Question:
Známý farář Czendlik nečekaně ostře: Zaútočili na nás ve Svatém
týdnu. A my raději ustupujeme a sundáváme kvůli nim kříže. Nemáme se z
té Evropy rovnou vystěhovat?

ROZHOVOR „Velikonoce jsou o přechodu ze smrti do života, kdy by se to
krásné mělo dostat z podzemí na povrch. A lidé by se měli o Velikonocích
potkat s pohlazením na duši, aby mohli zapomenout na problémy, které nás
obklopují,“ říká v rozhovoru ParlamentníchListů.cz jeden z
nejznámějších českých duchovních, lanškrounský děkan Zbigniew Czendlik,
který je původem Polák. A protože jsou Velikonoce svátky zmrtvýchvstání,
nechce prý v těchto dnech hovořit o imigrantech, neboť to je problém,
který lidi rozděluje a EU jej neumí řešit. „Já mám pocit, že
evropští politici jsou impotentní a neumějí být lídry, kteří by
problém s migranty utáhli,“ tvrdí Czendlik.

Pane doktore...

Tak to vás musím okamžitě zastavit, protože já nejsem žádný doktor,
nemám žádné honosné tituly. Víte, spíš než o tituly bychom měli
usilovat o to být dobrým, férovým, laskavým a velkorysým člověkem. K
tomu ale směřuje i ta velikonoční doba...

Na to se právě chci otázat. Proč si myslíte, že je dobré slavit
Velikonoce v době konzumu, v době, kdy Evropu potkaly další teroristické
útoky?

Osobně si myslím, že je krásné, když Velikonoce slavíme, neboť to je
tradice. My si možná slova tradice zrovna moc nevážíme, ale tradice má
přitom pro nás možná ještě větší hodnotu než demokracie nebo cokoliv
jiného. Takže „slavit Velikonoce“ je pro nás tradice, je to něco, k
čemu se hlásili už naši rodiče a praprarodiče... Prostě Velikonocemi se
hlásíme nejen ke křesťanské tradici, ale i k základní kulturní tradici.
Vždyť literatura, architektura i umění jsou touto tradicí silně
ovlivněné. A pro křesťana jsou pak Velikonoce určitým duchovním vrcholem,
protože v nich jde o vítězství života nad smrtí, vítězství lásky nad
nenávistí, vítězství světla nad tmou, vítězství naděje nad beznadějí...
i tohle všechno v sobě skrývají Velikonoce.

Já osobně jsem pak moc rád, že ten letošní Velký pátek bude volným dnem,
protože Velký pátek neodlučně patří k dalším dvěma dnům – tedy k
Bílé sobotě a k neděli – zmrtvýchvstání. Teď ten Velký pátek budeme
prožívat obzvláště silně, protože se právě doslova odehrál včera v
Bruselu (rozhovor s farářem Czendlikem byl veden tento čtvrtek – pozn. red.).
Když dojde k takovému teroristickému útoku, k němuž došlo, tak to jsou
pak doslova „velké pátky lidstva“, v nichž došlo k vítězství
nenávisti, falešného obviňování a zrady. Ale to je přesně ono
ukřižování Boha... totiž tím, jak projevujeme k sobě vzájemnou nenávist,
tak tím Boha ukřižováváme.

To není tak, že nám to Bůh dopřává, on s tím nemá nic společného. To
je jako když spálíte celý trávník, a pak začnete nadávat na Pána Boha,
co to dopustil, i když jsme si to způsobili sami, neboť jsme si třeba
nepřečetli návod. A jak stojí v Bibli: cokoliv jsme udělali tomu
nejmenšímu, tak jako bychom udělali samotnému Bohu. To znamená, že co jsme
spáchali, tak jsme učinili samotnému člověku, kterému jsme ublížili.
Takže to, co se stalo v Bruselu, je podle mne také atentátem na Boha. Možná
proto je dobře, že nyní slavíme velikonoční svátky, neboť ty jsou o
určité naději, o tom, že přece jenom zvítězí pozitivní hodnoty. A měli
bychom si toho vážit a nevyklízet pole. Když nějaké letecké společnosti
zakazují letuškám nosit křížky, když se už i v Itálii setkáváme s
tím, že ze zdí sundávají kříže, že ze zdí škol sundávají kříže,
tak se pak nemůžeme divit, že nastává v naší společnosti chaos a vypadá
to pak, jako bychom se my sami chtěli z Evropy vystěhovat...

A nemohli třeba s tím naším Velkým pátkem tak trochu teroristé počítat?
Nemáte z toho všeho pocit, že to nebyla tak úplně náhoda, že si zvolili
právě tento týden pro svůj tak odporný čin?

Do hlav strůjcům atentátu nikdy nevidíme, jejich myšlení nikdy nepoznáme,
ale možná, že to tak je, protože se to vše odehrává v tzv. Svatém týdnu,
což je pro křesťany takový posvátný týden. Takže tam souvislost
pochopitelně být může, jakoby udeřili proti něčemu, co je pro nás
posvátné.

Proč proti sobě stojí islám a křesťanství? Neměla by jít naopak
náboženství po stejné linii, neměla by mít stejný zájem?

Já si ale nemyslím, že zejména umírněný islám a obecně islám jako
náboženství by byl nějak zvláště nenávistný. Ovšem každé
náboženství může být zneužíváno; a když se podíváme do historie, tak
i křesťanství přece bylo zneužíváno pro různé ideologie. Pochopitelně,
že křesťané i muslimové dokáží spolu vycházet, ovšem nesmíme
zapomínat na to, že i mezi křesťany jsou extremisté stejně tak jako v
muslimském světě. Možná ale, že islámské prostředí nahrává
radikalismu více, je tam pro něj přijatelnější prostředí...

I Ježíš však říkal, že neodsuzuje hříšníka, ale že odsuzuje hřích.
Já neodsuzuji islám jako takový, jako spíše náboženské formy projevu,
tedy radikalismus, fundamentalismus, fanatismus – to ovšem nemá s
náboženstvím vůbec nic společného! Přirovnal bych to k letadlu, které
nám může dobře sloužit, když je stále ve vzduchu a lidem pomáhá se
rychleji přemisťovat – ovšem také to může být zbraň jako v případě
New Yorku 11. září 2001, kdy byla tato věc použita proti člověku, tedy
proti nám samým. Podobně i náboženství se může zneužít.

Opravdu není v náboženství muslimů, tedy v samotném islámu ta podstata,
ten důvod, proč se tak radikalizují, proč jsou nenávistní? Nemůže –
lapidárně řečeno – za všechno ta jejich „hloupá“ víra?

To nemůžeme takto říci. Není to ten důvod. Já vám k tomu něco řeknu
– byl jsem v mnoha islámských zemích, byl jsem třeba v Malajsii, na
Mauriciu. Třeba v Malajsii jsem viděl, jak vedle sebe žijí křesťané,
muslimové a buddhisté. Většina z nich žije v takových dlouhých
mnohogeneračních domech a přitom každá z těch rodin tam má svou kapličku.
Přitom dokáží pospolu žít a vycházet dobře, i když jsou pod jednou
střechou. Je ale překvapivé, že i v Malajsii je hrozba teroristických
útoků poměrně velká. Extrémní fanatismus je ale téměř vždy reakcí na
extrémní liberalismus. Je to i záležitost mentality, povahy – ti lidé tam
jsou totiž úplně jiní stejně tak jako lidé z Blízkého východu a ze
severní Afriky, kde možná mají nějaký sklon k fanatismu už v povaze.
Třeba je to způsobeno tím, že nemají co ztratit. Já vždycky říkám, že
bychom neměli jít do boje s člověkem, který nemá co ztratit. My naopak
máme co ztratit – máme svoje jistoty, máme svoje rodiny, děti, svá
zaměstnání a tak dále... Takže žijeme v úplně jiném světě a dokonce
si myslím, že ti migranti, kteří sem cestují z různých zemí, tak
cestují kvůli tomu, že tam nemají takové bohatství jako my; prostě
nemají co ztratit.

Možná, že to vezmu příliš zeširoka, ale podívejte se, jaké mělo
problémy Řecko a Španělsko, když měly ekonomickou krizi, možná že je to
způsobeno tím, že sever byl vždycky bohatý a jih chudý. Proč je ale sever
bohatý? Souvisí to do jisté míry s klimatickými podmínkami. Zatímco my
tady máme jedno vegetační období, což je léto, a pak přijde zima a
musíme dělat úspory a musíme hospodařit tak, abychom zimu přežili, tak
oni něco podobného vytvářet nemusejí. Prostě žijí ze dne na den; a jak
už jsem uvedl, nic neriskují, nemají totiž mnohdy co ztratit. Proto je pro
ně někdy velkým problémem přizpůsobit se našemu způsobu života.

Chybou na naší straně někdy zase je, že jim vnucujeme náš pohled na svět,
náš model demokracie, řízení státu a tak dále. Napřed to tam
rozvrátíme podobně jako v Libyi, a pak odtamtud utečeme a necháme to tam
napospas. No a pak tam přijde Islámský stát. Kdyby tam ale byl Kaddáfí,
tak by tam byl možná klid. Takže my něco rozvrátíme, ale nenajdeme
řešení, jak těm lidem tam konkrétně pomoci, takže je necháme v
problémech. Proč se neangažujeme v zemích jako je Burkina Faso, anebo v
dalších středoafrických zemích, kde se stále bojuje a lidí tam umírají
hlady, děti a ženy tam jsou znásilňované? No, není tam třeba žádné
nerostné bohatství. Nechci nikoho odsuzovat, ale v tom všem možná hrají
roli velké peníze, prostě je to velká politika. Takže my sami vlastně
sklízíme to, co jsme si zaseli. Nemůžeme si tak na nikoho jiného stěžovat,
nežli na sebe.

Všeobecně se tvrdí, že za imigrantskou vlnu mohou Spojené státy americké...

Já osobně mám Spojené státy rád, ale nemusím jejich politiku. Ovšem
zaregistroval jsem, jak prezident Obama zkritizoval jak Británii, tak i Francii
za útok v Lybii. Řekl k tomu jasně, že bylo chybou, že se do toho zapojilo
NATO. Takže ne za všechno může politika USA.

Myslíte si, že je ohrožená budoucnost tohoto světa? Leckdy se objevují
takové teorie, že zvlášť v posledních stoletích nejde v oblasti politiky
o žádné omyly lidí. Naopak, politika se odvíjí podle přesných
scénářů, nic se neděje náhodou...

Já nejsem zastánce nějakých spikleneckých teorií, je mi to docela cizí.
Třeba v Polsku v souvislosti s pádem letadla u Smolenska, v němž zahynul
Lech Kaczyński, se pořád přiživují nějaké spiklenecké teorie, k tomu
všemu jsem ale já osobně odtažitý. Možná ale, že nějaký nový pád
Říše římské nastat může, tomu bych se ani vůbec nedivil. Protože jsem
kněz, tak mi dost často vyčítají hříchy církví, jako jsou křížové
výpravy, hříchy pedofilů a tak dále, ovšem já na takové řeči vždycky
odpovídám, že celé naše dějiny lidstva bývaly plné násilí. To, že my
teď padesát let žijeme v našem prostoru v klidu a míru, no tak to je něco
mimořádného, ale když se rozhlédneme po světě, kde se všude bojuje, tak
pak je všechno najednou v jiném světle. Jenže i v Evropě si kdysi někdo
udělal „prostor“, a to docela násilným způsobem. I dějiny Polska,
Česka, Německa, Francie byly násilnými dějinami a je to přitom součást
našich lidských dějin. Násilí z našeho světa prostě jen tak neodbouráme,
a proto se nám to stále vrací jako bumerang.

Myslíte si, že bychom měli imigranty přijímat, přestože známe varování
některých odborníků, že může nastat konec Evropy v té podobě, jakou ji
dosud známe? Navíc si tady musíme uvědomit, že EU není momentálně vůbec
schopná vyřešit problém s imigranty...

Já se ale této situace bojím stejně tak jako většina lidí v Evropě,
protože, jak jsem již uvedl, my patříme do té kategorie lidí, kteří
mají o co přijít, máme co ztratit. Na druhou stranu bychom ale měli těm
lidem umět pomoci. K tomu vždycky říkám toto: ne každý uprchlík je
muslim a ne každý muslim je terorista. Nemůžeme to zjednodušovat, i když
je tento problém s imigranty veliký. Já osobně jsem šťastný za to, že
tuto věc nemusím řešit a že to je na politicích, kterým ale vůbec
nezávidím.

Nemůžeme ovšem pomáhat do nekonečna, máme spousty lidí, kteří nám
žijí nablízku a také od nás potřebují pomoci. Takový nekontrolovatelný
příliv uprchlíků není dobrou věcí, a to ani pro nás, ani pro ně
samotné, protože jejich start do života v našich podmínkách nebude jen tak.
Chci však zdůraznit, že teroristé, kteří spáchali poslední atentáty –
ať již minulý rok v Paříži, nebo nyní v Belgii – tak to jsou lidé,
kteří se narodili tady u nás, což je samo o sobě nějaké znamení něčeho
špatného. Asi děláme něco špatně my, nedokážu si to jinak vysvětlit.
Vezměte si dva extrémy – holky, co trpí bulimií, se na druhou stranu
přejídají, což je něco nenormálního. A tohle je podobné.

Teroristé byli přece vychováni v naší kultuře, ve svobodných zemích, ale
možná, že se těm lidem málo věnujeme. Nevím, v čem ten problém je. Na
druhou stranu se nesmíme podbízet těm, kteří k nám přijdou. V tom se mi
líbila třeba australská premiérka Gillardová, která kdysi řekla, že kdo
k nim přijde, tak se musí podřídit. Prostě muslimům, kteří chtějí
žít podle islámského práva šaría v Austrálii, bylo jasně řečeno, aby
odešli. Nikdo z nás si přece jen tak nevezme k sobě do podnájmu cizího
člověka, také jej bude podle svého lustrovat, než mu dá klíč od svého
bytu. Takže já si myslím, že by to takto mělo být.

Myslíte si, že mají muslimové nějaký plán na to, jak obsadit Evropu?

Možná, že to může být v hlavě nějakých jejich lídrů, ale možná, že
to je jen v našich hlavách, protože se toho bojíme. Ovšem bude záležet
jen a jen na nás, zda to připustíme, zda to tak chceme mít.

Myslíte si, že EU v tomto hodně couvá? Že prostě neukazuje otevřenou
náruč pro Evropany, jako spíše ukazuje mnohem otevřenější náruč pro
imigranty?

Osobně jsem hodně rád, že tady existuje evropské společenství, jako je
Evropská unie, že máme Schengen. EU má pro nás všechny obrovské výhody v
oblasti hospodářství, kultury, cestování, v oblasti vzdělávání. Vždyť
se podívejte, kolik našich občanů žije a pracuje v jiných zemích, což je
obrovský přínos, ovšem mám dlouhodobý pocit, že evropští politici jsou
impotentní a neumějí být lídry, kteří by problém s migranty utáhli,
nejsou to lídři v tom pravém slova smyslu. Asi jsme až příliš
demokratičtí a nakonec nás může ona demokracie zničit. Tam, kde by bylo
potřeba vymezovat nějaké hranice a chránit naše svobody, tak tam to EU
nedělá, ale vstupuje nám naopak do našeho soukromého života, do našich
prostorů, reguluje náš život, dělá z nás otroky.

Prostě z nás dělají nesvobodné jedince tím, že nám regulují náš
každodenní život. Třeba tak, že nám budou zakazovat topit v kotlích
dřevem, anebo že omezují kouření až na maximum. Co ale dělá náš
Parlament? Tak ten jen stále dokola vymýšlí nové zákony a předpisy,
často jen kvůli tomu, že to chce EU. My jsme tady sekýrováni, na nás jsou
vytahována přísná měřítka, od kterých se nemůžeme odchýlit, neboť
jinak přijde okamžitě trest, ale s uprchlíky a s tím problémem kolem nich
– jak vidno – nikdo nic nedělá, nikdo nic nereguluje.

Když o Velikonocích lidé půjdou do kostela, co tam najdou? A proč má být
pro ně návštěva kostela něčím víc, než kdyby šli do obchodu?

Já ale neodsuzuji ani to nakupování, neboť se tomu říká Boží hod
velikonoční, stejně jako Boží hod vánoční. Vždycky v dějinách lidé
šetřili na svátky, aby si trošku užili, i když je samozřejmé, že se
kdysi žilo jinak než dnes. Špatně by ale bylo, kdybychom konzumně žili
celý rok, ale proč si trochu nedopřát na Velikonoce nebo na Vánoce? Já
jsem vždycky říkal, že když se narodí dítě, tak máme mít oslavu. Když
jsem slavil padesátiny, tak jsem také udělal veliký mejdan... a proč
takový mejdan neudělat podobně i Ježíškovi? Proč neoslavit Vánoce a pak
Velikonoce, když to je jeho zmrtvýchvstání?

Já osobně pak v kostele o Velikonocích používám velmi často stejná
přání jak pro věřící, tak i pro ty, kteří jsou vzdáleni od
křesťanství a od církve. Víte, Velikonoce jsou svátky zmrtvýchvstání,
takže proto v těchto dnech nebudu mluvit o uprchlících, neboť to je
problém, který nás dělí, což mne moc mrzí, neboť o tom neumíme mluvit
bez emocí. A já nechci tyto problémy v tyto dny otevírat, neboť podle mne
lidé nejsou zvědaví na to, aby přišli do kostela poslouchat stejnou píseň,
kterou znají již z médií. Lidé potřebují slyšet něco jiného!
Především by se v kostele měli cítit dobře, měli by se tam potkat s
pohlazením na srdci a po duši, aby mohli zapomenout na problémy, které nás
obklopují. Proto k lidem o Velikonocích promlouvám hlavně o tom, jak je
důležité, abychom opět našli to, co v nás usnulo, zemřelo, anebo se
dostalo pod povrch. Myslím tím naše přátelské a kamarádské vztahy. A já
přeji, aby z nás, z mrtvých, vstalo to, co už v nás možná umřelo, aby v
nás ožily hodnoty, krásné vztahy. To je totiž pro plnohodnotný život
hodně důležité. Velikonoce jsou totiž o tom přechodu ze smrti do života,
aby se to krásné dostalo z podzemí nahoru, na povrch.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Novak informoval o rizicích tranzitu plynu v zimě přes Ukrajinu

Ministr energetiky RF Alexandr Novak řekl, že Moskva vidí rizika tranzitu
plynu v zimě přes Ukrajinu, jelikož země nemá dostatečné zásoby v
podzemmních skladech, uvádějí RIA Novosti.

„Vidíme rizika, protože oni nemají v podzemních skladech dostatek plynu a
teplota je daleko nižší než je průměrná roční," řekl Novak.

Koncem října ředitel Naftogazu Ukrajiny Andrej Kobolev informoval o plánu
koupit 1,3-1,4 miliardy krychlových metrů plynu v Evropě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Kremlu popřáli Bulharsku, aby bylo navždy zbaveno jha

Bulharsko si 3. března připomíná svůj státní svátek – Den osvobození
od osmanského jha. V letošním roce pozvali na slavnosti pořádané na Šipce
nečekaně tureckého prezidenta Recepa Erdogana, oznámil portál The Bulgarian
Times.

Přitom se v řadě médií objevila zpráva o tom, ruského prezidenta na
slavnostní akce nepozvali. Bulharské vedení to vysvětlilo tím, že v
současné době má Sofie mnohem těsnější politické kontakty s Ankarou
než s Ruskem, a také tím, že v dobách osmanského jha zahynulo v Bulharsku
mnohem víc tureckých vojáků než ruských.

„Třeba stále ještě putuje kanály MZV, nebo nebylo vůbec odesláno",
vyslovil domněnku Peskov, když odpovídal na otázku o tom, jestli je pravda,
že ruský prezident neobdržel, na rozdíl od tureckého prezidenta Tayyipa
Erdogana, příslušné pozvání. Prezidentův tiskový mluvčí přitom
zdůraznil, že je to „suverénní rozhodnutí suverénního Bulharska",
které v Kremlu přijali „absolutně normálně a respektují ho".

„Samozřejmě si přejeme, aby byli naši bulharští partneři skutečně
zbaveni jakéhokoli jha a byli ve své činnosti i ve svých rozhodnutích
suverénní natolik, aby žádným způsobem neškodili zájmům své země",
řekl Peskov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Budoucnost světa očima Jiřího Paroubka: Evropská unie má budoucnost,
chybí jenom silný vůdce. Kolaps v Sýrii, kšefty amerických zbrojařů

CIVILIZACE A MY „Síly setrvačnosti institucí, jako je EU, jsou obrovské,“
zamýšlí se nad vizí budoucnosti Unie expremiér Jiří Paroubek v rozhovoru
pro ParlamentníListy.cz. „Nebojím se rozpadu EU, cesta je naopak ve větší
integraci,“ uvedl s tím, že problémem jsou „slabší vůdci“. A
vyjádřil se i k migrační krizi: „Za pár týdnů budou v Sýrii volby a po
nich vznikne nová situace. Situace je taková: buď Asad, nebo úplný chaos
země.“ Paroubek přidává i velmi zajímavá čísla o vojenských
výdajích USA a Ruska.

Na Slovensku vyhrál volby Směr – SD, do parlamentu se dostala také
Slovenská národní strana a krajně pravicové uskupení Mariana Kotleby
Lidová strana Naše Slovensko. V Maďarsku se premiér Viktor Orbán netají
svým odmítavým postojem k Bruselu v otázce imigrace. Pokud by ve Francii
posílila nebo dokonce zvítězila ve volbách Národní fronta Marine Le
Penové a Velká Británie se rozhodla pro vystoupení z EU, co může
následovat? „Právě teď jsme jen dvě či tři špatné volby vzdáleni od
konce NATO, konce Evropské unie a možná konce liberálního řádu, jak jsme
ho znali,“ píše na Britských listech Anne Applebaumová. Také se
domníváte, že se může zavedený systém zbortit? Nejsem přítelem
katastrofických vizí, pokud jde o budoucnost EU. Síly setrvačnosti
institucí, jako je EU, jsou obrovské a podle mého názoru neexistují
skutečně fundamentální rozpory uvnitř EU. Rozhodne-li se britský lid v
referendu pro odchod z EU, nebude to znamenat ani zhroucení Británie, a už
vůbec ne EU. Oba subjekty by pak spolu uzavřely dohodu o volném obchodu.
Velká Británie skutečný zájem o hlubší integraci Evropy včetně
společné evropské měny nemá. Její politická a ekonomická elita sleduje
vždy své vlastní zájmy a na solidaritu s Evropou prostě kašle. Britským
elitám chybí idealismus, i když by se jim materiálně vyplatil.

Ve Francii budou pravděpodobně hrát první housle v prezidentské volbě
neogaullisté a nejnadějnějším jejich kandidátem je zkušený Alain Juppé.
Socialisté ve Francii jsou na počátku velké krize, která na pár let
destruuje jejich pozici. Ale vítězství Le Penové je zcela nepravděpodobné.
Že jde v migrační krizi Evropě o existenci ale tvrdí i hradní
zahraničněpolitický expert Hynek Kmoníček. A není sám: I Donald Tusk
hovořil o možnosti rozpadu EU coby pravděpodobnějším než kdy jindy. Tak
tedy: Schengenský prostor, euro a EU jako taková. Čemu z toho hrozí rozpad,
rozklad, významné okleštění? Pokud jde o migraci do EU, evropské elity
budou muset omezit svůj okázalý idealismus a vrátit se do světa reálné
politiky. Lidé v Evropě se bojí neznámého a tedy i imigrantů. A proti
vlastním lidem není možné dlouhodobě jít, nechcete-li vydat jejich hlasy
radikálním a extremistickým stranám a politikům. Čistě technicky a
finančně vzato není velký problém ročně integrovat v Evropě milion či
dva Syřanů, Íránců či třeba Turků v zemích EU, ale lidé ze
vzdálenějších kulturních okruhů (Afgánci, Somálci a Eritrejci či
obyvatelé Sahelu) to už je problém.

Dovedete si představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví? Nebojím se rozpadu EU, cesta
je naopak ve větší integraci zemí EU, ve větší koordinaci politik,
včetně fiskální a zahraniční. Jen tak bude EU respektovaným partnerem USA,
Číny či Indie. Zatím se v zahraniční politice EU dostala do submisivní
pozice vůči USA, nedokáže samostatně formulovat k velkým problémům
světa svou jasnou pozici, která je často reálně v rozporu se zájmy USA.
Současná generace evropských vůdců nemá formát Chiraků či Schröderů
nebo Mitterandů a Kohlů. Junker jako předseda EK je sice mimořádně
schopný muž, ale politické zázemí má v jedné z nejmenších zemí EU.
Tím je determinovaná jeho politická váha, která není ve světovém
politickém ringu těžká. Je to politický welter. Tusk je na tom podobně, po
vítězství národně-konzervativního Práva a spravedlnosti v polských
volbách ztratil v Polsku svou politickou základnu. Problém dnešní Evropské
unie jsou především slabší vůdci.

Liberálně orientovaní pozorovatelé vybízejí k začlenění co
největšího počtu migrantů do Evropy. „Jestřábi“ naopak varují před
nepokoji či občanskou válkou, kterou „neevropané“ v Evropě vyvolají, a
před kriminálními a sociálními problémy. Zaměstnavatelské svazy
považují imigraci za produktivní, někteří ekonomové však varují, že
pracovních míst, hlavně nekvalifikovaných, bude v budoucnu ubývat a
imigranti budou zátěží. Tak co je tedy v tomto směru pro Evropu dobré?
Spojené státy po desítky let absorbovaly miliony lidí, často jako
ilegálních imigrantů. A americká společnost to unesla. Žádná tragédie
nehrozí nyní ani Evropě. Většina imigrantů v Evropě hledá lepší
existenci, životní perspektivu. Jsou již tady v Evropě. K nám do Česka se
ostatně nehrnou. Německý průmysl tlačil na kancléřku Merkelovou, aby mu
zajistila nové a levné pracovní síly. Míra nezaměstnanosti v Německu je
pod 5 %. Z vnitřních zdrojů nové pracovníky v Německu nezajistíte. Němci
jsou problém migrace schopni vyřešit organizačně i finančně, ale s
vědomím lidí to tak snadno nepůjde. Uprchlická krize už trvá skoro rok. K
nám zatím uprchlíci nechtějí, někteří analytici ovšem straší, že
série uzavírání hranic by to mohla změnit. Slýcháme o nelidském
přístupu Čechů, kteří uprchlíky masivně nechtějí. Jak to celé pro
náš národ dopadne? Jak obstojíme? Češi byli od roku 1945 (vlastně už do
roku 1939) po desítky let izolováni od velkého světa. Nebyli zvyklí na „cizáky“.
Kolik bylo před dvaceti lety vtipů o Vietnamcích. Dnes lidé jen málokdy
projevují vůči Vietnamcům odpor. Češi oceňují jejich pracovitost a snahu
o integraci do české společnosti. Naštěstí pro nás se k nám nikdo z
imigrantů nehrne.

V Sýrii bylo dojednáno příměří, kterému nikdo příliš nevěří.
Západ obviňuje Rusko z brutálního postupu majícího za cíl udržet za
každou cenu u moci Bašára Asada. Rusko zase obviňuje Turecko z podpory
Islámského státu a naznačuje, že by Západ, Turecko a Saúdská Arábie v
rámci „plánu B“ mohli obsadit části Sýrie. Kde je pravda? A hlavně,
kde je budoucnost válkou ničené Sýrie? Západu se téměř podařilo
rozvrátit stabilizovaný sekulární a nábožensky tolerantní stát, jakým
byla Sýrie. Evropští lídři nedokáží anticipovat budoucí vývoj. Mysleli
si, že Asad a jeho režim rychle padnou. On se ale navzdory nejmocnějším
státům světa udržel po pět let. Většina Syřanů nechce žít v
islámském státě s právem šaría a nejsou to jen křesťané, drúzové či
alavité a Kurdové, ale také ani většina sunnitů. Nechtějí žít ani jako
poddaní Turků, to už po generace zažili. A Saúdové vojensky nestačí ani
na Jemen, co by dělali v Sýrii? Evropané mají zájem na stabilizaci Sýrie,
protože se tím zastaví příliv syrských uprchlíků do Evropy. Američanům
je to fuk. Dost mi uniká, proč by někdo soudný měl usilovat o vesměs
pouštní oblasti Sýrie, které dnes drží Islámský stát. Role Ruska v
Sýrii byla pozitivní. Jen ono mohlo zkoordinovat promyšlené letecké údery
s efektivními akcemi syrské pozemní armády. Řešení může být politické.
Za pár týdnů budou v Sýrii volby a po nich vznikne nová situace. Situace je
taková: buď Asad, nebo úplný chaos země.

„Náš muž v NATO“ generál Petr Pavel označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát. NATO přisouvá vojska k ruskému
území, z Pobaltí, z Polska i odjinud slýcháme, že Rusko je i nadále
hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady tvrdící, že při
obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad EU a příklon jejích členských zemí k Rusku?
Generál Pavel se zařadil mezi stupidní studenoválečníky pracující v
zájmu vojensko-průmyslových komplexů. Bazicky jim jde o to zvýšit odbyt
zbraní a zbraňových systémů, zejména zemí NATO. NATO vyhází letos do
vzduchu cca 1 bilion $ na vojenské výdaje. Rusko zhruba 50 miliard $. To je
tak silná disproporce ve vojenském a ekonomickém potenciálu Ruska na jedné
straně a zemí NATO na straně druhé, která směřuje akceschopnost Ruska,
pokud jde o vojenské akce, limitně k nule. S Putinem je to asi tak jako s
čarodějnicí, nikdy k nám nepřijde. Jinak řečeno, proč by Rusko riskovalo
vojenský konflikt s NATO, které je mnohonásobně silnější? Západ by měl
přemýšlet spíše o tom, jak použít na příklad 10 % z objemu peněz
jdoucích na vojenské výdaje na revitalizaci a rekonstrukci Sahelu tak, aby se
tam dalo žít. Aby obyvatelé této části Afriky měli vodu, pracovní
příležitosti, slušné životní prostředí, aby ve velkém neprchali do
Evropy.

Situace Ruska jako takového může ale vypadat zneklidňujícím způsobem
díky problémům s cenou ropy, která podráží ruské hospodářství. Lidé
sice Putinovi věří, nicméně... Ani Rus nemusí vydržet všechno. Máme se
bát rozpadu Ruska? Vnitřních konfliktů? Příchodu někoho ještě více
vyhraněného vůči Západu? Obnovení konfliktu na Ukrajině nebo začátku
jiné války za účelem vybuzení vlastenectví a zakrytí vnitřních
problémů? Jaké faktory v ,,ruské" problematice jsou běžně opomíjeny?
Rusko zažilo ve svých dějinách mnohem kritičtější situace, nežli
zažívá nyní, kdy zdánlivě stálo před svým zničením. Dnes je v
obtížné situaci. Proto iniciovalo dohodu s klíčovými zeměmi OPEC vedoucí
k omezení těžby ropy. V těchto dnech proto ceny ropy rostou ke 40 $ za barel
a jejich růst se nemusí zastavit ani na této úrovni. Rusko však do budoucna
bude muset restrukturalizovat a modernizovat svou ekonomiku a nespoléhat tolik
na své obrovské nerostné bohatství a jeho výprodej. Vy jste před časem v
jednom ze svých komentářů napsal: „USA, jak se zdá, přestávají mít
prvořadý geopolitický zájem na Středním východě, a to z jednoduchého
důvodu, že dnes už nepotřebují z této oblasti dovážet ani ropu, ani
zemní plyn. To naopak EU potřebuje.“ Jak se změní zájem Spojených
států o Evropu s novým prezidentem, když vezmeme v úvahu, že hlavními
kandidáty jsou Hillary Clintonová a Donald Trump? Jaká je vaše prognóza
výsledku voleb? Nejsem vědma. Hillary Clintonová je na roli prezidenta
připravena nejlépe ze všech kandidátů, ať již demokratických, či
republikánských. Má skvělé vztahy s Wall Streetem a silné vazby na
vojensko-průmyslový komplex. Je to posun doprava v demokratické straně
oproti Obamově éře. Proto je tak silný její protikandidát Sanders. Svět
je plný paradoxů. Donald Trump je tak bohatý, že je finančně nezávislý.
Proto z něj má obavy Wall Street i vojensko-průmyslový komplex a naopak je
kandidátem bílé americké dělnické třídy. Miliardář a dělníci, to je
zvláštní příběh. V republikánské nominaci může ovšem dojít na
konvenci k překvapivému zvratu. Zdá se, že tím žolíkem elity a matadorů
Grand Old party je Mitt Romney. Tedy muž s vynikajícími vztahy s Wall
Streetem… To může GOP před volbami i rozštěpit a otevřít dveře k
volbě kandidáta demokratů s jeho velkou většinou i v Kongresu USA

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Víc izolace, TTIP teď ne. Šéf Sněmovny Hamáček popsal PL, jak s námi
teď bude jednat Trump a co slyšel mezi mocnými v USA

ROZHOVOR „Veřejnost dává najevo určitý protest proti ustálenému
establishmentu a politika je na prahu změny. Politici musejí změnit svůj
styl i vyjadřování, aby jim voliči lépe rozuměli,“ konstatuje k volbě
amerického prezidenta předseda českého parlamentu a místopředseda ČSSD
Jan Hamáček (ČSSD). Ten nemá obavy ani z toho, že by největší světové
velmoci – Čína, USA, Rusko – ekonomicky vyšachovaly „starý kontinent“.
„Evropa a USA stále představují jeden pro druhého nejdůležitějšího
investora a obchodního partnera. Na základě setkání s představiteli
republikánů jsem přesvědčen o tom, že i nová americká administrativa
bude vazby na Evropskou unii dále udržovat,“ ještě dodává.

Údajný politický outsider Donald Trump k překvapení větší části světa
zvítězil a usedne v Bílém domě. Zatím se s takovým výsledkem
prezidentských voleb nemůže srovnat ani samotná Amerika. Nejsou to ale
zbytečné obavy? Bude skutečně tak razantní, jak sliboval ve své volební
kampani, anebo to byla jen silná předvolební rétorika? A bude na tom podle
vašeho názoru Česko lépe, či hůře, než kdyby usedla do prezidentského
křesla Hillary Clintonová?

Překvapení to jistě bylo, ale s časovým odstupem ne až tak velké.
Zejména pokud se podíváme, kde se Donaldu Trumpovi podařilo uspět. Mám
tím na mysli fakt, že získal podporu i v tradičních demokratických
okrscích. Podařilo se mu pracující Američany v kampani přesvědčit, že
udělá Ameriku znovu velkou, a je toto heslo přesvědčilo. To, jak moc byly
předchozí obavy oprávněné, se uvidí, až se zvolený prezident Donald
Trump reálně ujme svého úřadu. Nicméně už nyní je patrné, že z velmi
ostré předvolební rétoriky částečně ustupuje. Některé ze svých
předchozích výroků už dokonce podle dostupných informací reviduje. Evropu
znepokojilo například to, že Donald Trump chce, aby Spojené státy změnily
svůj přístup k NATO. Já doufám, že se i tento tón zmírní. Výhodou
České republiky je určitě i fakt, že naši zemi Donald Trump
prostřednictvím svého blízkého rodinného okolí velmi dobře zná. Asi to
nesehraje klíčovou roli, může to být ale určitý bonus.

Jaké jste vůbec k tomu zaznamenal v české sněmovně většinové ohlasy?
Byly vzrušené s katastrofickými vizemi, či spíše pragmatické?

Myslím si, že musíme respektovat demokratické rozhodnutí amerických
voličů a měli bychom k výsledku voleb přistupovat pragmaticky. Je
evidentní, že Američané chtěli změnu. Je to určitý signál i o stavu
světa, ve kterém žijeme.

Velmi zkušený mezinárodní politik Karel Schwarzenberg i Michael Žantovský
po sečtení hlasů ve Washingtonu prohlásili, že svět, který jsme doposud
znali, skončil, a měli bychom se prý dát na modlení. Je to jenom „rétorika
staromilců“, nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa?
A co se vůbec dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Svět se určitě mění a důkazem o tom nejsou jen americké volby, ale bylo
jím například i poměrně nedávné hlasování o Brexitu. Mám-li
parafrázovat slova, která jste zmínil v otázce, pak si ale myslím, že
máme spoustu jiných možností, než se jen modlit. Veřejnost dává najevo
určitý protest proti ustálenému establishmentu a politika je na prahu změny.
Politici musejí změnit uvažování a styl vyjadřování, aby jim voliči
lépe rozuměli.

Od kritiků Trumpa můžeme často slyšet, že bude oslabovat NATO a
soustředí se hlavně na své domácí problémy. Evropa tak údajně zůstane
sama a těžko bude čelit ruským hrozbám. Mají tyto obavy reálný základ?
Anebo bude nový americký prezident jen požadovat navýšení zbrojních
rozpočtů od svých evropských spojenců a nenechá si vzít na starém
kontinentu svůj letitý (americký) vliv?

Tady si skutečně budeme muset počkat na to, jak bude zvolený prezident
Donald Trump reálně vystupovat a jak bude jeho administrativa definovat
zahraniční politiku. Jak už jsem zmínil, předvolební rétorika bude
procházet nejspíš nějakou revizí. Z povolebních vyjádření lze usuzovat
pouze to, že se Donald Trump bude více zaměřovat na USA a méně se starat o
to, co se děje za jejich hranicemi. V této souvislosti se patří asi říci,
že nikdo nezpochybňuje diskusi o nějakém férovém sdílení nákladů v
rámci Aliance, nicméně to chce opravdu seriózní a klidnou debatu, kde se
vzájemně nebudeme překvapovat.

Pro nás jako Českou republiku to zřejmě bude znamenat, že budeme muset
ještě odpovědněji přistupovat k zajišťování naší obrany. To ale není
nic nového, už nyní, bez ohledu na vítězství Donalda Trumpa, se výdaje na
obranu u nás navyšují.

Jaké proměny vztahů mezi Ruskem, Čínou a USA vůbec nastanou po Trumpově
vítězství? Co se dá od těchto tří supervelmocí vlastně očekávat?
Domluví se mezi sebou a Evropa bude v podílu na rozhodování mimo hru?

Já si to nemyslím, předpokládám, že silná euroatlantická vazba zůstane
zachována. Bude záležet ale i na Evropě, jaké vztahy s novou americkou
administrativou naváže a nakolik se nám podaří transatlantické
partnerství rozvíjet ku prospěchu obou břehů Atlantiku. Evropa a USA stále
představují jeden pro druhého nejdůležitějšího investora a obchodního
partnera. Na základě setkání s představiteli republikánů jsem
přesvědčen o tom, že i nová administrativa bude ve vazbách mezi EU a
Spojenými státy pokračovat.

Zatímco český premiér viděl před volbami v Donaldu Trumpovi především
agresivního populistu, Miloš Zeman uvedl, že by ho v Bílém domě spíše
uvítal než Hillary Clintonovou. A i nyní česká hlava státu tuto změnu ve
Washingtonu ve svých vystoupeních otevřeně vítá. Myslíte si, že tento
nový přístup českého prezidenta by mohl mít vliv na zlepšení
česko-amerických vztahů, které nejsou v současné době zrovna optimální?

Nemyslím si, že by česko-americké vztahy procházely nějakou krizí. Dá se
předpokládat, že Trump bude svou povahou spíše bilateralista
upřednostňující jednání s jednotlivými zeměmi, než prostřednictvím
multilaterálních mechanismů. Česká diplomacie na to bude muset reagovat,
bude muset ale postupovat jednotně. Pan prezident může v tomto směru také
sehrát určitou roli. Mimochodem, Donald Trump jako jednu ze svých priorit
označil boj proti Islámskému státu. Česká republika se i s našimi
omezenými zdroji výrazně angažuje na Blízkém východě, ať už jde o
dodávky výzbroje a munice, výcvik iráckých letců či udržování
diplomatického zastoupení v Sýrii. Zde se určitě nabízí téma, které by
stálo za to využít při hledání cest k nové administrativě prezidenta
Trumpa.

Vztah evropských zemí s USA je také posuzován připravovanou obchodní
dohodou TTIP. Ta je některými kritizována proto, že prý v ní USA příliš
prosazují svoje zájmy na úkor Evropy. Co se podle vás změní ve
vyjednávání této dohody po nástupu Donalda Trumpa? Je TTIP už definitivně
mrtvá, jak někteří již teď prorokují, anebo se k ní evropští politici
oklikou vrátí pod tlakem amerického prezidenta?

Jakkoliv je jednou ze známých zásad zvoleného prezidenta Trumpa to, že se o
všem dá jednat, na druhou stranu je evidentní jeho protekcionistický pohled
na ekonomiku. Osobně očekávám, že se vidina volného obchodu přes břehy
Atlantiku oddálí. Nemyslím si ale, že by TTIP byla navždy úplně mrtvá,
přece jen ji podporovalo i mnoho prominentních republikánů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lotyšsko si ztěžuje na ruské lodě a ponorku u svých břehů

Ruské válečné lodě a ponorka se dnes přiblížily k lotyšským hranicím,
uvedly Národní ozbrojené síly republiky.

Státní hranici však neporušily.

Na lotyšském ministerstvu obrany prohlašují, že ruské válečné lodě a
letectvo pravidelně operují u hranic země. V roce 2016 bylo zaznamenáno 209
těchto případů, zatímco v roce 2015 až 270 případů.

Na ruském obranném resortu uvádějí, že všechny lety letadel a plavby
lodí se uskutečňují zcela v souladu s mezinárodním právem a k
porušování hranic jiných států nedochází.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vyšetřovací výbor potvrdil 53 obětí při požáru obchodního centra v
Kemerovu (VIDEO)

Při požáru obchodního centra Zimnaja višnja v ruském Kemerovu je potvrzeno
53 obětí, oznámila mluvčí vyšetřovacího výboru Světlana Petrenko.

Zprávu o zadýmení čtyřpatrového obchodního centra hasiči obdrželi v
neděli. Podle údajů Ministerstva pro mimořádné situace bylo ohnisko
požáru ve vrchním patře obchodního centra. Podle posledních informací
Vyšetřovacího výboru Ruské federace v důsledku požáru zemřelo 53 osob,
dalších desítky zraněných byly převezeno do nemocnic.

В К п Т "З в" и п п в и о pic.twitter.com/FVEwkzVoBn — Ш́м (@Shymazziy)
25. března 2018

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jiří Ovčáček brutálně potupil Karla Schwarzenberga

Mluvčí prezidenta Miloše Zemana Jiří Ovčáček předstoupil dnes před
novináře na své pravidelné tiskové konferenci.

Ovčáček úvodem informoval o návštěvě čínského prezidenta Si
Ťin-pchinga, která se uskuteční v posledních březnových dnech. „Tato
událost je o to významnější, že Česká republika bude jedinou zemí
Evropské unie, kterou čínský prezident navštíví. Následně odletí do
Spojených států amerických,“ řekl Ovčáček. Prezident by měl čínskou
hlavu státu přijmout na zámku v Lánech. „Bude to poprvé, kdy prezident
uvítá svůj protějšek na zámku v Lánech,“ dodal s tím, že druhý den
návštěvy by měl čínský prezident zavítat i na Pražský. hrad a sejít
se s podnikateli. „Státní návštěva prezidenta Čínské republiky ukazuje,
že byly restartovány vztahy s Čínskou republikou,“ doplnil Ovčáček s
tím, že ve druhé vlně čínských investic by v Česku mohlo být
investováno až 45 miliard. „O konkrétních smlouvách je třeba hovořit
až poté, co budou podepsány,“ dodal.

„Zítra, tedy v úterý, přivítá prezident Zeman polského prezidenta
Andrzeje Dudu. Témata jsou jasná. Hovořit by se mělo o spolupráci zemí V4,
migrační vlně, ekonomické spolupráci i o summitu NATO ve Varšavě,“
řekl. O den později přijme prezident na jejich žádost ministra
zahraničních věcí Lubomíra Zaorálka a ministryni sociálních věcí
Michaelu Marksovou (oba ČSSD). „Tématem bude prezidentská smlouva, která
má pomoci uneseným českým dětem v Norsku. Bude to příležitost k tomu,
aby pan ministr vysvětlil názorové veletoče v této záležitosti,“
podotkl Ovčáček.

Následovat bude přijetí Andreje Babiše (ANO), kdy se mimo jiné bude
hovořit o předčasných volbách a o diskutovaném Čapím hnízdě. „Prezident
kauzu Čapího hnízda nesleduje. Pan prezident se zabývá pouze věcmi, které
přesahují miliardu korun,“ poznamenal Ovčáček s tím, že by neměla
kauza Čapího hnízda zakrýt kauzu OKD. „Kapři si svůj rybník nevypustí,“
domnívá se Ovčáček v otázce předčasných voleb. Ty prosazuje Andrej
Babiš o pár měsíců dříve, a to prý především z důvodu vhodnějšího
sestavování státního rozpočtu.

„V minulém týdnu se prezident setkal s krajskými koordinátory projektu
Dunaj–Odra–Labe. Došlo k jednomyslné dohodě, že tito koordinátoři
požádají krajská zastupitelstva, aby byla předložena zákonodárná
iniciativa,“ informoval Ovčáček.

„V závěru se ještě vrátím k nedávné události, kdy čestný předseda
TOP 09 Karel Schwarzenberg tvrdil, že Hrad je z bezpečnostních důvodů
uzavřen. Uvedl to v den, kdy Hrad navštívilo na osmnáct tisíc lidí. Aby
Karel Schwarzenberg nemusel zbytečně mudrovat, tímto mu adresuji pozvánku na
prohlídku Pražského hradu za zlevněné důchodcovské vstupné,“ jízlivě
poznamenal Ovčáček.

Následně se také vyjádřil k výroku Lubomíra Zaorálka (ČSSD), který
řekl, že v případě nadálého věznění ukrajinské pilotky Nadiji
Savčenkové by mohly být opětovně zpřísněny sankce vůči Rusku. „Pan
prezident je odpůrcem sankcí, neboť se nedomnívá, že by to danou situaci
mohlo řešit,“ řekl.

„V případě pana kancléře Vratislava Mynáře jde o dobrovolnou
záležitost. Pokud jde o případ generála Pilce, tam to bude pan prezident v
nejbližší době řešit,“ odvětil následně Ovčáček k bezpečnostním
prověrkám a jejich neudělení dvěma zaměstnancům Pražského hradu.

Závěrečný dotaz se týkal hledání článku Hitler je gentleman, který
měl dle prezidenta Miloše Zemana vytvořit novinář Ferdinand Peroutka.
Článek však prozatím nebyl nalezen, a tak Zeman vyhlásil finanční odměnu
pro toho, kdo jej objeví. „Ty tipy jsou zajímavé. Finanční odměna,
která je vypsána za nalezení článku, pochází ze soukromých financí
prezidenta Zemana,“ doplnil Ovčáček.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
VIDEO Donbas je infikovaný. Nemá žádnou genetiku, šokoval v TV ministr
kultury Ukrajiny

V televizním pořadu Svoboda slova na stanici ICTV řekl ukrajinský ministr
kultury Jevhen Nyščuk, že část obyvatel Ukrajiny, konkrétněji obyvatelé
Čerkasu a Donbasu, postrádá genetiku, aby přijala ukrajinskou kulturu.
Pořad se věnoval diskusi u příležitosti třetího výročí Euromajdanu,
které nyní Ukrajina oslavila.

Nyščuk odpovídal na otázku o roli knihy pro uvědomění ukrajinské
identity v souvislosti s jihem a hlavně východem země, které, jak
diskutující Natalia Sokolenková připomenula, „byly objektivně pod vlivem
ruského světa“. Podle Nyščukových slov je otázka ukrajinské kultury na
dnešní Ukrajině bezpečnostním problémem, který je hned na druhém místě
co do významu – hned za dobře vyzbrojenou armádou.

Dále Nyščuk řekl s odkazem na historický vývoj země: „Situace, která
vznikla na východě a jihu, je propastí uvědomění. Navíc, když jsme
mluvili o genetice v Záporoží a na Donbase, tak to jsou města se zvnějšku
dovezenou infekcí (ekdemická). Tam není genetika, jsou to vědomě
infikované (regiony, pozn. red.). Čerkasy jsou slavný hejtmanský a
ševčenkovský (Taras Ševčenko, ukrajinský národní básník 19. století,
pozn. red.) kraj. Vlastní město Čerkasy je na polovinu infikované zvnějšku.
Proč? Protože se báli ševčenkovského ducha. Taková byla technologie
Sovětského svazu.“

Podle ministra kultury je zdrojem nového ukrajinského uvědomění „kniha,
výchova dětí, hodně uměleckých událostí, film a tak dále“. Doplnil,
že stát vytvořil Institut knihy, který po zemi šíří knihy, a to takové
knihy, jaké požadovaly pro sebe knihovny. Role kultury je podle slov ministra
kultury zašití rány v ukrajinském uvědomění.

Ničšuk také řekl v rámci diskuse, že Putin anektoval Krym a rozpoutal
agresi na Donbase, protože „na Majdanu prohrál“. V podstatě také odmítl
nejnovější film amerického Olivera Stona, který mapuje události
ukrajinského Majdanu v roce 2013, a na otázku, zda se bude na Ukrajině
oficiálně vysílat, neodpověděl. Nyščuk v této souvislosti rovněž
zdůraznil, že majdanská revoluce byla pouze a jedině záležitostí
Ukrajinců samotných a odmítl zahraniční vměšování.

Celou skoro dvouhodinovou diskusi je možné sledovat na webových stránkách
stanice ICTV v ukrajinském jazyce. Na výrok ukrajinského ministra v českém
prostředí upozornil jako první analytik Štěpán Kotrba na svém
facebookovém profilu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Polský generál poradil, jak se vyhnout útoku Ruska

Nehledě na to, že Polsku nic vážného ze strany Ruska nehrozí, je třeba se
k němu chovat jako k agresivnímu státu, aby bylo možné se vyvarovat
potenciálnímu útoku, prohlásil pro televizní kanál TVN24 generál
Bogusław Pacek.

„Nemáme důvod panikařit, máme ale důvod pro obavy. Je dobré se
připravit a zadržovat potenciálního agresora, to znamená vymlátit mu z
hlavy myšlenku o útoku na Polsko," řekl pro televizní kanál TVN24 generál
Pacek.

Polský ministr obrany, který se v sobotu účastnil Mezinárodního fóra pro
bezpečnost v Kanadě, prohlásil, že výsledky cvičení Západ 2017 ukázaly,
že Rusko se nepřipravuje k obraně, ale k útoku.

Pacek prohlásil, že z jedné strany nejsou žádná fakta, která by
potvrzovala bezprostřední hrozbu ze strany Ruska. „V Rusku za čtyři
měsíce proběhnou prezidentské volby, a kvůli tomu, jak to vypadá pro
většina států v Evropě, hraje na vnitřní auditorium, hraje svaly, a to se
občas interpretuje jinak," dodal.

Generál Pacek si myslí, že Rusko nemá důvod na Polsko útočit, je ovšem v
zájmu Moskvy NATO oslabit.

„Polsko je vhodný stát, který by v případě útoku mohl oslabit snahu
členských zemí o společné soužití," prohlásil Pacek. Generál dodal, že
Polsko je pro NATO natolik důležité, že útok Ruska by měl na alianci
velký vliv.

Přiznal se, že z vystoupení polského ministra obrany pochopil jen málo. „Vůbec
nechápu, co je to ta současná „horká: válka. Zdali budeme žádat o
natovskou pomoc v rámci 5. článku," dodal.

Pátý článek je pro alianci klíčový — v případě útoku na jednoho
člena NATO mu ostatní země přijdou na pomoc.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V USA neuviděli „zrcadlový obraz“ v zákoně o médiích–zahraničních
agentech v Rusku

V agentuře, která dohlíží na státní média v USA, jsou přesvědčeni,
že zákon, podle něhož média se zahraničním financováním mohou být
uznána v Rusku zahraničními agenty, není zrcadlovou odpovědí „podle
zásady vzájemnosti“ na omezení práce RT a Sputnik na území Spojených
států.

Je to uvedeno v prohlášení předsedy Rady guvernérů pro vysílání (BBG)
USA Johna Lansinga.

„I když nebudeme uvažovat o tom, jak nové kroky ruské vlády ovlivní
naši novinářskou práci, jakákoliv definice těchto kroků značně zkreslí
skutečnost," zdůraznil.Podle jeho slov americká média nemají takové
možnosti šíření jako RT a Sputnik.

Přitom Lansing nehovoří o skutečnosti, že v Rusku vysílají americká
média, například CNN, a také Rádio Svoboda vysílá na AM-frekvenci.

„BBG bude ráda, jestliže současný důraz na vzájemnosti mezi ruskými a
americkými médii bude zakončen tím, že americkým společnostem, včetně
mezinárodních mediálních zdrojů USA, jako je Hlas Ameriky a Rádio
Svobodná Evropa/Rádio Svoboda, budou poskytnuta v Rusku stejná práva a
možnosti, jaké mají ruské sítě v USA," uzavřel.

Lansing nehovoří ani o tom, že ani jedno z amerických médií není v Rusku
registrováno jako zahraniční agent.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Žumpa, fašismus. Jde o osud Evropy, kterou ohrožuje Rusko, a nás
přeřvávají populisté, běduje český tisk nad Slovenskem

Výsledky slovenských voleb se zabývají i komentátoři českých deníků
– MF Dnes, Lidových novin a Hospodářských novin.

„Překvapení není na místě. Slovenské volby dopadly přesně tak, jak to
odpovídá místní politické tradici, k níž patří roztříštěnost,
vzniky a zániky stran a silné osobní soupeření,“ píše komentátor MF
Dnes Vojtěch Varyš.

„V každých volbách se do slovenského parlamentu dostane alespoň jedna
nová strana, tentokrát jsou to tři: Procházkova Síť, Kollárova Sme rodina
a Kotlebova ultrapravicová ĽSNS. Z ostatních jich hned několik, včetně
Mostu, SaS nebo OĽaNO, má za sebou jen několik let existence. Jediným
matadorem mezi partajemi byla KDH, která se v parlamentu držela nepřetržitě
od roku 1990. Po sobotě už i ona padla,“ konstatuje Varyš.

„Dalším stylotvorným prvkem slovenské politiky je příklon k výrazným,
charizmatickým lídrům, kteří pak mají – světe, div se – určité
autoritativní sklony. Takový byl Mečiar, takový byl i jeho nástupce
Dzurinda a takový je i Fico. Ani jeden z nich neměl nikoho, kdo by jej mohl
vystřídat, jistě i proto, aby se necítil mezi vlastními ohrožen, a tak
nakonec jejich partaje zanikly s nimi,“ dodává. Jak následně uvádí,
Mečiarova HZDS už ani neexistuje, Dzurindova SDKÚ se do parlamentu nyní
nedosala.

„Pokud jde o Fica, ten volby vyhrál a má slušnou šanci dál vládnout.
Druhá věc je, že mnoha lidem s ním dochází trpělivost a jeho volební
potenciál již zjevně minul svůj zenit. Dosáhl čtvrtého, avšak
nejslabšího volebního vítězství, před dvěma lety prohrál prezidentské
volby – a pokud ho někdo schopný brzy nevystřídá, strana Směr nakonec
skončí stejně jako HZDS a SDKÚ,“ uvádí komentátor MF Dnes. A vtipné mu
přijde především to, že tentýž vůdcovský princip využívají i
všechny ostatní politické strany. „Že po letošních volbách nevznikne
stabilní vláda? Asi ne. To se na Slovensku daří jen tehdy, když má
některý z kohoutů buď nadpoloviční většinu, nebo své koaliční
partnery drží pevně pod krkem,“ uzavřel Varyš.

Volby bez vítěze

V Lidových novinách se slovenskými volbami zabýval politolog Pavol Hardoš.
„Slovenské volby nemají vítěze. Nemohou je mít, když se do parlamentu
dostali fašističtí extremisté,“ uvedl. „Odstíny hnědé jsou však v
různé míře patrné na většině politických subjektů, které vstupují do
Národní rady. I v důsledku rozložení mandátů je výsledkem politický pat,
z něhož nebude snadná cesta k nějakému řešení. Už několik hodin po
oznámení výsledků hlasování se začala skloňovat možnost vytvoření
dočasné úřednické vlády po dobu slovenského předsednictví EU, které
začne 1. července, a předčasných parlamentních voleb,“ doplnil.

Podle něj je největším šokem úspěch krajně pravicové strany Ľudové
strany Naše Slovensko Mariana Kotleby.

„Zatímco Kotleba reprezentuje ryzí středoevropský fašismus, další
protestní seskupení, které slaví úspěch – Sme rodina podnikatele Borise
Kollára – představuje postmoderní extremismus věku internetových hoaxů.
Tady šel protestní hlas slovenského voliče člověku, jenž se nenechá
vyfotit bez módního šátku nebo šály, nicméně z úst vypouští žumpu
čtvrté cenové skupiny. Kollárova popularita je ještě překvapivější
než ta Kotlebova, neboť se předpokládalo, že oslovoval přesně ten typ
voličů, který se k volebním urnám zrovna nehrne,“ konstatuje také
Hardoš.

„Zodpovědnost za neutěšenou povolební situaci je možné připsat
především hlavám Smeru. Nejenže měly poslední čtyři roky prakticky
neomezenou kontrolu nad parlamentem a státními úřady, kterou nedokázaly
zužitkovat způsobem, jenž by bránil růstu frustrací a pocitů beznaděje,
ale udávaly i dominantní tón kampaně. Dnes sklízejí svou hnědou bouři
společně s ostatními politickými stranami, které se na nenávistné
rétorice léta přiživovaly,“ uzavřel politolog.

Referendum o Ficovi

A co slovenským volbám říká Martin Ehl v Hospodářských novinách? „Slovenská
vládní strana Směr premiéra Roberta Fica ztratila velkou část voličů, na
které nezabralo ani vyvolání strachu z uprchlíků. To je jediná dobrá
zpráva vyplývající z výsledků slovenských parlamentních voleb,“
sdělil Ehl.

„Volby byly svého druhu referendem o Robertu Ficovi. Ukázaly, že jeho
dříve tolik oceňované politické schopnosti slábnou. Je sice ještě
předčasné dělat závěry o konci jeho politické kariéry, ale zhnědnutí
politiky bude součástí jeho dědictví, které si Slovensko nějakou dobu
ponese,“ pokračoval Ehl s tím, že Ficův populismus natlačil voliče ke
Kotlebově straně, hlásící se k dědictví fašistického Slovenského
státu z doby druhé světové války.

„Pro ostatní státy střední Evropy je takový vývoj neblahým varováním.
Slovensko s osmi stranami v parlamentu čeká období nestability ve chvíli,
kdy se určuje další osud sjednocené Evropy. Tedy ve chvíli, kdy je třeba
se bránit agresivnímu ruskému vlivu a kdy jsou liberální hlasy
přeřvávány populisty všeho druhu,“ uzavřel.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
FSB zastavila převážení střeliva z Ukrajiny na Krym

Krymská pohraniční správa FSB zastavila pokusy převážení pašovaného
střeliva z Ukrajiny, informuje tisková služba úřadu.

Střelivo bylo odhaleno v automobilu, jedoucím Ukrajiny přes hraniční
přechod Džankoj. Podezření vyvolal pasažér zahraničního vozu Volkswagen
Passat, obyvatel Charkovské oblasti. Strážci pořádku se rozhodli prověřit
jeho zavazadlo.

„Výsledkem prohlídky osobních věcí občana Ukrajiny s použitím
technických prostředků byly odhaleny ostrá munice o průměru 7.62 mm,
traumatické patrony o průměru 9 mm s gumovými střelami a držák optické
mušky. Kromě toho bylo objeveno 85 mincí, které mohou mít historickou a
kulturní hodnotu, rovněž ukrytých před kontrolními orgány", uvádí se ve
zprávě.

Všechny předměty byly zabaveny.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zdroj: ministři zahraničních věcí EU odsouhlasili pět zásad vztahů s
Ruskem

Ministři zahraničních věcí členských zemí Evropské unie na pondělním
zasedání v Bruselu odsouhlasili pět zásad ve vztazích s Ruskem, které
poté vyhlásila hlava diplomacie EU Federica Mogheriniová, sdělil
novinářům informační zdroj v Evropské unii.

Podle jeho slov zásady vyhlásila na zasedání Mogheriniová, ministři s nimi
souhlasili.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Obama si připsal autorství iniciativy chemického odzbrojení v Sýrii

Americká média informovala o besedě s prezidentem USA Barackem Obamou, v
níž řekl o svém autorství iniciativy z roku 2013 likvidovat chemické
zbraně v Sýrii, aby se zabránilo vojenské operaci proti této zemi.

Zahraničněpolitický pozorovatel časopisu The Atlantic Jeffrey Goldberg
dostal dříve od Obamy několik interview, na jejichž základě byl ve
čtvrtek uveřejněn velký příspěvek. V něm reprodukuje novinář mj.
Obamovy vzpomínky na jednání o Sýrii.

V roce 2013 obvinila administrativa USA syrské úřady z použití chemických
zbraní proti civilistům. Původně plánoval Obama provést operaci dle
vlastního uvážení, pak se ale obrátil na Kongres pro formální povolení.
Většina poslanců Kongresu byla proti. V září 2013 přišlo Rusko s
návrhem likvidovat chemické zbraně v Sýrii pod kontrolou OPCW. Obama s
tímto návrhem souhlasil, a tak bylo vojenskému zásahu USA v Sýrii
zabráněno. Zásoby chemických zbraní byly ze Sýrie úspěšně odvezeny a
zlikvidovány: koncem října 2014 hlásila OPCW likvidaci 97,8 % chemických
látek vojenského určení odvezených z této země.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Manchester United anuloval vstupenky Rusů na utkání v Oděse

Ruští fanoušci anglického fotbalového klubu Manchester United, kteří si
koupili vstupenky na utkání Ligy Evropy proti ukrajinskému klubu Zarja v
Oděse, dostali sms zprávy o tom, že jejich vstupenky byly anulovány,
oznámila agentura UNIAN.

Podle informace agentury je toto rozhodnutí spojeno s doporučeními
ukrajinských úřadů.

Oznámil to také oficiální fan-klub Machester United na území Ruska a zemí
bývalého SSSR.

Utkání luhanské Zarji s Manchester United se bude konat 24. listopadu na
stadiónu Černomorec v Oděse.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vynálezce copu Tymošenkové pověděl o jejích tajných schůzkách s Putinem

Předsedkyně frakce Baťkivščyna v ukrajinské Nejvyšší radě Julija
Tymošenková začala nosit svůj věhlasný cop, aby ukrajinské ženy
nezáviděly, jak je sexy. V rozhovoru pro televizi 112 Ukraina to prohlásil
politický konzultant Oleksij Sitnikov.

Sitnikov uvedl, že na konci 90. let pracoval s Tymošenkovou a navrhl jí image
s copem. Podle něj politička měla velmi vysoký „antirating", neboť ji
nevnímali jako Ukrajinku. „Proto se mi zrodil nápad, že ji prostě na čele
dámě razítko, že je Ukrajinka," uvedl.

Sitnikov uvedl, že Tymošenkovou chtě nechtě přitahuje ruský prezident
Vladimir Putin „jako nejvlivnější člověk na světě několik let po sobě".
„Když spolu mluvili, tak měli poměrně dobrý osobní kontakt. Byl jsem
jedním z těch, kdo to zařídil. Stýkali se ale ve dvou. Jsem si zcela jist,
že si navzájem chovají úctu," uvedl politický konzultant.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zdroj: Odsun VKS RF ze Sýrie může mít za následek zrušení sankcí vůči
Rusku

Rozhodnutí Ruska zahájit odsun skupiny svých vzdušných a kosmických sil ze
Sýrie se může stát „úvodem“ k postupnému rušení sankcí zavedených
Západem vůči Rusku. Tento názor vyslovil v rozhovoru pro RIA Novosti
diplomatický zdroj v Bruselu.

Včera nařídil ruský prezident Vladimir Putin ministru obrany, aby byl 15.
března zahájen odsun ruské skupiny ze Sýrie, protože vytýčené úkoly
byly úspěšně splněny.

„Nevylučují, že toto rozhodnutí ruského vedení se může stát jakýmsi
úvodem k postupnému rušení západních sankcí vůči Rusku", řekl zdroj
agentury.

Podle jeho slov se „Rusko každopádně stalo opět klíčovým hráčem na
mezinárodní scéně".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruské velvyslanectví v Moldavsku ostře odsoudilo poskvrnění Puškinova
pomníku

Ruské velvyslanectví v Moldavsku vyzvalo k pečlivému vyšetření incidentu
s poskvrněním pomníku básníka Alexandra Puškina v městě Falešty.

Pachatelé rozbili horní část monumentu, hlavu a ramena. Bylo zahájeno
trestní stíhání podle článku č.228 Vandalismus.

Velvyslanectví odsoudilo vandalský čin. Na diplomatickém zastupitelství
prohlásili, že tento pomník symbolizuje „staleté vztahy ruského a
moldavského národa."

„Vyzýváme moldavské úřady, aby poskytly pomoc v obnovení monumentu.
Rouhačský čin vandalů nesmí zůstat nepotrestaným," řekli diplomaté.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V DLR informovali o výrobě zbraně, která dokáže znemožnit útok OSU

V jednostranně vyhlášené Doněcké lidové republice vytvořili zbraň,
která dokáže rychle zlikvidovat nepřítele, řekl RIA Novosti nejvyšší
vládní představitel DLR Alexandr Zacharčenko.

„Během konfliktu doněcká obrana vytvořila vzorky zbraní, které umožní
dříve než začne," řekl.

Vojenská operace ukrajinských ozbrojených sil v Donbasu trvá od dubna 2014.
Obětí konfliktu se podle údajů OSN stalo více než 10 tisíc lidí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média: Rusko může předat Srbsku šest MiG-29

Ruská vláda souhlasila s předáním Srbsku šesti letadel MiG-29 a několika
kusů obrněné techniky za podmínky, že Bělehrad zaplatí pouze opravu
stíhaček, píše páteční list Večerne novosti s odkazem na vlastní zdroj
na vedení republiky.

Na srbském ministerstvu obrany řekli RIA Novosti, že tuto informaci nemohou
komentovat.

„Čekáme na oficiální reakci prezidenta Tomislava Nikoliće a srbské
vlády. Překážkou pro uskutečnění daného projektu může být cena opravy
letadel. Moskva údajně uvedla, že si oprava stíhaček a doprovodního
zařízení vyžádá na 50 milionů dolarů," cituje list slova svého zdroje.

List píše, že srbský park stíhaček, který má několik MiG-21 a MiG-29 a
také letouny jugoslávské výroby J-22 Orao, má na léta 2018-19
naplánované generální opravy a ostře potřebuje modernizaci.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Kyjevě pojmenovali ukrajinské regiony, které jsou připravené na
znovupřipojení k Rusku

Chersonská, Oděská, Nikolajevská, Charkovská a Zakarpatská oblast se mohou
stát součástí Ruska, pokud se Ukrajina smíří se ztrátou Donbasu. O tom v
éteru televizního kanálu ICTV informoval náměstek ministra pro otázky
uprchlíků ukrajinské vlády Georgij Tuka, uvádí agentura Ukrinform.

„Domnívám se, že to je (návrh předat Rusku Donbas — pozn.red.)
absolutně nepřijatelné a z mého pohledu ve skutečnosti nebezpečné.
Protože je takový pojem jako vektor síly. Pokud nyní ze strany Ruska je
tento vektor síly zaměřen na tom území, tak je pohled, že tím vše
skončí, zcela chybný. Tento vektor síly bude zaměřen na jinou část
naší vlasti," řekl Tuka.

V červnu vedoucí frakce strany Batkivščyna v Radě Julija Tymošenková
oznámila, že Ukrajina může ukončit existenci do roku 2019, pokud v zemi
nebudou provedeny předčasné parlamentní a prezidentské volby. Dodala, že
příčinami neúspěchu mohou být „antilidská" důchodová a zdravotnická
reforma a také pokusy o uzákonění prodeje zemědělské půdy.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jsou dny Putinovy vlády sečteny? Zdravotní problémy přinutí ruského
prezidenta odstoupit už příští rok, říká ruský politický analytik

VLADIMIR Putin by mohl příští rok kvůli svému zhoršujícímu se zdraví
opustit Kreml, tvrdí člověk zevnitř. Ruský prezident a bývalý agent KGB,
který se pyšní svou fyzickou kondicí, uvažuje kvůli „určitým
okolnostem“ o odstoupení v roce 2017.

Profesor moskevského Státního institutu zahraničních záležitostí
politický analytik Valerij Solovej přednesl vágní předpověď, že pan
Putin by mohl v nadcházejících 12 měsících potichoučku vyklouznout ze
záře veřejných světel.

Vladimir Putin letos

Tento kremelský expert narážel na to, že za tímto šokujícím krokem by
mohly být akutní zdravotní potíže.

Když se ho ptali, zda má prezident zdravotní problémy, tak odpověděl: „Nechtějte
ode mě, abych řekl něco dalšího, řekl jsem už dost.“

„Dovolte mi ještě jednou zdůraznit: tato informace není absolutně
spolehlivá. Ještě by si to mohl rozmyslet.“

Pan Solovej dodal: „Jak je vám jasné, tato hypotetická situace je z
hlediska ruské politiky velice citlivá.“

Zprávy o nejistém osudu pana Putina se poprvé objevily na webové stránce
podporující Kreml Moskovskij Komsomolec, ale byly údajně o pár hodin
později smazány.

Pan Solovej se později uchýlil na sociální média, aby potvrdil, že jeho
první interview se zakládalo na faktech.

Uvedl: „Před koncem roku bude respektovaným návštěvám potvrzeno vše, o
čem jsem v tom hodně zmiňovaném interview mluvil.“

Pan Putin je u moci buď jako prezident nebo jako ministerský předseda Ruska
od roku 2000.

Putin je na vrcholu ruské politiky od roku 2000

Express.co.uk v únoru referoval, že pan Putin staví do pozice svého
nástupce tvrdého muže a bývalého bodyguarda.

Alexej Djumin, bývalý velitel Sil speciálních operací Ruské armády,
rovněž hraje za prezidentův hokejový tým jako brankář.

O tomto 43 letém muži jdou fámy, že je to čekatel na prezidentství, když
si zatím získal jmenování guvernérem strategicky důležitého regionu Tula
– tj. oblasti větší než Wales.

V Moskvě se panu Djuminovi připisuje klíčová role při uchvácení Krymu od
Ukrajiny v roce 2014.

Tomuto mocnému muži byla na základě toho udělena i medaile za statečnost
Hrdina Ruska a byl pak povýšen na generála a zároveň se stal zástupcem
vrchního velitele pěchoty.

Loni pak byl tento málo známý favorit Kremlu povýšen na náměstka ministra
obrany pod Putinovým blízkým spojencem Sergejem Šojgu.

Na jeho meteorický vzestup se pohlíží jako na pokus úřadujícího
prezidenta posílit důvěryhodnost pana Djumina před soutěží o tuto
vrcholnou pozici, až pan Putin odstoupí.

Zdroj: express.co.uk

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Donalde Trumpe, nebuďte hodný na Rusko! V New Yorku prý letí tento úvodník
místních novinářů

Před několika dny sklidil velký ohlas úvodník amerického listu New York
Times, v němž novináři varují nového amerického prezidenta Donalda Trumpa
před příliš měkkým postojem vůči Rusku.

Novináři podotýkají, že sice jen pár expertů věří, že Rusko chce
rozpoutat válku se Západem, spousta se jich ale prý obává, že Putinovo
agresivní chování, tak jak se snaží obnovit ruskou velikost, může
vyústit ve špatný odhad situace, který často vede k ozbrojenému konfliktu.

Za příklad nebezpečného chování Ruska dávají novináři vměšování se
do amerických prezidentských voleb, anexi Krymu či rozpoutání války na
východě Ukrajiny a letecké údery proti civilistům v Sýrii.

Navzdory těmto předpokladům, které by nového amerického prezidenta měly
vést k ostražitosti a odporu vůči chování Vladimira Putina, Donald Trump
spíše dává najevo, že stojí na straně ruského prezidenta.

Takový postoj ale považují novináři z New York Times za nepřijatelný.
Podle nich je třeba se Vladimiru Putinovi postavit a dát mu jednoznačně
najevo, že si nemůže dovolit překračovat hranice. Donaldu Trumpovi coby
novému americkému prezidentovi proto novináři radí, aby přinejmenším
potvrdil americký závazek vůči NATO a evropské demokracii, na jejichž
podkopání prý Vladimir Putin usilovně pracuje.

Ruský prezident se prý navíc v mnoha ohledech zdá silný, ale stojí v čele
země, jejíž populace stárne a ekonomika závislá na ropě slábne. Navíc
Rusko zůstává zabředlé v nákladných vojenských operacích na Ukrajině a
v Sýrii.

„Putin by neměl mít žádných pochyb o tom, že Spojené státy a jejich
spojenci budou bránit své zásady a hodnoty. Zároveň by ale měl vědět,
že zůstanou otevření spolupráci v těch oblastech, kde se jejich zájmy
budou překrývat se zájmy Ruska,“ navrhli novináři Trumpovi vzorec
americko-ruských vztahů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Generál Šedivý: Rusko a Skripal? Takové věci se vyřeší. Ale blíží se
taková migrace, že...

ROZHOVOR Bývalý náčelník generálního štábu české armády a nyní
pedagog Vysoké školy CEVRO Institut Jiří Šedivý mapuje bezpečnostní
rizika současného světa od vraždy agenta Sergeje Skripala ve Velké
Británii, ruské nové „zázračné“ zbraně i změny na postu amerického
ministra zahraničí kvůli plánované schůzce korejského vůdce s americkým
prezidentem. „To jsou věci, které do nějaké míry kulminují, pak se zase
vracejí zpátky do odpovídající úrovně. Ale podle mne jsou mnohem
složitější věci, které jsou spojeny s globálním oteplováním,
zhoršováním životního prostředí a následně migrací, ale také to, jak
se začínají aktivizovat různé radikální skupiny,“ prohlásil Jiří
Šedivý v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz.

Velká Británie vyhostí ruské diplomaty jako reakci na vývoj případu
otráveného agenta Sergeje Skripala, protože Rusové nevysvětlili, jak se do
Británie dostala nervová látka, kterou byl bývalý dvojitý agent otráven.
Stojí za tím podle vás skutečně Kreml nebo ruské zpravodajské služby,
jak se spekulovalo v obdobném případě otráveného agenta Alexandra
Litviněnka?

Pokud vím, Velká Británie na základě prvotního šetření vyjádřila
názor, že jed vznikl v Sovětském svazu a že je potřeba, aby Rusko
vysvětlilo, jak se takový jed, který se nedá běžně získat, dostal do
Velké Británie. Usuzují z toho, že tam je nějaká ruská stopa. Ale je
třeba uvést, že Británie čekala do nějaké doby, než Rusko odpoví na
otázky, které Rusku zaslala. Ruský ministr zahraničí Lavrov zpochybňuje
jejich srozumitelnost, ale myslím, že to je pouze hra. Teprve poté Britové
přistoupili ke krokům, jako je vyhoštění třiadvaceti ruských diplomatů z
Velké Británie. Ale je potřeba počkat na výsledky šetření a nedělat
nějaké ukvapené závěry, byť současné šetření ukazuje na ruskou stopu.
Myslíte, že bude možné beze všech pochybností zjistit, kdo a proč Sergeje
Skripala a jeho dceru otrávil? Nebo dojde k velmi silnému podezření jako v
případě Litviněnka, že za tím stálo Rusko, ale Kreml to bude stejně
popírat?

V případě Litviněnka byly konkrétní stopy, kudy radioaktivní jed, kterým
byl agent otráven, byl do Velké Británie dopraven. Byli identifikováni i dva
potenciální viníci, takže myslím, že v případě Litviněnka jsou
pochybnosti vyšetřováním poměrně významně vyvráceny. Zatímco v tomto
případě je skutečně třeba počkat, jaké budou první opravdu ověřené
výsledky vyšetřování, zda se prokáže, že akce byla řízena Ruskem, nebo
že to byla jednoduchá vražda, při níž byly použity otravné látky.

Co by podle vás byla horší varianta? To, že za otravou agenta stojí Rusko,
jeho zpravodajská služba, nebo to, že Rusko nemá nad těmito nebezpečnými
jedy vyrobenými v éře Sovětského svazu kontrolu, že jim unikly a objevují
se někde v kriminálním prostředí?

Samozřejmě, pokud by se ověřilo, že ta otravná látka unikla z nějakých
skladů v Rusku, je to stoprocentně věc, která by se stát neměla, a Rusko
by za to bylo kritizováno. Nicméně to není vyloučeno. Ale pokud by se
skutečně prokázalo, že zavraždění bylo řízeno z Ruska, byl by to velký
problém, který by ukazoval na velmi krajní způsob likvidace protivníků ze
strany Ruska. Což by byla opravdu mezinárodní krize.

Dá se vyloučit, že to není krajní metoda práce ruské zpravodajské
služby, když už k tomu v případě Litviněnka došlo?

Úplně se to vyloučit nedá, protože jsou známy případy i z minulosti, kdy
Sověti použili také vstříknutí jedu do těla svého protivníka – agenta.
Ale dneska je už úplně jiná doba, jsme daleko za studenou válkou a ta
kultura vztahů a řešení problémů je podle mého názoru úplně jinde. A
tyhle metody řešení už nepatří do této doby.

Ale přece vidíme, co se děje na východě Ukrajiny, kam Rusko posílá
zbraně, munici i vojáky. I to, že Rusko porušilo mezinárodní právo
okupací Krymu, nakonec sám jste mluvil o případu Litviněnka, opravdu máte
pocit, že Rusko tak zásadně změnilo metody boje proti svým protivníkům?

Ano a ne. Myslím, že kdyby to bylo v minulosti, zvolilo by poměrně
radikálnější cesty řešení. Dnes žijeme v jednadvacátém století a jsem
přesvědčen, že používání hrubé síly už sem nepatří, i když se jí
nemůžeme vyvarovat, jak se ukázalo na Středním východě nebo na východě
Ukrajiny. Ale to musíme překonat a musíme najít způsoby řešení, které
nebudou spojeny s používáním hrubé síly. I když myslím, že ve
vyváženosti jednotlivých táborů, ať už to bude NATO nebo Šanghajská
organizace pro spolupráci apod., bude pravděpodobně nějakou roli hrát, ale
nemělo by to být primární. Ve světě se stále objevují další a další
hrozby, třeba Severní Korea a její jaderné zbraně. Co říkáte schůzce
amerického prezidenta s korejským vůdcem? Bývalý ministr zahraničí
Spojených států amerických Rex Tillerson, který byl odvolán z funkce,
prohlásil, že v diplomacii by měli nejprve jednat nižší diplomaté, až
potom nejvyšší představitelé států. Je podle vás šance, že tato
schůzka přispěje ke zlepšení vztahů mezi Spojenými státy americkými a
Severní Koreou? Nemůže dojít k tomu, co se v případě diktátorů často
stává, že byla dohoda uzavřena, není jisté, že ji severokorejský režim
bude dodržovat, až se mu to přestane hodit?

Vždycky platí, že smlouvy jsou od toho, aby se porušovaly. Ale máte pravdu,
že příprava, pokud má smlouva fungovat dlouhodobě, musí být propracovaná
a musí vést k závěrům, které budou akceptovatelné pro obě dvě strany.
Ale zatím nevíme, do jaké míry se podaří schůzku mezi Kim Čong-unem a
Donaldem Trumpem uskutečnit, takže bych byl zdrženlivý. Pořád nevíme, jak
to ve skutečnosti bude vypadat. První „oběť“ tato zatím
neuskutečněná schůzka má, je jí Rex Tillerson, protože jeho kritika
Trumpova jednání byla zřejmě poslední kapkou, která vedla k jeho
odvolání z postu ministra zahraničí. Na jeho místo nastoupí dosavadní
šéf Ústřední zpravodajské služby, CIA, Mike Pompeo, který zastává
tvrdší linii podobně jako americký prezident. Vnímáte tuto výměnu v
čele americké diplomacie jako pozitivní, nebo negativní?

To všechno se událo v posledních dnech, takže na nějaké hodnocení je brzy,
neznáme ani názory pana Pompea, takže je potřeba ještě nějakou dobu
počkat. To, že má podobné názory jako prezident Trump, ještě neznamená,
že bude špatný ministr zahraničních věcí. Na druhou stranu je zcela
evidentní, že došlo k nějakému konfliktu nebo nedorozumění mezi
prezidentem Trumpem a Tillersonem. A víme, že v minulosti mezi nimi docházelo
k různým nesrovnalostem a různým názorům i v jiných věcech, než je
Severní Korea, takže to pravděpodobně vyústilo v této době, ale
bezprostředně bych to nespojoval s rozhodnutím amerického prezidenta potkat
se s Kim Čong-unem. Zkrátka už to byla poslední kapka, kdy se prezident
rozhodl, že nebude dál spolupracovat s Tillersonem a zvolí si nového
ministra zahraničních věcí, se kterým si bude víc rozumět.

Co jste říkal na předvolební kampaň ruského prezidenta Vladimira Putina,
který ve svém poselství ke stavu země představil světu nové ruské „zázračné“
zbraně, jimž dominovaly především rakety, které mají podle něj
neomezený dolet, jsou schopné proniknout jakoukoli protiraketovou obranou a
zasáhnout jakékoli místo na světě. Je představení takových zbraní podle
vás jen předvolební kampaň, která má ujistit Rusy o připravenosti a
obranyschopnosti země, nebo je to zastrašování případných protivníků?

Vojenská schopnost je vždycky něco, co má zastrašit každého, kdo by
použil síly proti tomu, kdo svou vojenskou schopnost prezentuje. To je věc,
která například v době studené války držela jak Sovětský svaz, tak
Spojené státy americké v rovnovážné poloze a v důsledku to znamenalo, že
nedošlo k přechodu studené války na válku horkou. To je něco, co bude
pokračovat i do budoucnosti. Ale nebývá úplně běžné, že se v projevu o
stavu země předvádí jednotlivé zbraně, byť se tradičně mluví o tom,
že se bude bránit suverenita státu. Zkrátka ten projev bývá
státničtější než ten, který předvedl Vladimir Putin. On tam prezentoval
jednotlivé zbraně a zbraňové systémy dokonce i na videozáběrech. Nevím,
jestli to je vzkaz dovnitř nebo navenek, ale zcela určitě se ruský prezident
snažil prezentovat svoje výsledky mimo jiné v oblasti bezpečnosti a armády,
za kterou byl v minulosti poměrně hodně kritizován. Kritika spočívala v
tom, že Rusko zaostává a nemá moderní zbraně. Tak teď ukázal, že dneska
má ty moderní zbraně k dispozici. Ale chci znovu připomenout, že do
takového projevu to nepatří, to se zkrátka nedělá. Neznám případ, že
by někdo z podobně významného státu, jako je Rusko, prezentoval jednotlivé
rakety a zbraně. Myslíte tedy, že to byla odpověď na předchozí kritiku,
nebo fakt, že právě v této době ukázal nové zbraně, má nějakou
souvislost se současným děním ve světě, třeba s konfliktem na východě
Ukrajiny či v Sýrii?

Myslím, že Sýrie je jen v podstatě vedlejší produkt, i když Rusko zcela
evidentně má svůj vliv na Sýrii a tento region, kde má své základny a
případně bude mít ještě větší, jak tu námořní, tak tu leteckou. To
je věc geopolitická a Rusko tam bude a chce upevňovat svůj vliv. To bylo i v
době Sovětského svazu, to není nic nového. Faktem je to, že Putin použil
Sýrii jako jakýsi zkušební polygon k odpalování raket. V tomto případě
i v případě přepravy letadlové lodi, z níž startovala letadla k
provádění náletů v relativně malém prostoru operačního nasazení, to
byl víceméně jen nácvik k využívání těchto systémů, které má Rusko
k dispozici. To všechno jsou věci, které je potřeba registrovat.
Používání nových zbraní v Sýrii je ověřování svých schopností, ale
na druhou stranu použití síly ve prospěch syrského prezidenta Asada
znamená upevnění pozice v tomto regionu. A to je mnohem významnější než
demonstrace ruských zbraní a zbraňových systémů. Putin samozřejmě musí
ukázat, že má odpověď i sílu proti NATO a technologické převaze
Spojených států amerických nejen v těch konvenčních zbraních, ale i ve
zbraních vysoké technologické hodnoty. Proto předváděl například raketu
na jaderný pohon, podvodní kontinentální aparáty, nová bezposádková
letadla Suchoj Su-57 apod. Ruská armáda jich nemá ve své výzbroji nějak
velký počet, ale jejich schopnost, kterou Putin prezentoval, ukazuje, že
technologicky jsou na poměrně vysoké úrovni. Otázka ovšem zní, jak
vypadá ruská společnost. A to je to, co pravděpodobně Putina trápí mnohem
víc.

Evropskou unii zase trápí migrace, i když není tak dramatická jako v
předchozích letech. Je dnes situace ve světě vzhledem k věcem, o nichž
jsme mluvili, jako jsou různé lokální konflikty, zbrojení Ruska, migrace,
méně bezpečná než dřív? Nebo se bezpečnostní situace naopak zklidňuje,
když byl poražen Islámský stát, rýsuje se naděje o jednání se Severní
Koreou, končí válka v Sýrii?

Myslím, že z krátkodobého hlediska vždycky nastane nějaký problém,
který se podaří vyřešit. Kritický může být případ Severní Koreje.
Ale kdyby prezident Trump a korejský vůdce našli nějaké řešení, jak se
bude Severní Korea chovat v budoucnosti, zda zlikviduje jaderný arzenál,
snížila by se hrozba na východě Asie. To jsou věci, které do nějaké
míry kulminují, pak se zase vracejí zpátky do odpovídající úrovně.
Nedávno to byla hrozba Íránu, kterou se podařilo z velké části redukovat.
Ale podle mne jsou mnohem složitější věci, která je třeba vidět a hledat
v dlouhodobějším horizontu, a to jsou věci, které jsou spojeny s
globálním oteplováním, zhoršováním životního prostředí a následně
migrací, ale také to, jak se začínají aktivizovat různé radikální
skupiny. Je jedno, jestli jsou pravicové nebo levicové, teroristické nebo ne.
Problematika, která se týká lidstva jako takového, když se dostává do
pohybu obrovská masa lidí a pravděpodobně to bude pokračovat dál, může
být mnohem větší hrozba než to, když se dostanou do konfliktu
civilizované státy. Můžeme si jeden o druhém myslet cokoli, ale jsme
vzájemné konflikty schopni vyřešit. Znovu připomínám studenou válku, kdy
proti sobě stál blok Varšavské smlouvy a Severoatlantické aliance, kdy
měli hlavní hráči k dispozici jaderné zbraně, ale díky přirozené
inteligenci nejvyšších představitelů na jedné i druhé straně se
zabránilo tomu, aby se začaly používat. Ale v případě, kdy se dostane do
pohybu obrovská masa lidí například z Afriky, kde populační exploze dál
pokračuje, přestávají platit běžné zásady a normy. Tam musíme být
velmi opatrní, protože to je živná půda pro nárůst vysokého napětí,
radikalizace a vznik organizací, jako byl Islámský stát.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov vyjádřil Kerrymu pobouření v souvislosti s odmítnutím víza
Iljumžinovovi

Ministr zahraničních věcí RF Sergej Lavrov vyjádřil v telefonické besedě
s ministrem zahraničí USA Johnem Kerrym pobouření v souvislosti s
odmítnutím amerického víza prezidentovi Mezinárodní šachové federace
Kirsanu Iljumžinovovi, oznámilo MZV.

„Lavrov vyjádřil pobouření odmítnutím amerického víza prezidentovi
Mezinárodní šachové federace (FIDE) Kirsanu Iljumžinovovi, čímž mu byla
znemožněna přítomnost na utkání FIDE o titul mistra světa v šachu v New
Yorku", podotkli na MZV RF.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Forbes: Ukrajina by neměla dělat princeznu v očekávání rytíře na bílém
koni

Mnozí Ukrajinci čekají na chvíli, kdy je USA a Evropa zachrání, tvrdí v
článku pro Forbes Doug Bandow.

„Učiníte-li předpoklad, že tito lidi žijí v světě snů, označí vás
za hlupáka a „Putinovu loutku," píše autor. Nicméně by neměla Ukrajina
ztrácet čas a dělat ze sebe „princeznu v neštěstí," očekávající „rytíře
na bílém koni" v osobě Západu, poněvadž se riskuje změnit v bankrotáře.
Západ a Kyjev by měly navázat vztahy v reálném světě, nespoléhat na
fantazie, ale pouze na fakta, tvrdí Bandow. Nepříjemná pravda spočívá,
podle jeho mínění, v tom, že USA a Evropa nemají na Ukrajině až tak
velké zájmy. Ekonomické výhody z integrace Ukrajiny do EU budou dost
skrovné a projeví se jen po mnoha letech.

Ukrajina vzbuzuje soucit, ale nikoli přání jednat: ani USA, ani Evropa není
připravena na vážné sankce, které jsou s to zničit ruskou ekonomiku,
dospívá k závěru expert.

Nikdo nevěří, že sankce donutí Moskvu vrátit Krym. Zato ale pokračující
konflikt nechá zaručeně Ukrajinu v stavu finančního, hospodářského a
politického krachu, a „zmrazený konflikt" zničí životy celé generace a
dokonce víc, míní autor.

Navíc taková „podřadná" ekonomická válka proti Rusku nevyhnutelně
odradí Moskvu od spolupráce se Západem v mnoha závažných otázkách. USA
potřebují, například, ruskou pomoc v Afghánistánu, Íránu, Severní
Koreji a Sýrii, připomíná Doug Bandow. „Konfrontace s Ruskem je
malichernou a marnotratnou politikou," zdůrazňuje.

„Zapomeňte na celou tuto pokryteckou rétoriku Washingtonu, Bruselu a
různých evropských metropolí. Ukrajina nemá cenu. Aspoň ne takovou, aby
Západ podnikl něco vážného s cílem zmaření ruských aktivit na Krymu a v
Donbasu. V zájmu všech stran včetně Kyjeva je, aby přizpůsobily svoji
politiku reálnému životu. Američané a Evropané nepřijdou na pomoc. Je na
čase, aby se domluvili s Ruskem ohledně Ukrajiny," uzavírá Bandow.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média se dozvěděla, kdy Rusko a Indie podepíšou dohodu o S-400

Jednání mezi Ruskem a Indií o dodávkách protiletadlových raketových
systémů S-400 Triumf jsou v závěrečné fázi, smlouva může být
podepsána v prvním dubnovém týdnu. Informuje o tom Economic Times s odkazem
na své zdroje.

Podle této publikace může být smlouva podepsána během první cesty
ministra obrany Nirmala Sithamarana do Moskvy začátkem dubna. Zástupci
indických leteckých sil poznamenávají, že nákup S-400 vyvinutého Ruskem
je nezbytný k odstranění možných hrozeb ze strany Číny a Pákistánu.

Sithamaran také doufá, že pokročí v diskusích o spolupráci při vývoji
stíhacích letounů 5. generace (FGFA), píše deník.

S-400 Triumf je nejnovější protiletadlový raketový systém dlouhého dosahu,
který dokáže zničit letectvo, řízené a balistické střely, včetně
středního dosahu, také muže být použit proti pozemním cílům. Rozsah
S-400 je 400 kilometrů, je schopen zničit cíle v nadmořské výšce 30
kilometrů. Ve službách ruské armády je od roku 2007.

Projekt FGFA je součástí politiky indické vlády Make in India. Na ruské
straně pracuje OKB Suchoj a na indické společnost Hindustan Aeronautics.
Dříve agentura Economic Times uvedla, že dohoda o spolupráci bude stanovena
na dobu šesti let a Indie a Rusko investují 4 miliardy dolarů na vývoj
prototypu. Současně se celkové náklady na výrobu 127 stíhacích letounů
odhadují na 25 miliard dolarů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kyjev čeká na vhodné počasí pro stavbu stěny na hranici s Ruskem

Stavba „stěny“ v Luganské oblasti na hranici s Ruskou federací může
začít za dva-tři týdny, až „bude normální počasí“, řekl ve
vysílání ukrajinského 5. kanálu hlava Luganské oblastní
vojensko-občanské správy Georgij Tuka.

„Na Luganštině se tento projekt (stěna — pozn. red.) ještě vůbec
nerealizoval… doufám, že možná za dva-tři týdny (jakmile bude normální
počasí) začnou práce", uvádějí jeho slova webové stránky televizního
kanálu. Současně Tuka zdůraznil, že „jde o budování hranice mezi
Ukrajinou a Ruskou federací, netýkáse to dělících linií".

Podle údajů médií budou na hranici protitankové příkopy, strážné
věže o výšce 17 metrů, pozorovací systémy, signalizace a děla, a také
speciální bunkry pro pohraničníky. Stěnu chtějí postavit za tři roky.
Ukrajinský premiér Arsenij Jaceňuk v únoru oznámil, že program je splněn
ze 20 %.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Volker okomentoval možnou účast Rusů v misi OSN na Donbasu

Spojené státy nepodporují přítomnost Rusů v sestavě mírové mise OSN na
Donbasu, oznámil zvláštní představitel amerického ministerstva zahraničí
pro Ukrajinu Kurt Volker listu The Washignton Post.

„Mírová mise musí mít přístup k ukrajinsko-ruské hranici a neměli by v
ní být zástupci Ruska," řekl Volker.

Přitom zvláštní představitel zdůraznil, že má v úmyslu další
jednání s Moskvou. Podle něj plán na podporu míru dává naději na návrat
k druhým minským dohodám.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Doktor Skála, který to nezná z druhé ruky, staví mnohé pohádky o 17.
listopadu z hlavy zpátky na nohy: Otázka stála buď modernizace, nebo
kapitulace a kolosální majetkový převrat

ROZHOVOR Podle něj to začalo diletantským pokusem o palácový převrat.
Notoricky známé jsou i vazby na stejné týpky, vynesené „katastrojkou“ v
Moskvě. Palácové převraty punktovali nýmandi, nadržení dělat kariéru
hlava nehlava. Spěchali, když se jim doneslo, že se připravuje seriózní
generační obměna. Ta by tyto tuctové hochštaplery minula obloukem a oni to
moc dobře věděli, vysvětluje Skála v rozhovoru pro ParlamentniListy.cz.

V souvislosti se 17. listopadem, zkusme situaci u nás shrnout. Když Václav
Havel říkal, že musí pravda a láska zvítězit nad lží a nenávistí, kdo
tady šíří pravdu a kdo tady lže? Kdo šíří společenské smíření a
kdo nenávist?

Nenávist tu šíří samolibá hrstka, která cítí v kostech, že jí
ujíždí vlak. Pohrobci obskurní frašky pod monstrancemi „pravdolásky“.
Byl to totiž jen slzný plyn. Clona kolosálního majetkového převratu. Když
své zadání splnila, zůstala po ní jen slabomyslná říkanka. V
parlamentních i prezidentských volbách prohrává se železnou pravidelností
a na celé čáře. Ti, koho vynesla „from zero to hero“ v politice, to
těžce nesou. Normálním lidem jsou pro smích, v médiích však hrají
přesilovku. I dnes tak umí vyluzovat decibely, budící dojem bůhvíjaké
síly. Opačný pól tvoří je sice nepoměrně početnější. Stále je to
však v podstatě „mlčící většina“.

„Pravdoláska“ po sezóně už sama nemá co nabídnout. A tak bere hlavně
role kádrováka a práskače na cizí objednávku. Komparsu honů na
čarodějnice – tu domněle „pročínské“, onde zase „proruské“ atp.
Je to i parádní kšeft. „Hybridní válečníci“ typu George Sorose své
kaprály stimulovat umí. Rozpočty – i všelijaké „task forces“ –
mají pro dané účely i příslušné ambasády. Randál na dálkový ovladač
bere útokem právě „hodnoty“, do jejichž dresů se jeho gážisté
hastroší. Až po respekt k výsledkům voleb, organizovaných podle všech
liberálních kánonů. „Kavárna“ dává najevo, že se jím řídit
nehodlá. A sama se pasuje na „elitu“, před níž ti, komu daly přednost
milióny voličů, mají buď srazit kufry, nebo se rovnou pakovat. Ve jménu
„demokracie“ napadá samy základy demokracie. Co jiného má takový
švindl po ruce, než lež a nenávist?

Bývalý předseda SSM Vasil Mohorita tvrdil v rozhovoru pro Blesk, že byl
jedním z lidí, který stál za změnou poměrů u nás a ve východním bloku.
Že pracoval na tom, aby minulý režim skončil. Co si o tom myslíte, byla
jeho role opravdu takto významná?

Vasil má smůlu, že očití svědci žijí a sklerózou zatím netrpí. O
žádné velké cíle nešlo. Vasil chtěl prostě udělat díru do světa. A
tak se pokaždé vezl na vlně, která zrovna brala vrch. Na sklonku 80. let
mířila přesně opačně, než 15–20 let předtím. Hlubší programové
zakotvení nemělo jedno ani druhé. A to i díky erudici, mělčí než Balaton
u břehu. Byl to jen konjunkturální slalom. A ten umí na křižovatkách, kde
jde o hodně, rozdupat víc porcelánu než každé skutečně zažité krédo.

Podle něj 17. listopad chystala jedna skupina vedení pod dohledem sovětských
poradců (patrně s cílem svrhnout Jakeše a spol.). Ale pak se jim to kvůli
masivní reakci lidí poněkud vymklo...

Že to začalo diletantským pokusem o palácový převrat, je notoricky známo.
Stejně jako vazby těch amatérů na stejné týpky, vynesené „katastrojkou“.
Důvody ke spěchu byly na obou stranách. Gorbačov se topil v dluzích. V
Moskvě už nebyly k dostání ani sirky. O to víc vandroval po západních
metropolích škemrat o další úvěry výměnou za dárky na cizí úkor.
Nakonec handloval za pár miliard i celé země. Palácové převraty punktovali
nýmandi, nadržení dělat kariéru hlava nehlava. Ti zase spěchali, když se
jim doneslo, že se připravuje seriózní generační obměna. Ta by ty
tuctové hochštaplery minula velkým obloukem. A oni to věděli moc dobře.
Otázka stála na ostří nože: buď skutečná modernizace, nebo fanfarónská
kapitulace. Nýmandi na to první neměli, pro vlastní kariéry však byli
schopní úplně všeho. Lepší pimprlata si hráči v pozadí, inscenující
Maltu místo Jalty, přát snad ani nemohli.

Jakeš (a také tehdejší ministr obrany) chtěli podle vyjádření Vasila
Mohority listopadové demonstrace řešit čínskou cestou a poslat na ně
armádu. Je to pravda, slyšel jste o tom?

Kdokoli byl tehdy „u dřezu“, je vůči podobným nesmyslům imunní. Pokud
je přesto šíří i po 27 letech, nutně si koleduje o otázky hodně na tělo.
Například zda neměl v idiotské habaďůře, inscenované za zády
tehdejšího vedení země, prsty i on sám. Miloš Jakeš žádné silové
řešení neprosazoval. A nebýt zákeřného podrazu s „mrtvým studentem“
na Národní třídě, k žádným mocenským zásahům by ani nebyl důvod. Ta
špinavost spustila celé domino „dirty tricks“, následující hned nato.
Miloše Jakeše to zaskočilo stejně jako 1,7 miliónu ostatních členů KSČ.
Nakolik v té situaci obstálo politické a státní vedení země, je na jinou
diskusi. Jen hříčkou brutální manipulace však byla i většinová
veřejnost. Plebejská hospoda v tom má jasno už dávno.

Co se týče Václava Havla jako lídra, Mohorita si myslí, že se na jeho
jméně (asi bez jeho vědomí) dohodli Američané se Sověty. Je to možné?

Do jaké míry se šejdíři z obou stran dohodli dopředu, vědí jen oni sami.
Z té východní mám na mysli „Sověty“, a ne Sověty. Ti v uvozovkách už
tehdy v Moskvě tahali za delší konec. O to víc hráli s lidmi, kteří je
měli omylem stále za Sověty, skořápky. Takže je třeba agitovali za
Dubčeka – aby ti, kdo ho v dobré víře zkoušeli prosadit, zjistili už za
pár hodin, že „Sověti“ pokoutně straní variantě Havel. Kufr se z toho
zvedá dodnes. Tak jako ze spousty jiných křiváren, kterých se tahle parta
neštítila.

Potom dle Mohority nastoupila garnitura rudých ekonomů (Klaus a spol.),
kteří dělali privatizaci jako v Rusku a se kterými Havel nic nezmohl. „O
tom, že to bylo řízeno z Ruska, vůbec nepochybuji. A nepochybuji o tom, že
to řídila KGB. A to proto, že věděla, že jim to nevyšlo, a že budou
vládnout jinak,“ sdělil. Jak to vidíte vy?

Vasil by měl raději ke zpovědi, jak to od chvíle, kdy se stal prvním
tajemníkem ÚV KSČ, bylo s „privatizací“ majetku KSČ (a SSM jakbysmet).
Kde skončily mraky peněz ze stranických příspěvků – při oněch 1,7
miliónech členů a 2–4 procentech z platu každého člena to byly značné
sumy. Kam zmizely stovky obrazů, plastik i jiných artefaktů po stranických
sekretariátech.

A také proč se jaktěživ neuplatnil argument, jenž asi leckoho šokuje.
Drtivá většina krajských a okresních výborů KSČ sídlila desítky let ve
velmi skromných prostorách. Lépe na tom byl i odštěpný závod kdejakých
šroubáren. Nové stranické sekretariáty se začaly stavět až zhruba od
poloviny 70. let. Některé sice možná opravdu zbytečně načančané, zato
však za peníze z vlastních příspěvků. KSČ každý z nich hned po
dokončení převáděla na stát. Vasil Mohorita a jeho svazáci, které si
přivedl do čela stranické ekonomiky, je „vrátili všemu lidu“. Hájit
kolektivní investice členů strany je nenapadlo.

Teď se zeptám na žhavou současnost. V USA vyhrál Donald Trump. Není
paradoxní, že jako velmi bohatý podnikatel získal hlasy i řady zchudlých
dělníků, na rozdíl od, na americké poměry, levicové kandidátky? A není
něco podobného u nás s Andrejem Babišem?

Levicovější byl jen Bernie Sanders. „Killary“ prosazovala „strana
války“ a sociálního darwinismu, pobuřujícího i svým „lidskoprávním“
žvaněním. Stává-li se magnetem těch, koho pracka trhu dusí nebo rovnou
vyhazuje z kola, miliardářský cirkus, je to paradox všech paradoxů. Hlavně
však žlutá karta všem, kdo ty, koho decimuje právo silnějšího, mají
oslovit zleva.

Nečeká Evropu něco jako pravicová revoluce, že ve volbách začnou
vyhrávat pravicoví radikálové? A je ohrožena existence Evropské unie?

Evropská unie páchá harakiri sama. Makají na tom její vlastní „elity“.
Pravicová „revoluce“ je kočkopes, pro nějž má latina decentní obrat
contradictio in adiecto. Šance má jen tam, kde stihla impotence síly levice.
Kde ne a ne pochopit, že na ni lidé mají prostě jiný metr, než na všechny
ostatní. Že od ní nečekají supliky k tomu, co právě sesmolil vládní
ouřada, ale rozhodný boj za vymahatelná lidská práva. Ne v poloze
platonických hesel, z nichž nikomu nenaskočí ani vráska, ale úderů na
samy achilovky parazitního darebáctví.

Ti, co na takovou politiku nemají nervy, schopnosti nebo obojí dohromady, si
to umí zdůvodnit hned dvěma kolosálními moudry. Prvé je variací na „realismus“
otce Kondelíka. Druhé na snaživost zřízence Wagenknechta, umravňujícího
chudobinec v Poláčkově Okresním městě. Každého, kdo se jím vynucované
poslušnosti vzepře, shazují jako vykopávku dogmat, z nichž padá naftalín.
A sami ho tak úslužně předhodí na ránu mediím, majícím každou opozici,
která to myslí vážně a ne jen naoko, znectít a umlčet v samém zárodku.

V řadách evropské levice – i radikálně demokratických sil jinde – to
naštěstí začíná narážet na slibný odpor. Tím víc se každý, kdo to s
pokrokem myslí vážně, může spolehnout, že po něm zkorumpované
reprobedny půjdou jako roj vzteklých vos. Obnova levice, jež přijde s
programem skutečné emancipace – a promluví jím z duše většiny – však
alternativu nemá. Jinak nás pravicová „revoluce“ jako řemen mine jen
zázrakem.

Na závěr se zeptám na návrh skupiny poslanců (jsou mezi nimi i komunisté),
aby bylo trestné hanobení prezidenta. Je to podle vás správné?

Bylo to trestné za první republiky. A je to trestné i v řadě zemí, před
nimiž právě ti, kdo proti navržené novele teatrálně brojí, lezou po
břiše. Nejde přitom jen o hlavu státu. „Kavárna“ napadá výsledky
regulérních voleb. Snaží se je zvrátit nátlakem, negujícím samy základy
ústavního pořádku. Na to však příslušné paragrafy pamatují už teď.
Zprávy tajných služeb se hemží fabulacemi o jakýchsi temných intrikách
mocností, ležících na východ od nás. O tom, jak jsou tu demokratické
normy atakovány přímo před očima, však mlčí jako hrob. Zakázal jim snad
někdo konat podle zákona?

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MO Sýrie o politice USA po zvolení Trumpa: sázíme na spojence, ne na
nepřátele

Změny ve vedení zemí Západu, mimo jiné v USA, nesmí ovlivnit státní
politiku Sýrie, která vsadila na své spojence, nikoli na nepřátele. V
interview pro RIA Novosti to prohlásil vedoucí oddělení informací
politické správy syrské armády, brigádní generál Samir Sulejman.

„Nebylo by správné spoléhat se na nějaké změny v západní politice nebo
na přeskupení v západních vládách. Vždycky je třeba spoléhat se na
vlastní síly a na své spojence, nikoli na svého nepřítele. Na nepřítele
je třeba se dívat právě jako na nepřítele, protože bude využívat všech
způsobů k tomu, aby vás přelstil a oklamal," řekl generál, když
odpovídal na otázku o možných změnách v politice Spojených států na
Blízkém východě, až se své funkce ujme nová administrativa.

„Náš lid i naše armáda jsou si naprosto jisté tím, že s ruskou podporou
se nám podaří této boj ukončit. Vítězství nad terorismem se stane
společným vítězstvím ruské a syrské armády," podotkl syrský generál.

„Vztahy mezi ruskými a syrskými důstojníky jsou nyní velice pevné — a
to nejen z vojenského hlediska, ale i z hlediska psychologického a
sociálního. Objevila se v nich i jakási duchovní stránka, tihle
důstojníci přece bojují proti terorismu ve jménu ochrany lidu obou zemí a
celého lidstva," řekl vysoce postavený syrský důstojník.

„Být bratry ve zbrani je jedním z nejposvátnějších projevů
mezilidských vztahů," uzavřel syrský generál.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rogozin o výzvě Mayové ke „hře podle pravidel“: kdyby navrhla „po
gangstersky“

Ruský vicepremiér Dmitrij Rogozin zkritizoval britskou premiérku Theresu
Mayovou za výzvu Moskvě, aby „hrála podle pravidel“.

„Mezinárodní systém pořádku znamená „hrát podle pravidel", kdyby
ještě řekla „po gangstersky". Proč nic neřekla o mezinárodním právu, i
když je jasné proč," napsal Rogozin na své stránce na Facebooku.

V pondělí Mayová obvinila Rusko z nezákonného připojení Krymu, účasti v
konfliktu na Donbasu, kybernetické špionáže a hackerských útoků a také
ze zasahování do voleb v řadě zemí.

Zároveň oznámila, že Londýn nechce být ve stavu stále konfrontace s
Moskvou a silné prosperující Rusko, které hraje podle pravidel, by
odpovídalo zájmům Velké Británie, Evropy a světa.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministerstvo financí USA: Sankce proti Rusku zabraly tak, jak bylo myšleno

Sankce zavedené USA a jejich spojenci měly na Rusko právě takový dopad, jak
bylo myšleno, prohlásil americký ministr financí Jacob Lew ve svém
vystoupení ve Washingtonu.

Podle jeho slov bylo třeba rychle uvalit sankce na „klíčové úřední
osoby a organizace, mající vztah ke krizi na Ukrajině, s mimořádným
důrazem na vnitřní okruh ruského vedení a ruských asociovaných
společností". „Hledali jsme oblasti, v nichž. se ruská vláda spoléhala
na technologie a financování Evropy a USA, ale tam, kde sankce budou mít,
nakolik je to možné, co nejmenší následky pro nás samotné, pro naše
spojence a pro ruský lid", zdůraznil ministr financí USA.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
SBU informovalo, v čem obviňuje ruské vojáky chycené na Krymu

Ruští vojáci byli zadrženi na hranici s Krymem v rámci trestných činů
dezerce a vlastizrady, oznámil v úterý na briefingu šéf Služby
bezpečnosti Ukrajiny (SBU) Vasilij Gricak.

Zdroj RIA Novosti později upřesnil, že pracovníci SBU vylákali ruské
kontraktory Maxima Odincova a Alexandra Baranova na hraniční přechod Džankoj,
kde jim měli předat dokumenty o vysokoškolském vzdělání. „Tito dva (pozn.
zadrženým ruským vojákům) věděli, že v roce 2015 s nimi bylo zahájeno
trestní stíhání za dezerci a vlastizradu, článek 111 a 408 Trestního
zákoníku Ukrajiny," řekl šéf SBU. Poznamenal, že Ukrajina už dříve
zahájila množství trestních stíhání proti vojákům z Krymu, kteří
přešli na stranu RF. Gricak také nevyloučil přehodnocení těchto
trestních stíhání proti těmto vojákům. „Jejich činy budou
klasifikovány vojenskou prokuraturou, je možné, že případ ještě bude
překvalifikován a doufám v soudní perspektivu," oznámil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť