně je i komentoval. Vyčichlá klišé!“ hodnotí stav v
sociální demokracii po víkendovém zasedání ÚVV ČSSD vysokoškolský
pedagog a publicista Radim Valenčík. Podle jeho soudu momentální situace v
Poslanecké sněmovně jsou jen nepodstatné hrátky. „Vedou jen k tomu, že
si Babiš kolem sebe může rozestavit slabé hráče, kteří jsou na něm
závislí. Hamáček mezi ně patří,“ tvrdí s tím, že „Kalouskův blok“
se v rozdávání prebend nyní dostává do izolace.

Začnu úplně čerstvou zprávou. Policie zaslala opětovně do Sněmovny novou
žádost o vydání Andreje Babiše a Jaroslava Faltýnka kvůli Čapímu
hnízdu, které patří do Babišova koncernu Agrofert. Co podle vás teď
nejspíše nastane? Budou oba vydáni? Andrej Babiš mezitím ohlásil, že už
má téměř složený svůj vládní tým. Zatím ale stále nemá zajištěnou
podporu pro důvěru své menšinové vlády...

Policie jinou možnost asi neměla. Podle mého názoru ale není důležité,
zda bude Babiš a Faltýnek vydán, či nikoli. Vyšetřovatel se pokouší
uplést z pilin bič. Možná, že Babiš spáchal spoustu jiných lumpáren,
ale Čapí hnízdo mohlo být nanejvýš přestupkem, a to ještě přestupkem,
kterého se Babiš nedopustil. Vládu rovněž není problém složit, jde
ovšem o to, jaká bude. Možná Babiš i trochu taktizuje. Třeba hledá
ještě nějakou přitažlivou osobnost, nebo naopak si chce někoho ušetřit
pro případné druhé kolo. Pokud jde o důvěru v některou z Babišových
vlád, tak bych na jeho místě neměl obavy. Některé strany si předčasné
volby nemohou dovolit a ti, kteří se za tyto strany dostali do této Sněmovny,
už vůbec ne. Proto předpokládám, že pod hrozbou opakovaných voleb
vyměknout. Nedivil bych se, pokud by Babiš spojil hlasování například o
státním rozpočtu s hlasováním o důvěře vládě, aby realitou
opakovaných voleb, které mohou přijít velmi brzy, některé strany a
některé poslance trochu postrašil. Navíc, část politických stran se stala
nestabilními a mohou se ještě dít velmi zajímavé věci.

Se žádostí policie souvisejí další události, které se v pondělí
odehrály v Poslanecké sněmovně – zasedání poslanců totiž dominoval
spor o to, kolik členů by měl mít mandátový a imunitní výbor, který se
bude žádostí policie zabývat. Bylo zajímavé, že do diskuse o mandátovém
a imunitním výboru se jako jediní nezapojovali sociální demokraté. Podle
informací ParlamentníchListů.cz to je ale proto, že přistoupili na dohodu s
hnutím ANO, kdy mají slíbeno křeslo místopředsedy Sněmovny pro
dosavadního předsedu Jana Hamáčka. Dokáže si podle vašeho soudu nakonec
hnutí ANO za „vstřícnost“ vybojovat ústupky politických stran?

Jsou to nepodstatné hrátky. Vedou jen k tomu, že si Babiš kolem sebe může
rozestavit slabé hráče, kteří jsou na něm závislí. Hamáček mezi ně
patří. Kalouskův blok se v rozdávání prebend dostává do izolace.

Naznačila snad tato první schůze Poslanecké sněmovny, že se poslanci
napříč politickým spektrem budou do sebe slovně zakusovat hlava nehlava a
více než dříve? Spojení opozičních stran do Demokratického bloku jistě
není jen nějaká náhoda, zvláště když v něm dominuje osoba Miroslava
Kalouska. A Kalousek v souvislosti s poměry ve Sněmovně mluví o „opoziční
smlouvě 2“. Sněmovna musí podle něj zabránit ústavnímu puči,
menšinové vládě bez důvěry... Jak se na jeho aktivity díváte?

Kalousek je dobrý vojevůdce. Tentokrát má ovšem malý problém. Chybí mu
vojsko, kterému by velel. Tak se odhodlal k partyzánské válce. Může
počítat a také počítá s podporou současné globální moci. Ta má ovšem
i jiné starosti. A tentokrát vstoupil do hry zcela nový prvek. Poslanci jsou
nyní vystaveni nikoli jen tlaku ze strany současné globální moci, ale také
tlaku zdola. Ze strany veřejnosti, která se učí chápat, o co jde. Pokud se
tedy Kalousek odhodlal k válce bez regulérní armády, bude to mít těžké,
protože nemůže počítat s podporou domácího obyvatelstva.

O víkendu zasedal Ústřední výkonný výbor ČSSD. Výsledek? Podle médií
téměř žádný. Strana stále hledá nového lídra, ale přitom ÚVV ČSSD
nerozhodl o přímé volbě předsedy a nechá prý rozhodnutí až na delegáty
mimořádného sjezdu, který je svolán na 18. února. Podle zaměstnanců
Lidového domu ale v ústředí strany vládne chaos, bossing, šikana,
alkoholismus a ve stranické pokladně se objevují černé peníze... ČSSD
navíc kvůli dluhu nemá peníze, a teď dokonce probleskují úvahy o tom, že
partaj v nouzi prodá Lidový dům. Co si o tom všem myslíte?

Většina těch, co mají blízko k epicentru moci v ČSSD, se snaží už jen
zametat stopy. Problém ČSSD je v tom, že vnitrostranická opozice se doposud
na nic nezmohla. Nejedná akčně, ale postaru. Ztrácí čas a odchodem členů
i sílu. Podrobně jsem si přečetl Zimolových 10 tezí k restartu ČSSD a
následně je i komentoval, viz:
http://radimvalencik.pise.cz/5187-restart-cssd-ne-zatim-prazdne-teze.html
Vyčichlá klišé. Tak například v době, kdy občané pociťují, že
přibývá problémů, že se problémy neřeší, že jsou ohrožovány jejich
základní jistoty, není možné úspěšně předstoupit před veřejnost s
programem „starého typu“, tj. výčtem slibů (či jinak řečeno –
definování priorit). Volič chce – aniž si to třeba uvědomuje –
objasnění toho, co je příčinou problémů, kdo je jejich původcem a kdo
může za to, že se problémy neřeší, s čím se budeme muset porvat, jak
problémy řešit, jak on sám (volič či příznivec ČSSD) se na řešení
problémů může podílet, jak je i současný stav ČSSD součástí i
důsledkem příčin těch problémů, se kterými se potýkáme.

Ani v KSČM není situace zrovna přehledná. Prý tam brzy nastane boj křídla
Vojtěcha Filipa a Jiřího Dolejše s místopředsedou Josefem Skálou, který
chce kandidovat na předsednický post. Zatímco Dolejš hovoří o „omlazení
strany“, Skála chce, aby byla partaj ostřejší a revolučnější. Podle
mnohých to je ale cesta zpátky. Má KSČM šanci na své „znovuzrození“?

I další strany mají problémy. Lidovci i ODS. Vtažení ODS do Kalouskova
bloku situaci v této straně vyhrotilo, protože někteří matadoři přišli
zbytečně o pozice, na které byli zvyklí. Pokud jde o KSČM, tak pro tuto
stranu platí ještě více než pro ČSSD, že v době, kdy problémy
narůstají a neřeší se, nemůže politický subjekt, který nehájí
privilegia majetných, ve svém programu tuto skutečnost ignorovat. Nemůže na
politický trh vstoupit s nefunkčním produktem – programem nesplnitelných
slibů, místo programu, který vychází z identifikování příčin
problémů a nabízí realistickou a perspektivní vizi jejich překonání. V
soupeření různých skupin v KSČM vyhraje ten, kdo toto pochopí, protože
členové a vlivní příznivci KSČM jsou v odhalení této samozřejmosti dál
než jejich vedení, které se příliš naučilo chápat politiku jako hrátky
či handly ve Sněmovně.

Minulý týden jsme si připomněli výročí listopadových událostí roku
1939 a 1989. V souvislosti se sametovou revolucí opětovně – a už
poněkolikáté – vzplanuly debaty o tom, zda se máme nyní lépe než „za
komunistů“. A hlas lidu není v této souvislosti zrovna jednoznačný. Máte
pro to nějaké vysvětlení? Jak se podle vás Češi se svátkem 17. listopadu
popasovali?

Všimnul jsem si především toho, že připomenutí 17. listopadu bylo letos
velmi rozpačité. Na Národní třídě i na Václavském náměstí. Étos se
vytratil. A žít jen z paušální kritiky minulého režimu, od kterého nás
dělí už 28 let, začíná být trapné. Podle mě je to důsledkem těchto
tří faktorů: 1. Absence vize a následná ztráta étosu. (Havlova „pravda
a láska“ se změnila v kult lokálního i globálního pokrytectví.) 2.
Listopad proběhl přesně v logice „nové třídy“ Milovana Djilase, ale ta
se nezbavila návyků slouhovství, nebyla schopna se prosadit a dostává se do
autu, což cítí velmi bolestně a snaží se sugerovat sama sobě, že realita
je jiná, než jaká je. 3. Ignorováním (a v určitém smyslu i „vyzmizíkováním“)
role vnitrokomunistického odboje z přípravy a průběhu 17. listopadu 1989
byla vytvořena představa o takovém průběhu historických událostí, které
člověk disponující kritickým myšlením nemůže uvěřit (a tak se
shlukují jen ti, co kritickým myšlením nedisponují), což jsem podrobně
rozepsal ve dvou komentářích:

Líbil se vám Koncert pro budoucnost, kde vystoupili někteří prezidentští
kandidáti? Mimochodem, kandidát Michal Horáček si stěžoval médiím, že
na rozdíl od tří dalších kandidátů – Marka Hilšera, Jiřího Drahoše
a Pavla Fischera – nedostal prostor hovořit na pódiu...

Nepřipuštění Michala Horáčka patří mezi největší pikantnosti
letošního 17. listopadu. Už tu máme zprivatizovaný veřejný prostor a
cenzuru i mezi „vyvolenými“. K tomu si dovolím ocitovat z vyjádření
organizátorů „Koncertu pro budoucnost“ k neúčasti Michala Horáčka: „Pozvaní
kandidáti byli vybráni na základě souladu jejich postojů s hodnotami 17.
listopadu a následně na základě jejich dosavadní veřejné známosti a
prostoru kandidátů promlouvat k veřejnosti. Cílem bylo podpořit ty, kteří
ho z dlouhodobého hlediska tolik neměli.“ Pokud jsem to správně pochopil,
tak zdůvodnění organizátory poměrně prestižní a medializované akce (mj.
i přímo ve zpravodajství ČT) bylo opřeno o „kompenzační“ důvody:
Michal Horáček je už beztak velmi viditelný a úspěšný kandidát, tak
jsme se rozhodli dát prostor outsiderům. Lze vymyslet ještě větší
hloupost?

V souvislosti se 17. listopadem jste byl spolu s disidenty a komunisty hostem
pořadu ČT Máte slovo. Překvapila vás tato debata, dala vám nějakou novou
úvahu k zamyšlení a inventuře toho, jaká je naše 28 let trvající cesta v
demokracii? Dělo se ve studiu něco zajímavého?

Ve studio se dělo to, co bylo vysíláno. Divák o nic nepřišel a užil si.
Já jsem se při vstupu na kolbiště necítil jako gladiátor, ale kladl jsem
si za cíl připomenout významnou roli vnitrokomunistického odboje při
přípravě 17. listopadu a ještě hodně dlouho po něm, když ještě zdaleka
nebylo rozhodnuto. Do změny režimu se zapojilo, statečně a nezištně, i s
vědomím možných negativních dopadů na ně samotné, obrovské množství
komunistů či členů tehdejší KSČ. Ne kvůli kariéře, ale kvůli jednotě
celé země, o kterou šlo a která vydržela poměrně hodně dlouho, ještě v
době nezbytných transformačních kroků v ekonomice. Těmto lidem ještě
nikdo nepoděkoval, ačkoli pro naši zemi udělali velmi mnoho. Z tohoto
hlediska mě zklamal Daniel Herman. Byl úplně jiný než před léty, kdy jsem
s ním měl příležitost vést moudrou a svěží debatu o významu
sekularizace pro Evropu. Nyní působil jako člověk, který se uzavřel do
svých schémat. Vidět jen represe padesátých let a přehlížet obrodný
étos let 60., který zastavila až okupace, to je pohled nedůstojný
kvalifikovaného odborníka, kterým by měl jako bývalý šéf ÚSTRu být.
Asi se ti hoši, kteří tam působí, tak navzájem prokádrovali, že z toho
úplně zblbli. Varovat komunisty, že si chtějí lehnout do postele s Babišem,
když – jak mu správně Pavel Kováčik připomněl – on sám s tím
Babišem v posteli leží dost dlouho a až doposud, to už je fraška. Stejně
jako nevidět, že lidovci byli vždy u toho, po celých více než čtyřicet
lidově-socialistických let. Je to o té biblické třísce v oku bližního a
trámu v oku vlastním.

Prezident Miloš Zeman je na státní návštěvě v Rusku. Co tato jeho cesta
přinese kromě dehonestování samotného Zemana, že nás opět „tahá na
Východ“?

Nikdo nás nikam netahá. Jsme tu ve středu Unie, máme své sousedy, s nimiž
sdílíme obdobné problémy. Z tohoto hlediska jsme spíše svědky absurdního
kaceřování nás a zemí s podobným osudem i v podobném postavení, jako je
naše, ze strany těch takzvaně rychlejších. Těch, které stále ještě
sestavují vládu a nedokážou se dohodnout, jak s uprchlíky. Těch, které z
nás tyjí jak přes vlastnictví našich firem a bank (300 miliard v
dividendách), tak i přes obchodní marži (odhadem také 300 miliard). Myslím,
že každý rozumný politik by měl dát přednost přímé podpoře obchodu s
Ruskem před reexporty přes Německo a další země. Že se ke své zemi
Miloš Zeman chová jako řádný hospodář, zatímco mnozí jiní jen jako
protektorátní administrativa, to mu mezi normálními lidmi body neubere.

Poměrně ostrou diskusi u nás vyvolal článek na webu ruské armádní
televize Zvezda, podle kterého by Československo mělo být vděčné SSSR za
invazi vojsk Varšavské smlouvy v roce 1968. Materiál vyvolal v úterý mezi
českými politiky rozruch a mnozí dokonce tvrdili, že se měl Zeman otočit
na podpatku a z Ruska odletět. Podle ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka
by Zeman rozhodně o této věci v Rusku neměl mlčet a sdělení Zvezdy by
měl veřejně odmítnout. Sám Zeman uvedl, že není vyloučeno, že se proti
článku na ruském webu skutečně ohradí a zřejmě to bude na středečním
setkání s předsedou ruské vlády Dmitrijem Medveděvem...

Tak k tomu mám pár poznámek. Za prvé byl článek napsán blogerem do
rubriky, která nepodléhá schvalování. Jinými slovy – organizátoři
provokace se nedostali „výš“, k více oficiálnímu vyjádření
stanoviska, které je urážkou i provokací, což samo o sobě je už
neúspěchem akce. To, že několik našich politiků a mediálních mágů
dostalo s předstihem informaci o provokaci a byli „nabrífováni“, jak
mají vystupovat, tak na to si musíme zvyknout, resp. musíme počítat s tím,
kam až jsou schopni manipulátoři zajít.

Okamžitá a důrazná reakce Zemana nabourala plány manipulátorů –
nepočítali totiž s ní, protože už ztratili soudnost a nejsou schopni
vyhodnocovat situaci – a tak zbyly jen křečovité reakce, např. Jana
Farského ze STAN v Událostech, komentářích ČT 24. Na účinkování
Farského ve zmíněném pořadu ČT 24 stojí za to se podívat, ať víme, kdo
je kdo; zde je odkaz:
http://www.ceskatelevize.cz/porady/1096898594-udalosti-komentare/217411000371121/

Nakonec snad jen okrajová poznámka na adresu těch, kteří říkají, že z
hospodářského hlediska nemá Zemanova cesta do Ruska větší význam,
protože 80 procent produkce vyvážíme do západních zemí. Ano. Ale z těch
západních zemí jde významná část právě do Ruska, embargo neembargo,
respektive pro silnější země embargo jaksi neplatí, a zboží tam jde i se
ziskovou marží. To vše je mimo jiné i jeden z důvodů, proč Zemanova
návštěva, a i Zeman sám, tak vadí a proč byla provokace připravena.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin blahopřál Trumpovi k vítězství ve volbách prezidenta USA a doufá,
že se vztahy dostanou z krizové situace

Ruský prezident Vladimír Putin zaslal blahopřejný telegram Donaldu Trumpovi
u příležitosti jeho vítězství ve volbách prezidenta USA, informuje
tisková služba Kremlu.

V telegramu vyslovil ruský prezident naději na společnou práci, v jejímž
důsledku se rusko-americké vztahy dostanou z krizové situace. Putin doufá,
že s přihlédnutím ke vzájemným postojům odpovídá dialog mezi Moskvou a
Washingtonem zájmům Ruska i Spojených států.

„Slyšeli jsme předvolební prohlášení tehdy ještě kandidáta na
prezidenta USA, která byla zaměřena na obnovení vztahů mezi Ruskem a USA.
Je nám jasné a uvědomujeme si, že to nebude cesta snadná s přihlédnutím
k té degradaci, ve které se bohužel nacházejí vztahy mezi Ruskem a USA. A
jak už jsem mnohokrát říkal, není to naše vina, že se rusko-americké
vztahy nacházejí v takovém stavu," řekl Putin v Kremlu.

Zdroj: sputniknews.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ve světě dnes neplatí mezinárodní právo, ale názor silnějšího, varuje
Bašta

Někdejší velvyslanec v Rusku a na Ukrajině Jaroslav Bašta se domnívá, že
ve světě opět začíná platit právo silnějšího. Na mezinárodní právo
se zapomíná. V dobách teroru v Sovětském svazu se říkalo, že je lepší
napřed střílet a teprve potom klást otázku. Bašta má za to, že tuto
filozofii dnes přebírá Západ.

„Žijeme v novém světovém nepořádku, v němž místo mezinárodního
práva panuje právo silnějšího. Stejně jako v dobách nejhroznějších
politických procesů v bývalém Sovětském svazu se tentokrát Západ
přiklonil k právnímu názoru prokurátora Andreje Vyšinského, že k
odsouzení stačí podezření. Dvojnásob to platí, je-li tím podezřelým
Ruská federace a její prezident Vladimir Putin, případně jeho spojenci,“
píše Jaroslav Bašta v textu pro První zprávy.cz.

Jako příklad autor uvádí nařčení, že syrský prezident Bašár Asad
nechal proti vlastním lidem nasadit chemické zbraně. Ze Západu znělo, že
zbraně použil právě Asadův režim, ačkoli pro to neexistoval jasný důkaz.
Stejně se Bašta dívá í na sestřelení civilního malajského letadla MH 17
nad Ukrajinou. Z toho Západ viní Rusko, ale prý pro to znovu nemá nezvratný
důkaz. Podobných příkladů by podle Bašty bylo možné vyjmenovat víc, ale
posledním v řadě je útok na ruského dvojitého agenta Sergeje Skripala a
jeho dceru. I zde Velká Británie tvrdí, že má Rusko prsty v použití
smrtícího nervového plynu proti agentovi.

V roce 1914 z Rakouska-Uherska znělo, že v atentátu na Františka Ferdinanda
d’Este má prsty Srbsko. Byla kvůli tomu rozpoutána první světová válka.

„Na horkou válku mezi Západem a Ruskou federací zatím nedošlo, ale
masivním vzájemným vypovídáním diplomatů (ke kterému se možná
přidají další spojenci Británie v NATO) jsme se jí zase o kousek
přiblížili. Za situace, kdy k odsouzení stačí pouhé podezření, se to
může snadno zvrtnout stejně jako v roce 1914,“ píše dál Bašta.

Podle někdejšího velvyslance v Rusku a na Ukrajině je přitom jasné, že
útok na Skripala by ve skutečnosti Rusko poškodil, protože by to
pošramotilo jeho pověst na mezinárodní scéně. A komu by to prospělo.
Bašta uvažuje o tom, že by spokojení mohli být teroristé pocházející z
Ruska, kteří dnes bojují za Islámský stát.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vůdce republikánské většiny v Senátu USA varoval Rusko před „útokem“
na NATO

Vůdce republikánské většiny v Senátu USA Mitch McConnell varoval Rusko,
že v případě útoku na jednoho člena NATO, odpoví celá aliance.

„Myslím si, že NATO je dnes stejně důležité, jako bylo dřív.
Předpokládám, že článek 5 (smlouvy NATO) má význam: zaútočíte na
jakéhokoliv člena NATO — budete mít co do činění s námi. Chci, aby si
to Rusko zcela uvědomovalo," řekl McConnell na tiskové konferenci.

Americký politik poznamenal, že ho nezajímají prohlášení o případné
revizi vztahů Spojených států a dalších členů NATO, která byla
vyslovena během předvolební kampaně.

Tím McConnell zároveň vyjádřil svůj postoj k nově zvolenému americkému
prezidentovi Donaldu Trumpovi, který již dříve volal po zvýšení nákladů
ostatních zemí NATO na kolektivní obranu. Zároveň Trump mluvil o zlepšení
vztahů s Moskvou.

Zdroj: sputniknews.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Assangeův přítel prozradil, kdo má na svědomí únik korespondence šéfa
štábu Clintonové

Únik korespondence Johna Podesty, předsedy volební kampaně kandidátky na
prezidenta USA Hillary Clintonové a údajů americké Demokratické strany je
dílem zdroje v oficiálních kruzích Washingtonu, Rusko s tím nemá nic
společného.

V interview pro agenturu Sputnik to prohlásil bývalý velvyslanec Velké
Británie v Uzbekistánu, člen Skotské národní strany a blízký přítel
zakladatele WikiLeaks Juliana Assangeho Craig Murray.

„Zdroj těchto dopisů pochází z oficiálních kruhů Washingtonu. Když
chcete vědět, kdo to je, pak ho musíte hledat právě tam, nikoli v Rusku,"
dodal Murray.

Na začátku října Assange v průběhu videomostu v Berlíně slíbil, že do
konce tohoto roku zveřejní „významné údaje" týkající se vlád tří
zemí a voleb v USA. V úterý byla zveřejněna už 25. část Podestovy tajné
korespondence.

V létě tohoto roku bylo zjištěno, že se někdo naboural do počítačové
sítě Demokratické strany USA. Šéfka národního výboru Demokratické
strany Debbie Wasserman Schultzová byla nucena svou funkci opustit poté, co
Wikileaks zveřejnil skandální podrobnosti emailové korespondence členů
aparátu strany. Tvrdilo se, že tyto informace byly poskytnuty hackerem pod
přezdívkou Guccifer 2.0.

Zástupci Demokratické strany a kandidátka na prezidenta USA Hillary
Clintonová hovořili přímo o tom, že do akcí hackerů je zapojeno Rusko.
Podle jejich názoru se tak Moskva snažila ovlivnit výsledek prezidentských
voleb, přestože žádné důkazy pro svá obvinění demokraté nepředložili.

Ruský prezident Vladimir Putin prohlásil, že ve zveřejněných údajích
není nic, co by mohlo zajímat Rusko, a hysterie se stupňuje proto, aby byla
odpoutána pozornost od obsahu dokumentů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zdroj: Raketový systém Avangard byl dán do sériové výroby

V Rusku dali do sériové výroby hypersonický raketový systém Avangard,
sdělil agentuře Sputnik vojensko-diplomatický zdroj.

Západní partneři Moskvy, jak řekl zdroj, by si měli uvědomit novou realitu.
Nová raketa dokáže podle jeho slov letět v hustých vrstvách atmosféry
hypersonickou rychlostí, což ji činí nezranitelnou vůči jakýmkoli
protivzdušným a protiraketovým obranným prostředkům.

Zdroj dodal, že armáda již dostala letecký raketový systém Kinžal.

O raketovém systému Avangard mluvil minulý čtvrtek prezident RF Vladimir
Putin v poselství Federálnímu shromáždění. Britský bulvár Metro navrhl
vlastní variantu jména nového výrobku. „Chtěli bychom navrhnout vlastní
variantu názvu nezastavitelného Avangardu: Nevěsta Satanu," napsal list.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Puškov o výroku úředníka NATO o „akcích“ RF v SRN: neuvěřitelný
nesmysl

Předpoklad o tom, že Rusko údajně využívá situaci s uprchlíky v Německu
k tomu, aby dosáhlo změny moci v této zemi, je absurdní, soudí předseda
zahraničního výboru ruské Státní dumy Alexej Puškov.

„Zdá se, že Guardian pozbyl soudnosti: cituje prohlášení jakéhosi pána
odněkud z Rigy o tom, že Rusko chce prostřednictvím uprchlíků svrhnout
Merkelovou. Jak neuvěřitelný nesmysl!", napsal poslanec na svém profilu na
Twitteru.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov: Moskva je připravena zlepšovat součinnost Ruska a Západu

Součinnost Ruska a Západu je třeba zlepšovat, Moskva je připravena podobné
vztahy navazovat, řekl ruský ministr zahraničních věcí Sergej Lavrov.

Po tom, co se Lavrov zúčastnil Postupimských schůzek, uspořádaných Fondem
Gorčakova (fond podpory veřejné diplomacie), řekl novinářům, že se
jednalo o situaci kolem vztahů mezi Ruskem a Německem, Ruskem a Evropou, byla
projevena snaha současnou situaci napravit. Podle jeho slov je Moskva
vstřícná všemu, co je na to zaměřeno.

„Doufám, že vysoký intelektuální potenciál Postupimských schůzek
umožní vyslat nezbytné signály příslušným adresátům", řekl Lavrov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruské letectvo bude dál útočit na objekty teroristů v Sýrii – MO RF

Ruské vzdušné a kosmické síly budou pokračovat v Sýrii v útocích na
objekty Islámského státu a dalších teroristických skupin, prohlásil
náměstek ruského ministra obrany, státní tajemník Nikolaj Pankov na
letecké základně Hmeimim, kde se konala slavnostní akce u příležitosti
splnění úkolů ruských vojsk na území SAR.

V pondělí nařídil Vladimir Putin ministerstvu obrany, aby začalo stahovat
hlavní část ruské skupiny ze Sýrie, a zdůraznil přitom, že v podstatě
vytýčené úkoly splnila. Ruská vojska, která zůstanou v Sýrii, budou „plnit
velice důležitou funkci kontroly zastavení palby a vytváření podmínek pro
mírový proces". Přitom bude jak letecká základna Hmeimim, tak i základna
materiálně-technického zabezpečení vojenského námořnictva v Tartusu
fungovat dál.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Peskov poodhalil obsah Putinova dopisu adresovaného Trumpovi

Tiskový mluvčí ruského prezidenta Dmitrij Peskov řekl novinářům, o čem
byl dopis Vladimira Putina adresovaný zvolenému prezidentovi USA Donaldu
Trumpovi.

„Bylo to blahopřejné poselství, ve kterém Putin blahopřál Trumpovi ke
zvolení, k vítězství ve volbách. Stručný obsah tohoto poselství jsme
zveřejnili," řekl prezidentův mluvčí.

Když odpovídal na otázku, jestli má ruská strana v plánu pozvat Trumpa do
Moskvy, Peskov připomněl, že Trump se ještě své prezidentské funkce
neujal.

„USA mají prezidenta, s kterým ruská strana spolupracuje," zdůraznil
tiskový mluvčí.

Kromě toho podotkl, že nemá žádné informace o plánovaných schůzkách
Trumpových zástupců se zástupci Kremlu.

Peskov rovněž zdůraznil, že neslyšel nic o tom, že by Trump zavítal do
Moskvy v průběhu předvolební kampaně, a popřel zprávy o údajných
kontaktech Trumpova týmu s Kremlem. „Mluvil jsem o tom, že skutečně jak
experti, tak i politologové a pracovníci zahraničních institucí přirozeně
udržují pravidelné kontakty s celým spektrem politické elity, je to
běžná praxe," zdůraznil Dmitrij Peskov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump chce přestat bojovat proti Rusku a Sýrii, chce začít spolupracovat a
ukončí pomoc tzv. „syrské opozici"

Nově zvolený americký prezident Donald Trump prohlásil, že je připraven
spolupracovat s Damaškem v boji proti teroristické skupině Islámský stát a
ukončit pomoc takzvané umírněné opozici. Píše o tom list The New York
Times.

„Můj pohled na situaci v Sýrii se velmi odlišuje od názoru mnoha jiných
lidí. Podle mě, pokud bojujete proti Sýrii, když ta bojuje s IS, tak
pomáháte IS," uvádí The New York Times slova Donalda Trumpa.

Miliardář uvedl, že „Rusko je syrským spojencem a teď ještě Írán,
který se díky nám stává ještě silnějším a bohatším, se rovněž stal
spojencem Sýrie."

„Je načase přestat bojovat proti Rusku a Sýrii," řekl Trump. Trump
rovněž prohlásil, že se přiklání k ukončení podpory umírněné syrské
opozice. „My je neznáme," vysvětlil. „Co jsou ti lidé zač?"

Zdroj: sputniknews.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku vyvíjejí nový laserový naváděcí systém pro drony

Ruský státní Rjazaňský podnik na výrobu přístrojů (GRPZ, jednotka
koncernu Radioelektronické technologie) vyvíjí laserový naváděcí systém
nové generace menší velikosti, který může být použít pro bezpilotní
letouny, sdělil ve čtvrtek RIA Novosti generální ředitel GRPZ Pavel Budagov.

„Koná se iniciativní vývoj laserového systému nové generace v podobě
jednotného monobloku, který se vyznačuje sníženými hmotnými a
rozměrovými parametry a také sníženou spotřebou energie (možné použití
také v bezpilotních létajících přístrojích) a vysokou technologičností
v sériové výrobě," řekl Budagov.

Sdělil, že GRPZ rovněž „koná iniciativní práci na další modernizaci
rodiny speciálních radarů a vědecko-výzkumné práce na zvýšení jejich
funkčních charakteristik."

Podnik se účastní také vývoje ruského letadla páté generace
Perspektivního leteckého komplexu frontového letectva (PAK FA).

„Pro PAK FA vyvíjíme přístroj na zpracování videa, který bude
součástí jedné z jeho opticko-elektronických stanic," sdělil Budagov.

Ve všech výrobcích mají být, podle jeho slov, nahrazeny elektronické
komponenty zahraniční výroby.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V USA projevují zájem o nejkrásnější děvče z Ruska

Kristýna Pimenova (11), kterou již několik let označují za nejkrásnější
děvče na světě, na vlastním příkladu ukázala, že status supermodelky a
hvězdy hlavních světových pódií nijak nezávisí na věku.

Moskvanka, která má za sebou stovky focení pro Armani Junior, Roberto Cavalli,
DSquared2, podepsala kontrakt s největší americkou modelingovou agenturou LA
Models a New York Model, informují ruská média.

Kristýna získala celosvětovou slávu před dvěma lety, kdy celý svět
aktivně projednával provokativní snímky, na kterých tato dívenka vypadala
o mnoho starší, než ve skutečnosti je. Účet Kristýny na Instagramu,
který vede její máma, sleduje v současné době více než 2 miliony lidí,
její kariéra modelky nadále nabírá obrátky.

Matka Kristýny na nadšené reakce ohledně vzhledu jejího dítěte odpovídá,
že její dcera není nejkrásnější na světě, ale jen nejmladší
supermodelka.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Britské ministerstvo zahraničí je rozhodnuté udělat cokoliv, aby rozmluvilo
Trumpovi spolupráci s Ruskem v Sýrii

Britské ministerstvo zahraničí hodlá přesvědčit v nejbližších
měsících Donalda Trumpa a jeho tým o nutnosti pokračování v kurzu
nynější americké vlády v syrské otázce, zejména ohledně svržení
syrského prezidenta Bašára Asada, píše The Telegraph.

Tato otázka má být prioritou č.1, informuje list. Zvolený prezident Donald
Trump v interview pro The Wall Street Journal předtím prohlásil, že v Sýrii
je třeba bojovat s teroristickou frontou IS (zakázaná v RF) a nikoli usilovat
o svržení prezidenta Bašára Asada.

List píše, že Velká Británie stojí na prahu diplomatické krize s USA v
souvislosti s plány Trumpa na založení aliance s ruským prezidentem
Vladimirem Putinem na podporu syrského režimu.

Britští úředníci budou brzy mít „velmi složitá" jednání s Trumpem o
jeho postoji vůči Rusku, píše list.

Britské MZV má za to, že to bude „hrozně těžké," ale změnit svůj
postoj Londýn nehodlá.

„Je nám naprosto jasné, že pro Asada není v syrské budoucnosti místo.
Má na rukou krev 400 tisíc lidí," cituje list zástupce ministerstva
zahraničí.

Zdroj: sputniknews.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Evropská komise nevidí komerční logiku ve výstavbě Severního proudu 2

Podle Evropské komise není z komerčního hlediska logické dublování
kapacit k přepravě ruského plynu Severním proudem 2, když stále existují
volné kapacity v Severním proudu, řekl RIA Novosti eurokomisař pro
energetiku a podnebí Miguel Arias Cañ.

Gazprom pravidelně informuje o vzrůstající poptávce po ruském plynu na
potenciálních odbytištích Severního proudu 2. Celkové dodávky ruského
plynu do vzdáleného zahraničí vzrostly v období leden-říjen o 10% čili o
13,05 miliardy krychlových metrů, přitom byly letos na podzim rekordy
denních dodávek obnovovány celkem sedmkrát. Gazprom očekává, že se
poptávka udrží na vysoké úrovni i v listopadu až prosinci a vidí
předpoklady pro překročení základní prognózy exportu plynu do
vzdáleného zahraničí v roce 2016 na úrovni 165 miliard kubíků.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rusko vyvíjí stíhačku sedmé generace

Rusko zahájilo práce v oblasti konstruování stíhačky sedmé generace,
oznámil ve středu vrchní velitel vzdušných a kosmických sil,
generálplukovník Viktor Bondarev.

„Když se teď zastavíme, pak už se zastavíme navždycky. (Pracuje se) na
stíhačkách šesté a zřejmě i sedmé (generace). Podrobnosti sdělit nemohu,
nemám právo", řekl Bondarev, když odpovídal na otázku o tom, jaké práce
se konají v oblasti vyvíjení stíhaček šesté generace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Evropské politické síly se mění. Bulharským prezidentem se stal proruský
generál Radev

Politický novic a „rusofil“, jak jej nazývají některá západní média,
Rumen Radev byl v neděli zvolen novým prezidentem Bulharska. Nedlouho po
zveřejnění výsledků voleb vystoupil dosavadní předseda bulharské vlády
Bojko Borisov s prohlášením, že hned první pracovní den podá demisi.

Podle Pekingu se bavili o spolupráci jako jediné možné cestě pro obě
velmoci. Trumpův tým uvedl, že se hovořilo o vzájemném respektu a silných
budoucích vztazích.

„V rámci svého prezidentského období hodlám udržovat blízký kontakt s
prezidenty Spojených států a Ruska. Otevřený dialog s Ruskem nám umožní
snížit úroveň napětí, která se mezi námi v posledních letech vytvořila.
Budeme usilovat o normalizaci situace v Sýrii i na Ukrajině,“ uvedl Radev.

Francouzští novináři také připomínají, že nově zvolený bulharský
prezident v minulosti „šokoval mezinárodní veřejnost svými
prohlášeními o tom, že Krym je de iure ukrajinský, ale de facto ruský“.

Německé Deutsche Welle varuje, že volba nového prezidenta Bulharska může
zemi potenciálně politicky oddálit od jejích partnerů v EU a NATO.

Zdroj: theguardian.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruské vojenské základny v Sýrii jsou nezbytné pro rovnováhu sil ve světě
– Asad

Ruské vojenské základny v Sýrii jsou nezbytné nejen kvůli boji s
terorismem, ale i vůbec pro zajištění rovnováhy sil ve světě, prohlásil
syrský prezident Bašár Asad v interview pro Sputnik.

„To na jedné straně, a na druhé jsou tyhle (základny) spojeny nejen s
bojem proti terorismu, ale i s celkovou mezinárodní situací, a k naší
velké lítosti Západ po celou studenou válku, ale i po ní a. dokonce ani
dnes svou politiku nezměnil: touží po hegemonii při přijímání
mezinárodních rozhodnutí a OSN, bohužel, nedokázala splnit svou roli
ochránce míru ve světě, a to dokonce ani nyní, aby znovu získala zpět
svůj pravý status", zdůraznil Asad.

Kromě toho podotkl, že v Damašku posuzují možnost rozmístění na svém
území pouze ruských vojenských základen. „Mluvím pouze o Rusku, o
jiných zemích se neuvažuje", zdůraznil Asad, když odpovídal na
upřesňující otázku o tom, základny jakých zemí měl na mysli.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruský důstojník speciálních jednotek zahynul v Sýrii v bojích o Palmýru

Důstojník ruských sil pro speciální operace zahynul v Sýrii při plnění
úkolů navádění leteckých útoků po teroristech v okolí Palmýry,
oznámil novinářům mluvčí ruské základny Hmeimim.

Podle jeho slov vojenský příslušník zahynul hrdinsky, kdy přivolal palbu k
sobě poté, co byl nalezen teroristy a obklíčen.

Jak bylo oznámeno v bulletinu Centra pro usmíření v Sýrii, který byl
uveřejněn ve čtvrtek na webových stránkách MO RF, uskutečnilo ruské
letectvo v době 20. až 23. března 41 letů v oblasti Palmýry a zaútočilo
na 146 vojenských objektů teroristů. Bylo likvidováno přes 320 bojovníků,
šest řídicích stanovišť teroristů, pět tanků, šest děl, dvě
skladiště munice a 15 jednotek automobilové techniky.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Já na nějaké spojenectví USA s Ruskem nevěřím. A bez NATO to nejde,
vzkazuje k Trumpovi Jiří Pospíšil

ROZHOVOR Omezování volného obchodu? To není dobrá zpráva. Europoslanec
Jiří Pospíšil nemá radost z toho, že nový americký prezident hodlá hned
první den v úřadu stopnout TTP. Očekává větší napjetí ve vztazích s
Čínou, ale nevěří na velké spojenectví USA s Ruskem. Výběr lidí,
kterými se chce Donald Trump obklopit, podle něj může naznačit, že ve
Spojených státech nepřeváží izolacionismus. „Třeba nový šéf CIA nebo
i navrhovaný ministr obrany patří mezi zastánce americké politiky, která
jistě nenechá americké spojence na holičkách,“ říká Pospíšil.

V souvislosti s novým americkým prezidentem už padají různá jména
osobností, které by ho mohly obklopovat. Generál Flynn, o kterém se ví, že
je vstřícný k Rusku, jako poradce pro národní bezpečnost. Generál James
Mattis jako ministr obrany a bývalý republikánský kandidát na prezidenta
Mitt Romney v čele ministerstva zahraničí? A připomeňme taky Mikea Pompea,
který bývá označován za jestřába. Co z toho vyplývá a čeho bychom si
měli všímat?

Pro nás je důležité, aby v USA nepřevážil izolacionismus, který by
znamenal, že Spojené státy ztratí zájem o Evropu. Zatím zveřejněná
jména potvrzených nominací i jména, o kterých se spekuluje, dokazují, že
nová prezidentská administrativa se každopádně neposune jednostranně
tímto směrem. Třeba nový šéf CIA nebo i navrhovaný ministr obrany patří
mezi zastánce americké politiky, která jistě nenechá americké spojence na
holičkách.

Pak by, alespoň podle médií, Trump uvítal, aby se Nigel Farage z
protievropské Strany nezávislosti Spojeného království stal britským
velvyslancem USA, i když britská premiérka z toho evidentně moc nadšená
není. Přesto, jaký je tohle signál?

Velvyslanec má být podle mne zástupcem země, která ho vybírá, a do
výběru by naopak neměla zasahovat země, kam má být velvyslanec poslán.
Proto bych se divil, kdyby nový prezident Trump nějak oficiálně tlačil na
nominaci Nigela Farage.

Vypadá to, že rozhodně neztrácí čas. Už oznámil, že první den ve
funkci prezidenta USA ohlásí odstoupení od transpacifické obchodní dohody
TTP. V této souvislosti se objevily úvahy o tom, že vakuum využije Čína.
Co z toho podle vás vyplyne?

Někteří evropští ekonomové si myslí, že TTP mohla ohrožovat zájmy
evropských ekonomik, ale já se z jejího pádu neraduji. Omezování volného
obchodu totiž obecně není moc dobrá zpráva, protože se časem může
dotknout i Evropy a české ekonomiky, která je na vývozu svého zboží
silně závislá. USA se rozhodnutím o vypovězení TPP skutečně do určité
míry z asijského regionu stahují a otevřený prostor se určitě pokusí
zaplnit právě Čína.

Analytik Lukáš Visingr pro server idnes.cz řekl, že Trump přestane s
politikou vývozu demokracie, místo toho nastolí realismus a společně s
Ruskem se spojí proti Číně. Do jaké míry je tohle reálné? Je
představitelný scénář, který zrealizoval Richard Nixon s Čínou, kdy
Trump by toto nyní udělal obráceně s Ruskem?

Na nějaké velké spojenectví USA s Ruskem moc nevěřím. Obě země mají
řadu rozdílných zájmů, a to se nezmění ani s Trumpem, který naopak
slíbil, že Ameriku vrátí ke staré síle, kterou podle něho ztratila za
Obamy. S tím nejdou nějaké výrazné ústupky komukoli moc dohromady.

Trump se bude muset pokusit splnit své ekonomické sliby, že omezí čínský
ekonomický vliv. To logicky povede k napjatějším vztahům k Číně a
následně k udržení americké vojenské přítomnosti v této části světa.
Nečekám nějakou vojenskou eskalaci a ani si nemyslím, že Čína drží USA
ekonomicky v hrsti. Trump slíbil, že vrátí do USA výrobu některých
výrobků, a s tím nutně souvisí jejich zdražení. Jsem sám zvědavý, jak
na takový výsledek budou Američané reagovat, protože to bude klasická
debata na téma, jak výhodný a pro koho je volný obchod.

Několikrát padlo, že největším poraženým amerických voleb je Ukrajina.
Byl postup na Ukrajině natolik svázán s lidmi z Obamovy administrativy, že
to bude Trump moct hodit za hlavu a nechat Ukrajinu svému osudu? Do jaké míry
je možná dohoda budoucího prezidenta Trumpa s Ruskem ve smyslu, že
postsovětský prostor nechá být a Rusko dá naopak záruky za klid v Pobaltí?

Jak už jsem říkal, nerozumím heslu „Make America great again“ tak, že
by mělo znamenat nějaké výrazné ústupky Američanů vůči Rusku. Politiku
USA na Ukrajině podporovala dosud i řada republikánů, a dokonce nový šéf
CIA Mike Pompeo patřil mezi ty, kteří volali spíše po tvrdším přístupu
k Rusku za to, jak se chová na Krymu a Donbasu.

Když situaci vezmeme v obecném měřítku. Britský tisk uvedl, že
generální tajemník NATO si nechal vypracovat analýzu, která ve své
mírnější podobě znamená, že Trump nebude chtít platit vojenské výdaje
v Evropě. V horším důsledku to prý znamená absolutní konec angažmá v
Pobaltí a na Ukrajině ze strany USA. Hrozí, že v takovém případě
evropští členové NATO nebudou chtít vyžadované peníze dát, a ohrozí to
některé vojenské operace, případně i bezpečnost některých evropských
států?

Já Trumpovým názorům v této oblasti rozumím tak, že nechce pokračovat ve
stavu, kdy USA Evropu brání, řada evropských států na tuto obranu nechce
dostatečně finančně přispívat a ještě USA často kritizují. To má svou
logiku ale i při pohledu z naší strany Atlantiku. Máme NATO, které dobře
funguje, a nemůžeme ho poškozovat liknavostí evropských zemí do něj
přispívat. Kdyby NATO přestalo bránit Pobaltí, ztratilo by svůj smysl a
nebylo by už tím, čím je. Nečekám, že by to nastalo, a v optimismu mne
podporuje sestavování nové americké administrativy. : Přejděme nyní k
české politice. Jak by se měla ve zmiňovaných případech Česká republika
zachovat? Co z toho všeho vyplývá pro nás?

Měli bychom dostát svým závazkům v oblasti prostředků určených na
obranu a být platným členem NATO. Neexistuje pro nás totiž žádná
bezpečnostní alternativa. Nějaká společná evropská armáda může
fungovat jen obtížně, protože ji logicky bude trápit to, co teď pálí
NATO – nevůle přispívat na vlastní obranu u některých států.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Merkelová vyhlašuje válku „falešným zprávám“, zatímco Evropa
označila ruské RT a Sputnik za „nebezpečnou propagandu“

Přebírajíc štafetovou pochodeň nejžhavějšího debatního tématu od
totálně pokořených amerických mainstreamových médií, tedy šíření
tzv. „falešných zpráv“ (ty si ale nepleťte s tím roky se táhnoucím
nehorázným lhaním v hlavním televizním čase od Briana Williamse, které
zpochybňovat bylo až donedávna označováno prostě za „konspirační
teorii“), tak ve středu po zahájení své kampaně za čtvrté funkční
období německá kancléřka Angela Merkel varovala před zlomocnou silou
falešných zpráv na sociálních médiích, které pobuřují proti
establishmentu a podněcují vzestup populismu.

Při prvním promluvě v parlamentu od svého nedělního oznámení, že
příští rok bude usilovat o znovuzvolení, pronesla Merkelová výstrahu, že
na internetu se veřejným míněním „manipuluje“.

„Cosi se změnilo – s tím, jak globalizace kráčela vpřed, tak se
politická debata náhle ocitla ve zcela novém mediálním prostředí.
Veřejné mínění se už neformuje stejným způsobem jako před 25 lety,“
řekla.

France 24 ji cituje říkat: „Dnes tu máme, weby falešných zpráv,
internetové roboty, trolly – ty věcičky se umí i samy regenerovat,
přičemž posilují názory určitým algoritmy, a my se musíme naučit, jak
si s. nimi poradit.“ Kancléřka nejdříve řekla, že je tu výzva pro
demokracii, jak „dosáhnout k lidem a inspirovat je.“ Avšak kdyby to snad
selhalo, tak Merkelová v podstatě navrhuje, že nastal čas pro cenzuru: „Musíme
s tímto jevem vstoupit do konfrontace a bude-li to nezbytné, regulovat to.“

Řekla, že podporuje iniciativu své pravo-levé koaliční vlády zaměřenou
na rozdrcení „nenávistné mluvy“ na sociálních médiích tváří v
tvář tomu, co označila za „obavy ze stability našeho zavedeného řádu.“

Varovala, že: „V Západních demokraciích narůstá populismus a politické
extrémy.“

Varování Merkelové přichází týden poté, co po americké volební kampani,
ve které globální dezinformační průmysl asi ovlivnil výsledek hlasování,
jak Googl, tak Facebook přistoupily k odříznutí webů podvodných zpráv od
financování (když náhle přes noc odhalily, že mají připravený „nástroj“
k zavedení regionální cenzury).

Důvodem pro obavy Merkelové je možná to, že ač jsou její konzervativní
Křesťanští demokraté největšími favority na vítězství v německých
celonárodních volbách, očekávaných v září či říjnu 2017, tak
naráží na silnou konkurenci od buřičské strany pravicových populistů,
Alternativa pro Německo (AfD), pro kterou je její liberální politika k
utečencům a k migraci hlavním cílem útoku.

* * *

Mezitím, zrovna když Merkelová zahajuje válku Evropy proti „falešným
zprávám“, jsou už euro-byrokraté o krok napřed a Evropský parlament v
šokujícím kroku přistoupil ve středu k odhlasování ne-legislativní
rezoluce, která vyzývá EU, aby „odpověděla na informační válku Ruska.“
Ruské webové stránky RT a tisková agentura Sputnik jsou totiž údajně mezi
nejnebezpečnějšími „nástroji ruské propagandy.“

Hlasování se účastnilo dohromady 691 zákonodárců: 304 hlasovalo pro
rezoluci zvanou ‚Strategická komunikace EU ke střetu s propagandou proti ní
vedenou třetími stranami,‘ kdy 179 hlasovalo proti a 208 se hlasování
zdrželo. Autoři dokumentu kladou tento střet s Ruskem na roveň obraně před
teroristickou skupinou Daesh (ISIS) a vyzývají členské státy EU, aby
navýšily financování projektů vzdorování propagandě.

Tato zpráva sepsaná polskou členkou Evropské skupiny konzervativců a
reformistů (ECR) Annou Fotyga tvrdí, že záměrem Moskvy je „podněcovat
strach a rozdělovat Evropu,“ a establishment vyzývá k opatřením ke
střetu s takto vnímanou hrozbou ruské propagandy. Zpráva poukazuje, že
Moskva poskytuje finanční podporu opozičním stranám a organizacím v
členských státech EU, čímž způsobuje rozvrat tohoto bloku.

Jinými slovy: Evropa, aby vzdorovala údajné ruské propagandě, naprosto
oficiálně rozpoutává svou vlastní proti-propagandu.

V důsledku tohoto hlasování bylo teď Rusko obviněno z „informační
války“ pomocí takových organizací jako televizní kanál RT, tisková
agentura Sputnik, federální agentura Rostrudničestvo a fond Ruskij Mir,
které jsou údajně spolu s dalšími těmi nejvíce ohrožujícími
propagandistickými „instrumenty“.

Tento dokument rovněž klade ruské mediální organizace po boku
teroristických skupin jako Islámský stát (IS, předtím ISIS/ISIL).

Sputnik už apeloval na OSN, Organizaci pro bezpečnost a spolupráci v Evropě
(OSCE) a na četné mezinárodní žurnalistické organizace a občanská
sdružení včetně Reportérů bez hranic, aby přijaly opatření k zastavení
toho, co považuje za vměšování do svobody projevu v EU. „Tato rezoluce
vede přímý úder proti četným respektovaným médiím včetně agentury
Sputnik a jejím záměrem je zastavit aktivity v EU. Tato rezoluce navíc
nehorázně odporuje vlastním normám lidských práv a svobody tisku EU,“
uvádí se v dopise podepsaném šéfredaktorkou Sputniku Margaritou
Simonjanovou.

* * *

Vladimir Putin hned krátce před hlasováním tuto rezoluci Europarlamentu
proti ruským médiím odsoudil. Řekl, že Evropa se pokouší Rusko „poučovat“
o demokracii. Putin dodal, že rezoluce Europarlamentu předvádí tu „politickou
pokleslost“ do jaké na Západě „myšlenka demokracie“ upadla. Rovněž
poukázal, že ač se „všichni pokouší Rusko poučovat o demokracii“, tak
evropští zákonodárci se sami uchylují k politikám omezování svobody, „které
nejsou zrovna tou nejlepší cestou“ k řešení čehokoliv.

„V poslední době se nás evropští činitelé pokoušeli ‚poučovat o
demokracii‘, a tyto pokusy nadále pokračují, a vždy jsme od těchto svých
‚učitelů‘ slýchali, že tím nejodpornějším způsobem, jak jednat se
svými oponenty, je cokoliv zakazovat, a že právě to je v rozporu s principy
a normami demokracie. Otevřená diskuse je přeci vždy tím nejlepším
způsobem,“ řekl Putin.

Když prezident dodal, že doufá, že tyto Západní kroky, „aby čelily
ruské propagandě,“ nepovedou k vážným restrikcím, tak také
žurnalistům RT a Sputniku pogratuloval k jejich práci.

Putin to uzavřel tvrzením, že rezoluce Europarlamentu je „evidentně
projevem úpadku demokratické vize v Západních společnostech.“ Je
pozoruhodné, kolik občanů těch „Západních společností“ s ním
souhlasí.

Zdroj: zerohedge.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Russkije viťazi dostanou nová letadla

Akrobatická letecká skupina Russkije viťazi, která létá se stíhačkami
Su-27, vystřídá je letouny nového typu, sdělil ve čtvrtek v interview pro
televizi Rossija 24 velitel skupiny plukovník Alexejev.

„Hlavní velitel Vzdušných a kosmických sil vytýčil za úkol
přezbrojení leteckých akrobatických skupin… Piloti a technici již
absolvují školení pro tento (nový) typ. Proto si myslím, že letos, nebo
možná příští rok, budeme vystupovat s novou leteckou technikou," řekl.

Alexejev přitom neupřesnil, o který typ nového letadla jde.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF zaslalo nótu francouzské vládě

MZV RF zaslalo oficiální nótu francouzské vládě v souvislosti se
zadržením ruského senátora Sulejmana Kerimova v Nice. S cílem vyjasnění
situace byl na MZV RF předvolán francouzský zmocněnec, sdělil ve středu
předseda mezinárodního výboru Rady federace Konstantin Kosačov na
zasedání komory.

„Na adresu francouzské vlády nyní zasílá MZV RF oficiální nótu, v
níž se uvádí, že Kerimov je úřední osobou RF a vztahuje se na něj
imunita vůči donucovacím opatřením na území jiných států," řekl
Kosačov.

Dodal, že na MZV RF byl pozván francouzský zmocněnec k vyjasnění situace
se zadržením Kerimova.

Člen parlamentu zdůraznil, že ruskému politikovi „do současné chvíle
nebylo sděleno obvinění a nebylo přijato preventivní opatření."

Kerimov byl v pondělí zadržen francouzskou policií v Nice. Mluvčí ruského
velvyslanectví sdělil RIA Novosti, že diplomaté usilují o jeho
propuštění. Podle údajů médií je Kerimov podezřelý z neplacení daní
ve Francii.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
VIDEO: Mluvčího ministerstva zahraničí USA vytočila otázka novinářky RT
o Sýrii

Mluvčí ministerstva zahraničí John Kirby se nedokázal ovládnout, když
zpravodajka televizní stanice RT požádala o upřesnění ohledně toho, jaké
organizace předávají Washingtonu informace o tom, že ruské VKS údajně
bombardovaly pět nemocnic v syrském Aleppu. Kirby jí poradil, aby o
komentáře požádala ruský vojenský resort.

...

Na brífinku Kirby prohlásil, že ve Washingtonu se seznámili se „zprávami
humanitárních organizací hodných důvěry", žádné jiné konkrétní
údaje ale neuvedl. Na žádost zpravodajky upřesnit, co je to za organizace a
jaké informace poskytly, Kirby odpověděl: „Pracujete pro RT? Proč tedy
nepoložíte tyhle otázky vaší vládě? Jen se jich zeptejte na jejich
vojenskou činnost. Požádejte je o seznam nemocnic, které vy bombardujete".
Kontextová reklama Sklik

„Podobná reakce mluvčího ministerstva zahraničí překvapila ostatní
novináře přítomné na brífinku, mimo jiné i zástupce západních médií.
Jeden z nich se zapojil do diskuse a prohlásil, že Kirby se chová nekorektně,
když jako mluvčí amerického ministerstva zahraničí přeadresovává tuto
otázku na ruské ministerstvo obrany," stojí na webu televizní stanice.

Zdůrazňuje se, že po brífinku se jiná představitelka ministerstva
zahraničí, Elizabeth Trudeauová, za chování Kirbyho omluvila a „slíbila,
že předá RT konkrétní adresy nemocnic, které byly, jak se domnívají ve
Washingtonu, bombardovány".

Zdroj: sputniknews.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Naděžda Savčenková během vyhlášení rozsudku. FOTO

Doněcký soud Rostovské oblasti shledal Naděždu Savčenkovou vinnou ze smrti
ruských novinářů televizní stanice VGTRK a také z nezákonného
překročení hranice Ruské federace.

Doněcký soud Rostovské oblasti shledal Naděždu Savčenkovou vinnou ze smrti
ruských novinářů televizní stanice VGTRK a také z nezákonného
překročení hranice Ruské federace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Medveděv: šance na zlepšení vztahů mezi Ruskem a USA existují vždy

Ruský premiér Dmitrij Medveděv během setkání s žurnalisty ruských
televizních kanálů okomentoval vztahy mezi Moskvou a Washingtonem.

„My máme svoji pozici, tu všichni znají. My si nemyslíme, že jsme jednali
tak, abychom poškodili naše vztahy, nyní to ale není o tom. Vy se ptáte,
zdali je promarněna šance (vytvořit dobré vztahy mezi USA a Ruskem — red.)?
Já si myslím, že šance existuje vždy," odpověděl Medveděv.

Dodal, že americký byznys chce vytvořit vztahy s Ruskem, jeho pozice se
ovšem liší od pozice establishmentu USA.

„My cítíme, že celá řada amerických politiků se snaží řešit své
vlastní problémy na úkor nás, snaží se ovlivnit svého prezidenta,
rozehrávat ruskou kartu," řekl Medveděv.

Přitom zdůraznil, že ani v období mccarthismu se nejednalo o tom, aby někdo
chtěl zúčtovat se svým prezidentem.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Elitní voják v Lotyšsku: Moje uklízečka si myslí, že Rusové přijdou.
Nevím, Putin je proradný. Cítím, že se něco stane

Server The Guardian opět upozornil na šířící se prokremelskou internetovou
propagandu. Vladimir Putin má stále svoje trollí farmy, ze kterých se
snaží ovlivnit názory většinové společnosti. Vyplývá to z výzkumu
Strategického centra NATO pro komunikaci, které sídlí v Lotyšsku.

Janis Sarts je šéfem Strategického centra NATO pro komunikaci v lotyšském
hlavním městě. Sám je toho názoru, že Rusko nemá jediný důvod k invazi
do Lotyšska, přesto tvrdí, že je nutné být na pozoru. Nedávno totiž
centrum vydalo výsledky výzkumu ruské propagandy, které ukazují, že Rusko
má prý něco za lubem.

Jedna odnož výzkumu se zabývala 200 tisíci internetovými komentáři na
lotyšských zpravodajských portálech z přelomu července a srpna roku 2014.
Výsledky ukázaly, že 1,45 % všech komentářů pochází od „hybridních
trollů“, kteří z ruských trollích farem ovlivňují názory veřejnosti.
Výzkumníci to odtušili zčásti z jejich „špatné gramatiky, opakovaného
obsahu a IP adres“.

Údajně je pět typů těchto trollů. Jedni ze všeho viní USA, druzí se
schovávají za fotografie atraktivních dívek a vábí diskutující k
souhlasu, třetí všem nadávají, čtvrtí upravují stránky na Wikipedii a
poslední všude jen postují odkazy na ruská média. Během prezentace
závěrů výzkumu bylo zdůrazněno, že přestože jich je vcelku málo,
jedná se o stmelující prvek velkého projektu.

„Nyní musíme pochopit jejich strategii, metody, taktiku a z tohoto
pochopení pak vytvořit schopnost odporovat, reagovat a vyhrát a ubránit
naši společnost, srdce a mysli našich lidí, naše hodnotové systémy,
způsoby, jak naše společnosti fungují,“ řekl Sarts.

Celý text zde

Proč tak Rusové činí, neví, je však zřejmé, že jejich ambice neznají
hranic. „Nejdříve je třeba ve všech případech zjistit naše slabiny.
Každá země má jiné nuance a zároveň existuje jeden společný obsah pro
všechny,“ varoval Janis Sarts.

Rusko podle něj rozjelo po všech stránkách ohromný projekt, který se
neomezuje jen na internet. Chtějí mít neustálou kontrolu. „Obecně
řečeno, dá se dohledat ruské financování extremistických sil v Evropě.
Levicových i pravicových – dokud jsou extremistické, dají se použít,“
řekl Janis Sarts s tím, že nejlepší taktika boje je taková, kterou
nepřítel nezaregistruje. „Řekl bych, že existuje bezpočet zemí, které
si toho ještě nevšimly nebo se rozhodly to ignorovat.“ Jmenovat však
nechtěl.

Podplukovník Simon West z britské armády, který je oblastním šéfem NATO v
Rize, tvrdí, že Vladimir Putin chce ze svých sousedů vytvořit „štít
proti liberálním demokraciím“.

„Občas mi přijde, že si to jen představuji, ale když jsem dnes přijel do
práce, rádio se přepnulo z hudby na ruské zpravodajství,“ řekl o síle
ruské propagandy West. Zároveň varoval, že Ukrajina se ve veřejném
mínění mění ze sesterského státu Ruska na „zkorumpovaný nacistický
režim“.

Podle centra není žádná země plně chráněna před ruskou propagandou.
West Rusko považuje za geniální v tom, že vždy jedná tak, aby nevyvolalo
vojenskou reakci ze západu. Co však má za lubem v Lotyšsku, to West neví.
„Nevidím to. Moje uklízečka si je jistá, že Rusové přijdou, stejně tak
jako si to podle mě myslí mnoho Lotyšů. Nevím, je proradný,“ tvrdil o
Putinovi. „Mám pocit, že se stane něco velkého.“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť