Question:
Jestli budu prezident, komunisty do vlády nepustím. Nikdy, ujistil Horáček

Prezidentský kandidát Michal Horáček se obsáhle vyjádřil k domácí
politické scéně, uprchlické krizi, Rusku, proti němuž by zachoval sankce,
ale také ke zvolení Donalda Trumpa 45. prezidentem USA. Chápe prý např.
Trumpovo volání, aby se i další členské státy NATO více zapojily do
akcí Aliance a to nejen finančně. Posílení armády má prý ve svém
prezidentském programu i Horáček.

„Pan Trump to měl výrazně ve svém programu, že členské státy NATO
mají být akceschopné a mají mít bojeschopné armády a platit
odpovídající podíl ze svého HDP. Je to legitimní požadavek z jeho strany.
... Rád bych viděl naši armádu, aby důstojně plnila svůj závazek. Máme
bohužel jen dvě brigády, které nejsou početně naplněné. Měli bychom
mít tři nebo ještě lépe čtyři brigády. Máme málo sofistikované munice.
To, co jsme na místo konfliktu schopni dopravit, je asi 590 mužů. Přimlouval
bych se o to, abychom zvýšili bojeschopnost naší armády jako člena
Severoatlantického paktu,“ konstatoval Horáček v rozhovoru pro server
Novinky.cz.

Na druhé straně myšlenku evropské armády nepovažuje za realizovatelnou.
Potřebovali bychom prý spíš něco jako evropský policejní sbor. Na obranu
před případným vojenským agresorem tu máme NATO. I naše armáda tady
musí odvést svůj díl práce. Pohříchu máme podle Horáčka vůči našim
vojákům vnitřní dluh ve výši 100 miliard korun, který budeme muset
dříve či později zaplatit a modernizovat naše ozbrojené síly. Peníze
potřebujeme jistě i na školství či pro seniory, to Horáček nezpochybňuje,
ale zdůrazňuje, že jedním ze základních úkolů státu je obrana jeho
občanů a tento úkol musíme bezpodmínečně plnit, byť v rámci NATO.

Současně však USA zkritizoval za vpád do Iráku. „Válka v Iráku začala
mnoho pozdějších problémů, které si vyžádaly statisíce obětí. Nebyla
oprávněně vedena, neboť se odvolávala na to, že Saddám Husajn má zbraně
hromadného ničení a nebyla to pravda. Byla to lež, o kterou se pak opřelo
veškeré další dění. Jsem zásadně proti lži, na ní se nikdy nedá nic
dobrého postavit,“ varoval Horáček. Pokud by se Američané před invazí
zeptali kulturních antropologů, dozvěděli by se, že existují kultury, kde
nestojí o zavádění demokracií liberálního střihu.

Celý rozhovor naleznete zde

Pár slov padlo i k uprchlické krizi. „Kvóty odmítám principiálně.
Řeší následek, a ne příčinu, a samy o sobě vyzývají k příchodu
dalších lidí. Myslím, že i politicky je to neprůchodné a nikdy se to
nestane. Druhá věc ale je, že v pohybu je nejméně 60 miliónů lidí z
různých zemí a z různého důvodu. Nicméně myslím, že ti legendární
černí bojovníci s mobily nejsou hlavní proud. Mnoho lidí je opravdu
zasaženo krvavou válkou. V této chvíli ruské síly bombardují Aleppo, kde
před několika lety žily tři milióny obyvatel a dnes 200 až 300 tisíc
lidí. Ti lidé musí někam utéct. Mnozí z nich skončí v táborech v
Jordánsku, Turecku. V Libanonu, který je menší než Morava, jsou dva
milióny uprchlíků. Důležité je, aby tábory, ve kterých jsou, byly
hygienicky vybavené. Ale nejdůležitější je, aby lidé, kteří utíkají s
malými dětmi, věděli, že i v táborech jsou školy,“ popsal svůj náhled
na migrační krizi.

Rozsah migrační krize představuje velký problém, kterému musíme čelit.
Mezi statisíci příchozích mohou opravdu být i teroristé. Měli bychom se
proto zaměřit na pomoc lidem přímo v uprchlických táborech, aby lidé
opravdu neměli důvod odcházet.

Stranou pozornosti Michala Horáčka nezůstalo ani Rusko. Horáček by rád
zachoval protiruské sankce, protože byly uvaleny na Ruskou federaci za to, že
násilím zabrala území jiného státu, což nelze tolerovat. Na druhé
straně si ani Horáček nepřeje rozpoutání války, takže cestu obchodních
sankcí považuje za přijatelnou.

Dalajlámu bych pozval na Hrad

Možný příští český prezident se vyjádřil i k situaci na domácí
politické scéně. Pokud by seděl na Pražském hradě, pozval by prý
duchovního vůdce dalajlámu, ale tak, aby bylo zřejmé, že jde o
neoficiální setkání. Dalajláma vešel i do Bílého domu vedlejším
vchodem, čili neoficiálně, a Čína nevyhlásila Spojeným státům válku.

Na rozdíl od prezidenta Zemana se Horáček nepovažuje za eurofederalistu. „Pan
prezident Zeman byl zastáncem eura, neustále to hlásal. A prohlašoval se za
eurofederalistu. Tedy za člověka, který by rád viděl snížené pravomoci
národních států včetně našeho a zvýšené pravomoci Bruselu. Já nejsem
eurofederalista v žádném případě. Otázku eura pečlivě sleduji. Myslím,
že by to měli rozhodnout spíše ekonomové. Zdá se mi, že bychom na tom
mohli ekonomicky spíš získat, ale rozhodně to není silný názor,“
prozradil.

Vedle toho se zastal Andreje Babiše. Současný ministr financí, šéf hnutí
ANO a majitel Agrofertu má právo volit a také být volen. Fakt, že vlastní
drůbežárny nebo noviny, to by podle Horáčka nemělo být na překážku.
Ať už příštím premiérem bude pan Babiš nebo někdo jiný, Horáček by
byl velmi nerad, kdyby sestavil menšinovou vládu, která by se opírala o
komunisty.

Nakonec také prozradil, kolik stojí chleba v Roudnici nad Labem a že dřív
zastával názor, že by se na vysokých školách mělo platit školné. Dnes
to prý vidí jinak. Nechť se školné platí na soukromých školách, které
tak budou moci nalákat třeba i špičkové profesory z celého světa, ale na
státních vysokých školách by se platit nemělo.

Proč mluvil také o chlebu? Novinářka se ho totiž ptala, zda ví, za kolik
lidé nakupují máslo nebo chleba, pokud chce být prezidentem všech, jak
říká. „V Roudnici nad Labem stojí máslo 39 korun, chleba asi 22 korun.
Ale když chcete nějaký lepší, tak i 27 korun. Tak nějak okolo. Znám ceny,“
řekl Horáček.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruští diplomaté, vyhoštění kvůli kauze Skripal, opouštějí
velvyslanectví v Londýně

Ruští diplomaté, kteří byli vyhoštěni britskou vládou kvůli kauze
bývalého ruského špióna Sergeje Skripala, opustili v úterý se svými
rodinami velvyslanectví v Londýně a míří na letiště ve více než v 10
autech, informuje zpravodaj Sputniku.

Všichni zaměstnanci velvyslanectví se rozloučili s odjíždějícími
diplomaty. Británii má dnes opustit kolem 80 lidí včetně 23 diplomatů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ve Švédsku se bojí, že zůstanou bez vody a světla kvůli napadení Ruska

Důležité veřejné objekty Švédska nejsou chráněny před možnou agresí
ze strany Ruska, domnívají se ve Švédské Službě veřejné bezpečnosti (MSB).

Elektronická komunikace, zásobování vodou a elektrickou energií, příprava
krizových plánů – to jsou oblasti, ve kterých je třeba přijmout
okamžitá opatření, uvádí se ve zprávě pod názvem Analýza národních
rizik a možností 2016, kterou zpracovala MSB na vládní pokyn.

Podle zprávy vedení strategicky důležitých služeb nevěnuje potřebnou
pozornost ochraně svých objektů a začíná se zamýšlet nad krizovými
opatřeními teprve ve chvíli, kdy už problémy začínají. V řadě
důležitých podniků není náhradní zdroj elektrické energie, chybí
další zdroje pitné vody kromě ústředního vodovodu. Nemocnice nemohou
přijmout velké množství pacientů v případě krizové situace.

Pod „krizovou situací" se rozumí válka, a v MSB se netají tím, že za
potencionální hrozbu považují Rusko. V úřadě berou zcela vážně
prohlášení Švédské policie veřejné bezpečnosti (SÄPO) o tom, že
ruští agenti se zabývají mapováním společensky důležitých objektů
království, a to může být příprava na válku.

„Vidíme to podle kontaktů, které ruští důstojníci navazují ve
Švédsku. Vidíme, jaká místa navštěvují v naší zemi. A na základě
toho můžeme dojít k závěru, že mají zájem o infrastrukturu", řekl
novinám Dagens Nyheter Vilhelm Unge, vedoucí analytického oddělení
kontrarozvědky v SÄPO.

Vilhelm Unge ale odmítl říci Dagens Nyheter, kdy a za jakých okolností byli
pozorováni ruští agenti. Podle jeho slov informace musí zůstat utajená,
„aby bylo ochráněno království".

Již před časem SÄPO ve své pravidelné výroční zprávě obvinila Rusko z
vedení „psychologické války" proti Švédsku pomocí informační agentury
Sputnik a televizního kanálu RT.

Kontextová reklama Sklik

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Za „krvavý teror“ ve všech posledních teroristických činech v Evropě
může Rusko, uvedl Turčynov

Tajemník ukrajinské Rady národní bezpečnosti Oleksandr Turčynov spojil
teroristické činy v Bruselu a také v Paříži a Turecku s „hybridní
válkou“ Ruska, píše Korrespondent.net.

Podle jeho slov má „krvavý teror" na východě Ukrajiny i tyto teroristické
činy jedny a tytéž režiséry. Upřesnil, že má na mysli Rusko, které
obvinil ze „záměrného likvidování civilní infrastruktury v Sýrii".
Podle jeho názoru se počet migrantů mířících do Evropy zvýšil právě
kvůli tomu.

Před Turčynovem hovořil o „ruské stopě" v bruselských teroristických
činech i šéf ukrajinské bezpečnostní služby (SBU) Vasilij Hricak. Na jeho
slova reagovala mluvčí ruského ministerstva zahraničních věcí Maria
Zacharovová, která zdůraznila, že „to přesahuje meze lidskosti".

Šéf Rady národní bezpečnosti a obrany už stejně jako jiní zástupci
Ukrajiny a Západu nejednou obviňoval Rusko z toho, že se zapojuje do
bojových akcí na východě Ukrajiny. Moskva podobná obvinění vždycky
odmítala.

22. března ráno došlo v Bruselu k sérii teroristických činů. Odpovědnost
za ně převzala skupina Islámský stát (V Rusku a dalších zemích
zakázaná).

Kontextová reklama Sklik

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V USA byl ruský atomový energetický blok BN-800 označen za nejlepší v roce

Nejstarší americký magazín o energetice POWER, jeden z nejvíce vlivných a
autoritativních mezinárodních profesionálních magazínů v oblasti,
přiřkl svoji cenu Power Adwards za rok 2016 projektu čtvrtého energetického
bloku ruské Bělojarské jaderné elektrárny s unikátním reaktorem na
rychlých neutronech BN-800.

Jak je řečeno na stránkách magazínu, energetický blok s reaktorem BN-800
zvítězil v soutěži „Nejlepší stanice" (Top Plants). Při určování
vítěze se bralo ohled na možnosti řešit s pomocí jaderného bloku komplex
úkolů, konkrétně výrobu energie a utilizaci radioaktivních odpadů. Komise
také poukázala na zvláštní význam reaktoru BN-800 v realizaci ruského
přístupu ohledně uzavírání cyklu jaderného paliva.

Čtvrtý blok Bělojarské atomové elektrárny s reaktorem na rychlých
neutronech s nosičem tepla v podobě tekutého metalického sodíku BN-800 o
výkonu 880 MWt byl v úterý předán k užívání. Je to nejvýkonnější
světový reaktor na rychlých neutronech.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Porošenko: Ukrajina nikdy neuzná odsouzení Savčenkové

Prezident Ukrajiny Petr Porošenko řekl, že Kyjev nikdy neuzná odsouzení
ukrajinské vojačky Naděždy Savčenkové, které bylo vyneseno ruským soudem.

„Ukrajina nikdy — zdůrazňuji, nikdy! — neuzná soud Naděždy
Savčenkové, ani takzvaný rozsudek," napsal Porošenko na své stránce na
Twitteru.

Dnes Doněcký soud Rostovské oblasti odsoudil ukrajinskou vojačku Naděždu
Savčenkovou k 22 letům a 4 měsícům odnětí svobody.

Naděžda Savčenková byla obviněna ze spoluúčasti na smrti novinářů
VGTRK Igora Korněljuka a Antona Vološina. Podle údajů vyšetřování byla
Savčenková v létě 2014 k dispozici praporu Ajdar a korigovala palbu
ukrajinských vojsk v Luhanské oblasti. Právě ona poskytla souřadnice pro
útok, v jehož důsledku zahynuli občané Ruska. Poté překročila hranici
Ruska bez dokumentů jako uprchlice. Při kontrole dokladů však byla zadržena
kvůli identifikaci a ověření totožnosti. Prokuratura žádala, aby
Savčenková byla odsouzena ke 23letému vězení.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„Ruská stopa“ bruselských výbuchů? Zacharovová obvinila z „nelidskosti“
hlavu SBU

Oficiální mluvčí MZV RF Maria Zacharovová okomentovala slova šéfa Služby
bezpečnosti Ukrajiny Vasila Hricaka o tom, že výbuchy na mezinárodním
letišti a stanicích bruselského metra mohou mít ruskou stopu.

Média předtím sdělila, že Hricak prohlásil během přednášky na
Národní univerzitě Kyjevsko-Mohylanská akademie toto: „Zřejmě již víte,
že v Bruselu dnes došlo k dvěma výbuchům, a podle předběžných zpráv je
12 obětí. Nedivil bych se, kdyby šlo o součást hybridní války Ruska, i
když budou ukazovat na ISIS (zakázaná v Rusku).

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Tymošenková pozvala Ukrajince na třetí Majdan

Předsedkyně strany Otčina (Baťkivščyna) Julija Tymočenková zve Ukrajince,
aby se 15. listopadu zúčastnili časově neomezené protestní akce ve středu
Kyjeva. V pondělí 14. listopadu to prohlásila ve svém vystoupení v
Nejvyšší radě. Videozáznam tohoto vystoupení je ke shlédnutí na YouTube.

Podle Tymošenkové se stal ukrajinský prezident Petro Porošenko a Národní
banka v podstatě oporou korupce a hlava státu jmenovala do klíčových
funkcí v zemi své byznys partnery.

Kromě toho předsedkyně strany Otčina prohlásila, že vedení označuje
protestující za „ruku Kremlu", přestože ho už „lidé mají až po krk".
„Kryjí se (úředníci) válkou, sami jsou ale samá korupce, svou zem
okrádají. Takže se buď lidé spojí (při obhajobě svých práv), nebo
tahle vláda prostě zlikviduje ukrajinský národ i ukrajinský stát,"
zdůraznila Tymošenková.

19. září se v médiích objevila informace o tom, že Tymošenková
připravuje nový Majdan v Kyjevě. Podle informace novinářů budou hlavním
důvodem k protestům vysoké poplatky za komunální služby. Zdůrazňuje se,
že veřejné organizace, jejichž činnost spojují s Otčinou, zakoupily 300
až 500 stanů za účelem jejich dalšího použití v masových akcích.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kongres USA vyčlenil 4,6 miliard dolarů na „vzdor“ Rusku

V americkém kongresu odsouhlasili návrh obranného rozpočtu země na
finanční rok 2018, který předpokládá vyčlenění 4,6 miliard dolarů na
„vzdor“ Rusku v Evropě.

Konkrétně dokumenty zveřejněné na stránce výboru pro ozbrojené síly
senátu USA schvalují poskytnutí 350 milionů dolarů vojenské pomoci Kyjevu.
Prostředky mohou být vyčleněny v rámci „Iniciativy poskytnutí pomoci
Ukrajině v oblasti bezpečnosti", která předpokládá dodávky „smrtících
obranných zbraní".

Kromě toho odsouhlasený návrh rozpočtu předpokládá vyčlenění 100
milionů dolarů na pomoc Litvě, Lotyšsku a Estonsku pro odražení „ruské
agrese".

Ruské ministerstvo obrany opakovaně zdůrazňovalo, že nedodává
domobrancům vojenskou techniku, munici ani jim nijak jinak nepomáhá.
Oznámení Kyjeva o této záležitosti v obranném úřadu označili za „absolutní
blbost", která „není podrobena žádné kritice". Ministr zahraničí Sergej
Lavrov za sebe uváděl, že oznámení o přítomnosti ruských vojáků v
Donbasu nejsou dokázaná, nikdo do dnes nemůže předložit konkrétní fakty
nehledě na opakovaná obvinění.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Začali si tykat: Abe slíbil Putinovi vřelé přijetí

Prezident RF Vladimir Putin měl během summitu APEC v Peru schůzku s
japonským premiérem Šindzó Abem. Ruský lídr poznamenal, že vztahy Moskvy
a Tokia postupují kupředu díky obnovení některých nástrojů součinnosti.

Putin dále připomněl práci na ztělesnění japonských návrhů ohledně
zintenzivnění obchodně-hospodářské spolupráce. Rovněž zdůraznil, že
obě země mají dnes „dobrou možnost porovnat si hodinky ve všech těchto
sférách."

Japonský premiér zase připomněl, že se politický dialog mezi oběma státy
v posledním čase zaktivizoval.

„Vítám skutečnost, že na prahu tvé návštěvy Japonska máme aktivní
kontakty v širokém spektru sfér, že se patřičně koná přípravná práce,"
řekl Abe ruskému prezidentovi, kterému začal tykat.

„Potvrdili jsme úspěšné plnění naplánovaných osmi úkolů
hospodářské spolupráce a měli jsme dobrou besedu na prahu prosincových
jednání," cituje Abeho agentura Kiodo.

Po schůzce ruského a japonského lídrů sdělil prezidentův tiskový
tajemník Dmitrij Peskov novinářům, že se mluvilo hlavně o nadcházející
návštěvě ruského prezidenta v Japonsku.

Pomocník prezidenta RF Jurij Ušakov předtím informoval, že se Putinova
návštěva Japonska plánuje 15-16. prosince.

„Mnoho otázek je ještě třeba posoudit, aby se prezident a premiér
pohybovali během návštěvy po „hotové půdě," řekl Peskov.

Japonský premiér rovněž slíbil, že uvítá ruského prezidenta jako
drahého hosta „v tradičním hotelu s horkým pramenem."

„Příští den pojedeme do Tokia, kde projednáme ekonomické otázky," dodal
Abe.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Přijde bouře, až někteří přečtou, co Miloš Zeman řekl Vladimiru
Putinovi v Soči

Zájem českého prezidenta Miloše Zemana o rozvoj vztahů s Ruskem dělá
dojem na evropském kontinentu, oznámil novinářům tiskový mluvčí ruského
prezidenta Dmitrij Peskov.

Český prezident je v Rusku na oficiálně návštěvě od 20. do 24. listopadu
na základě pozvání ruského prezidenta Vladimira Putina. Poznamenal, že
společně se Zemanem přijela do RF delegace obchodníků a že „tady
bezpodmínečně pocítí vzájemnost".

Český prezident Miloš Zeman na setkání s ruským kolegou Vladimirem Putinem
požádal nepřekládat jeho slova z ruštiny: čeští žurnalisté tomu i tak
musí rozumět.

„Mě nemusíte překládat, žurnalisté musejí rozumět ruštině," řekl
Zeman na začátku jednání s Putinem. Přičemž použil české slovo
rozumět, které v takové podobě v ruštině neexistuje.

„Přivezl jsem s sebou asi 140 českých podnikatelů. A jelikož je ještě
jednotka české armády, která obsluhuje vládu, tak jen dvě letadla značky
Airbus nestačila, museli jsme si pronajmout třetí letadlo," řekl Zeman
novinářům o jednáních s ruským prezidentem Vladimirem Putinem.

Český prezident Miloš Zeman vyzval Rusko a země Západu, aby se zřekly
vzájemných sankcí.

„Navzdory sankcím se ekonomická spolupráce rozvíjí (mezi Českem a RF).
To však neznačí, že jsem se smířil se sankcemi. Dobře víte, že jsem
dlouhodobě jejich protivníkem. A to se netýká jenom sankcí schválených EU
vůči Rusku, ale také sankcí RF vůči EU. V jednu krásnou chvíli je
potřeba s tímto skončit (se vzájemnými sankcemi)," řekl novinářům
Miloš Zeman po jednání s ruským prezidentem Vladimirem Putinem.

Zeman uvedl, že vzájemné vzdání se sankcí je výhodné pro obě strany.
„Vždyť pokud to neuděláte, tak budete připraveni o naše skvělé sýry,"
zavtipkoval Zeman. „A pivo si seženeme a otevřeme", zavtipkoval na oplátku
Putin.

Zeman také uvedl, že vystupuje proti pokusům některých politiků o
přepisování historie. „Zdá se mi, že je to jednoduše ubohé," řekl
český prezident. Připomněl výroky bývalého ukrajinského premiéra
Jaceňuka o tom, že Sovětský svaz napadl Německo a po cestě okupoval
území Ukrajiny. „Ti, kteří si nepamatují svou minulost, jsou odsouzeni k
tomu, aby si ji zopakovali," řekl Zeman.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Středisko pro usmíření: ostřelování Sýrie ze strany Turecka pokračuje

Ostřelování území Sýrie ze strany Turecka pokračuje, praví se v
informačním bulletinu ruského Střediska pro usmíření znepřátelených
stran na území Sýrie. Text byl uveřejněn v sobotu na webových stránkách
Ministerstva obrany Ruska.

„Pokračuje ostřelování syrského území ze strany Turecka. Na ruské
Středisko pro usmíření přišla informace od obyvatel provincie Aleppo o
dělostřeleckém úderu po pozicích kurdských oddílu sebeobrany v okolí
osady Dakna", stojí ve zprávě.

Teroristé z uskupení Ahrar aš-Šam, které se hlásí k opozici, ostřelovali
dvakrát z raketometů a minometů pozice kurdských oddílů lidové sebeobrany
ve čtvrti Šajch Maksúd ve městě Aleppu.

Ruské Středisko pro usmíření znepřátelených stran zřídilo dodatečnou
operativní skupinu pro monitorování situace ve městě Aleppu a na jeho
předměstích.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Josef Skála, kandidát na šéfa KSČM: Finanční giganti vymýšlí nové
podfuky. „Kavárna“ chystá randál v cizím zájmu. Z čínských investic
mají vítr jen lháři a „tuneláři“

ROZHOVOR „Byli jsme před Evropskou unií a budeme i po ní,“ říká
kandidát na předsedu KSČM Josef Skála. Zato teď nás „omezená suverenita“
dusí čím dál víc. Sociální polarizace dává za pravdu Marxovi. Tak jako
další ekonomická krize na spadnutí. „Doba se vymkla z kloubů a šílí.“
A k tomu mnoho dalšího o české a světové ekonomice i geopolitice.

Množí se varování před příchodem další ekonomické krize. Exšéf Bank
of England Lord Mervyn King například uvádí, že světové hospodářství
je na pokraji další havárie. Česká ekonomka Šichtařová prorokuje krizi s
velkým K, běžně se používá termín „dokonalá bouře“. Ekonomická
bouře prý začne na finančních trzích, které jsou prý přehřáté. Co z
toho může být pravda a v jakém horizontu?

Shakespeare má svatou pravdu. Doba se vymkla z kloubů a šílí. Švindlu „nadějného
růstu“ sekunduje i „levice“ na baterky. A rizika, která jsou na
spadnutí, nastolují mozky jiného ražení – nepočítám-li nás, pár
solitérů zleva. Finanční trhy jsou skutečně „přehřáté“. Ta věta
však neříká o nic víc, než že „pacient má horečku“. Zda si ji uhnal
na slunci, má chřipku, zápal plic – anebo se ozval karcinom – však už
nevysvětluje.

Tady o banální chřipku nejde. Kapitálu se vrací zádrhel akumulace –
řečeno slovy Kapitálu. Tedy nadbytku „volných“ peněz, lačných po
dalším zhodnocení, které však drhne díky deficitu peněz, za něž si
normální lidé kupují hmatatelné statky. Právě o tomto zádrhelu – a ne
jen o mikrospáncích regulace a „děravé legislativě“ – byla už krize
od podzimu 2008. Panstvo, které ji zavinilo, ji k obrazu svému i „vyřešilo“.
A sice „znárodněním“ gigantických ztrát a dluhů, co zbyly po
prasklých „bublinách“ – a „tiskem“ tisíců nových miliard, „krytých“
hlavně tím „toxickým“ odpadem. I ty však – místo, aby pomohly obětem
krize – spadly do klína raubířům spekulantského „kasina“. A navíc za
úrok blížící se nule.

Finanční trhy to „přehřívá“ za situace, kdy se veřejné finance
prohýbají pod nadílkou minulé krize. Tím menší „balíčky“ jsou s to
rozdávat „banksters“ ve chvíli, až jim rupnou i dnešní „bubliny“.
Tím úslužněji se proto předělávají i normy sanace bank. Aby se jejich
bankrotářská manka, „znárodňovaná“ dosud oklikou přes veřejné
rozpočty, směla záplatovat rovnou z vkladů klientů. Říká se tomu „bail-in“
– „sanace z vnitřních zdrojů“. Pokusným králíkem byl Kypr. Tam to
ještě postihlo „jen“ vklady nad 100 000 EUR. Ty nižší garantovaly
starší pravidla EU. Už brzy to ovšem, tvrdí zlé jazyky, může být
klidně jen desetina. Banky by se tak mohly „hojit“ i z každého vkladu nad
našich cca 270 tisíc korun.

Příznačným švindlem je „záporný úrok“. Zatím ho, pokud mi něco
neuniklo, uplatňují jen mnohé centrální banky vůči depozitům těch
komerčních. Toho, co tím jen simulují, by se však dosáhlo právě cestou,
jíž se marně domáhají demokratické síly – progresivního zdanění
neproduktivního kapitálu. „Záporný úrok“, uvalený na „mrtvé peníze
vůbec“, má totiž dominový dopad i na úrok komerčních bank. A trestá
tak i každého, kdo šetří na auto nebo penzi – a žádný kapitál, natož
neproduktivní, nemá. Aby ho zároveň nahnal mucholapkám „investičních
produktů“, slibujících „zaručené zhodnocení“ peněz, které mu ti
samí „banksters“ znehodnocují na standardních účtech. Tím víc „peněz
jiných lidí“ (OPM, other people's money) to „kasinu“, zvanému
finanční trhy, přihrává i touto cestou. O to víc hrozí oči pro pláč i
úsporám, jež na ten hazard přistoupí jen proto, že na běžném i
spořícím účtu ztrácejí hodnotu.

Korunu všemu nasazuje další kulišárna. V podobě „bezhotovostních peněz“,
majících ty „hotové“ postavit už brzy mimo zákon. V některých
skandinávských zemích už se platí jen kreditními kartami. Je to i
hvězdná hodina pro šmíráky v našem soukromí – zahraniční i domácí,
erární i privátní. Je to však i další pojistka, že před dominem „záporného
úroku“ – a „sanací z vnitřních zdrojů“ – už nebude úniku.

Podobných podfuků se rojí ještě víc. Vynalézavost „banksters“ je
nebetyčná. Ten absurdistán drží už jen na kapačkách. Čím později
vypoví i ty, tím drsnější budou následky. Čína v řadě ohledů stagnuje,
její problémy se přelévají do celého světa. Jak hodnotit budoucnost
ambiciózní nastávající velmoci? Považujete za zajímavé její projekty,
kterými se snaží prosadit v zahraničí, například projekt Nové Hedvábné
stezky a některé další investice? Máme se bát čínských investorů, za
kterými mohou být skryty velmocenské snahy Číny?

Čína velmocí prostě je, ať se to komu líbí, nebo ne. Její poslední
století je impozantní. S projekty typu Nové Hedvábné stezky přichází to,
nač se dnešní Evropa jinak nezmůže. Skutečný rozvoj – a na obrovské
ploše. Garance spousty pracovních uplatnění – a to i pro diplomované
talenty. Most mezi ekonomickým potenciálem Asie a Evropy – a tím i šance
na rovnější vztah s „globálním Minotaurem“, jak Americe říká
Varufakis.

Té nabídce je ovšem třeba jít naproti. Čína nikoho na kolenou neprosí.
Bát se těch investic musí jen „tuneláři“, s nimiž nepočítá, a
Minotaurovi pacholci. Čínský prezident míří do Prahy. Fanklub Tibetu,
dokud tam řádil středověký totáč, chystá jarmareční randál. Takový
part – v cizím zájmu proti tomu našemu – který by „kavárna“ nevzala,
zřejmě ani neexistuje.

Jak bude Čína konkurovat Rusku a jeho Eurasijské unii? Chce investovat ve
Střední Asii...

Mezi Čínou a Ruskem jsou logicky na pořadu i otázky, v nichž sedí za
stolem proti sobě. Už třeba cena vzájemně nakupovaných komodit. Peking a
Moskva však mají hlavně zájmy, které je spojují. Nejde jen o verbální
deklarace. Ilustruje to i poslední epizoda. Situace na trhu energií nutí
rozšířit externí financování i Gazprom. Západní banky mají pokyn dělat
problémy. Gazpromu poskytla úvěr čínská banka. Největší, jaký kdy
čerpal. Na pět let a za podmínek, jež z tlaku druhé strany nevytřískají
sebemenší kapitál.

Číně i Rusku jde po krku politika „změny režimu“. Vedení obou zemí
zbavila všech iluzí. O to víc táhnou za jeden provaz. Hlavně ve všem, co
těm intrikám staví plot. Ekonomika obou zemí se v mnohém doplňuje. Tím
snáz se budují i „pozitivní synergie“.

A střední Asie? Nabízí jí snad investice, srovnatelné s čínskými, i
kdokoli jiný? Ne jen do zázemí vojenských základen, majících obklíčit
Rusko i Čínu? Ale skutečného růstu a diverzifikace jeho zdrojů?

Jaký je stav ruské ekonomiky? Jak se vypořádala se sankcemi a nízkými
cenami ropy a plynu? Ekonomické zbraně, provokující „Majdan“ na Rudém
náměstí, jsou klackem o dvou koncích. V případě „sankcí“ jimi
Amerika dusí i Evropu. Sama přitom s Moskvou vesele navyšuje obrat.
Manipulace s cenami ropy i plynu neškrtí jen arabské šejky. Škodí i
americké produkci. Donedávna jen té z břidlice, do níž napumpovaly mraky
peněz i banky a investiční fondy. Teď už však hlásí útlum i korporace,
těžící tradiční technologií. Takové „sadomaso“ mívá v Americe jen
krátký dech.

To „sado“ ruská ekonomika přirozeně cítí. Alarmistické tirády bych
však bral s rezervou. Nahoru vyletěly hlavně ceny luxusního zboží.
Většina Rusů je nekonzumovala ani dřív. Tím víc to ekonomická válka
prohrává politicky. Barometrem jsou ruské televizní kanály – a to i ty
privátní. Na vlasteneckou notu tam duje i většina těch, kdo se dřív „řediteli
zeměkoule“ klaněli až po pás.

V posledním čtvrtstoletí prošlo Rusko lekcí, kterou hned tak nezapomene. Na
to, aby nevábilo dravce, je příliš bohaté. Na to, aby je cizina skutečně
vytrhla, je zas příliš velké. Suverenitu mu zajistí jen masivní
reindustrializace. Jen ta sníží závislost na energetickém exportu – i
importu banálních artiklů. S tím si musí poradit samy i menší země. Tím
méně to kdokoli udělá za Rusy.

To téma má ovšem i rozměr, o němž se česky poníženě mlčí – na
rozdíl od znalejších mozků západně od Aše. Na to, co Washington zkouší
na Moskvu teď, vsadil už Reagan. Amerika byla na prahu velké krize už tehdy.
„Time-out“ jí darovali jen Gorbačov a spol. Tu kořist však už strávila.
Dneska je na tom ještě hůř. A Rusku už rauš „nového myšlení“
nehrozí. „Studenou válkou“ napodruhé riskuje sama Amerika.

Zatímco ekonomika roste, levicoví pozorovatelé kritizují fakt, že běžní
lidé, i v České republice, častokrát růst nepociťují. Tedy že reálné
mzdy a životní úroveň nerostou tak, jak by měly. Stejně tak pokračuje
trend častějšího uzavírání pracovních úvazků jiných než hlavní
pracovní poměr, což vede řadu lidí do příjmové nejistoty nebo rovnou
pracující chudoby. Jak jsme na tom v tomto směru v ČR, jak je na tom
západní Evropa? A co Spojené státy, kde řada lidí „funguje“ na
potravinových poukázkách?

Dnešní vteřina dějin je raritou hned trojmo – a to celého novověku.
Příjem – a přidanou hodnotu – mění stále víc v mimoběžky. Past „pracující
chudoby“ roste jako máloco. Vězí v ní i desítky procent obyvatel „zlaté
miliardy“. Bývá to i dřina na několik úvazků. V pobuřujícím přepychu
se topí i ti, co nic kloudného neumí. Pokud se práce rovnou neštítí,
padají z nich hlavně „ubrané hodnoty“. Tím užší je hrdlo „sociální
mobility“. Z bobánků, narozených „za vodou“, tam najdete i vnoučata. Z
těch, počatých na opačném pólu, poskočí skutečně výš jen stále
tenčí zlomek. Traktáty o „refeudalizaci“ už píší i profesorské
cvikry.

Alibi privátního zisku hlásá, že je odměnou za riziko. Na špici
vertikály kapitálu však neplatí už ani to. Tady se inkasuje lví díl
globálního výnosu – a rizika, ztráty i náklady „znárodňují“ hned
na vstupu. Jak na konto všech, koho živí jen vlastní ruce, tak podnikatelů,
riskujících střechu nad hlavou. A stále víc i veřejných financí. Tím
ovšem padá i to poslední, co z kreditu „konce dějin“ ještě zbylo.

Amerika, máte pravdu, to zahustila nadoraz. Lídr všech rentiérů – dneska
i kdykoli dřív – dluží víc, než celý okolní svět. A zároveň drží
na „potravinových známkách“ celou šestinu vlastní populace. Milionům
rodin zbyl na spaní jen karavan. Je to hodokvas sociálního darwinismu. V
petřínské bludiště mění i kritéria. Točí se hlavně kolem indexů, jak
se zhodnocuje kapitál. Podmínky těch, kdo ho zhodnocují, v nich hrají „marginální“
roli. O tom je celá alchymie věštící „růst“ i „recese“. Tak
hulvátský rozvod s tím, co má ekonomika v původním pojmu, láme i starší
rekordy.

Podle zjištění nevládní organizace Oxfam jedno procento nejbohatších
lidí světa v roce 2015 vlastnilo více majetku než zbylých 99 % populace
planety. 62 nejbohatších lidí světa disponuje stejným majetkem jako 3,5
miliardy dalších obyvatel země. Co tomu říkáte? Kde je příčina? Může
za těchto podmínek vůbec existovat volný trh rovné soutěže? Neškodí
toto svobodnému podnikání? Není například odstraňování obchodních
bariér jenom nahrávkou pro nadnárodní korporace, monopoly a oligopoly, aby
zničily konkurenci malých a středních podniků na národní úrovni? Lze to
vůbec nějak řešit? Jak lze konkurovat takové koncentraci kapitálu? Neměl
v tomto Marx pravdu?

Marxe už „porazily“ i postavičky nesahající mu ani po tkaničky. Víc
než co jiného „vyvracely“ právě vše, co napsal na téma koncentrace
kapitálu – a třídní polarizace. O tom, že „rovná soutěž“ je jen
nekalá reklama – a podstatou kapitalismu je monopol na existenční zdroje.
Akumulace kapitálu z cizí práce, který slabší konkurenci drtí – a sám
se tím víc šikuje do stále strmější vertikály. Zatímco většinu
ostatních krok za krokem „proletarizuje“ – bez ohledu na to, kam se
řadí sami.

Gážisté cirkusu, majícího tu pravdu zadupat do země, se chytili pojmu „proletář“
– a udělali z něj synonymum montérek. Sám Marx jím přitom mínil
každého, z koho kapitál tuneluje nadhodnotu. Všichni ti, kdo to buď neví,
nebo zatloukají, pak tím laciným podfukem i groteskně „triumfují“.
Například banálním „objevem“, že „modré límečky“ vytlačuje
technologický pokrok. Kdo už nemusel k ponku nebo lopatě, ale za
kancelářský stůl, vnímal to jako sociální vzestup. Dokud rostly s
produktivitou práce i příjmy, živila v něm ten dojem i vlastní životní
úroveň.

Kapitalismus na „druhý globální pokus“ však ruší i to. Mantinely,
omezující koncentraci kapitálu aspoň zčásti, boří jeden za druhým.
Příjmová a majetková nerovnost láme rekordy. Jedinému procentu toho
nepatřilo víc, než všem ostatním, ani v obskurních despociích. „Proletář“
má aspoň jistotu výplaty – a zákonné výpovědní lhůty. Statisícům
českých pracovních sil se upírá i to. Jak v montérkách, tak coby „kravaťáci“
mají šanci jen na „živnosťák“. „Svobodného podnikání“ v tom
není ani za mák.

Marxe „vyvrací“ jen notoričtí hlupáci. Erudovanější mozky z něj
pokoutně opisují. Paul Craig Roberts byl za Reagana druhým mužem fiskálu
– a šéfprojektantem „reaganomiky“. Zamlada napsal o Marxovi celou knihu.
Kapitál je náročné čtivo. Bez adekvátní erudice se zvládá jen těžko.
Marx ovšem magnetizuje i kratšími texty. Nově i studenty ekonomických
fakult v Americe. Tady je, zjistila nedávná studie, vůbec nejčtenějším
titulem Komunistický manifest. Až po něm následují Adam Smith, Ricardo,
Samuelson – natož Hayek či Milton Friedman. U nás jsme zatím „sto let za
opicemi“. Je to znát.

Podle statistického úřadu poklesla v letech 2007 až 2014 reálná kupní
síla americké domácnosti (respektive její medián) po započtení inflace o
čtyři tisíce dolarů... Opět. Nenahrává současný systém velkým
korporacím na úkor střední třídy?

Reálný příjem většiny amerických domácností je na úrovni počátku 70.
let. Roky tu díru doháněly na dluh. Ten je teď dohání i s úroky. „Střední
třída“, typická pro „tři zlaté dekády“ po válce, se ztrácí před
očima. Příčin je víc. Ta, od níž vede největší pupeční šňůra, se
však „zatlouká a zatlouká“. Velkokapitál si „střední třídu“
pěstoval jen po dobu, kdy byl vystaven systémové výzvě. „Katastrojka“
ho toho „nutného zla“ zbavila.

Teď si „pýcha moci“ – řečeno s Williamem Fulbrightem – vystačí i
bez širší sociální opory. Koho si dřív hýčkala, toho dnes drží v
šachu. Dluhovou pastí i jinými formami existenčního nátlaku. „Americký
sen“ hlásá pravý opak. Za tvrdou práci slibuje šanci mířit výš.
Lepší život pro každou novou generaci. Dnešní ročníky na startu jsou na
tom mnohdy hůř než vlastní rodiče. Tak absurdní zpátečka má své meze.

Signálů, že se k nim blíží, přibývá. Takže aspoň dva. Sanders je „demokratický
socialista“. Kampaň mu financují statisíce dárců. Po 30 dolarech v
průměru. Hillary prosazují „banksteři“, zbrojaři i válečnická
vrchnost a masová média. Přesto se Sandersem leckde prohrává. Krajně „nesystémovým“
kandidátem, byť úplně jiného typu, je i Trump.

Pokud jde o druhý z těch signálů, tuhnou z něj rysy. Americká policie se
vyzbrojuje jako na regulérní válku. Na nácvik pouličních bitev si už
pořídila i celé „umělé město“.

Není to tak, že střední třída nese na svých bedrech hlavní daňovou
zátěž – dotuje nadnárodní korporace i sociálně slabé či
nepřizpůsobivé?

Na téma, kdo koho dotuje, je i poslední kniha Josepha Stiglitze, laureáta
Nobelovy ceny za ekonomii a bývalého hlavního ekonoma Světové banky. Nebo
komentáře Roberta Reicha, za Clintona ministra práce – a třeba i letošní
první číslo Foreign Affairs, věnované sociální polarizaci. Také spousta
dalších zdrojů se shoduje, že větší díl svého příjmu než „Big
Business“, odvede na daních i dělník z automobilky či řadový personál
KFC.

„Střední třída“ dotuje korporace i tam, kde dřív nemusela. Například
strmě rostoucími náklady na vzdělání, bez něhož je lepší uplatnění
bez šance. Teď ale i statisíce jeho absolventů berou zavděk platy
recepčních, číšníků, portýrů či pokladních. Tím hůř pak splácejí
i půjčky, bez nichž by nedosáhli na diplom. Za situace, kdy jim je k ničemu.
Publicistika, absolutizující břemena „střední třídy“, ovšem i
cíleně mlží. Stále víc těch, koho do ní stále řadí, tam fakticky už
nespadá – nebo balancuje na samé hraně. Oč víc musí škudlit,
zadlužovat se a pak před těmi závazky kličkovat, tím nutkavěji lpí
mnohdy aspoň na pomyšlení, že jsou „přeci jenom něco víc“. Tím snáz
se jim vtlouká do hlav, že viníkem jejich martýria jsou ti „ještě níž“,
které „musí dotovat“. Něco na způsob české demagogie o „zneužívání
dávek“. I ta často zabírá víc právě u lidí, co nad propastí
sociálního vyloučení vrávorají sami. Spojit jedni i druzí síly, panstvu
by hořela koudel pod šimpánem. Tím víc se investuje do toho, aby to viděli
vzhůru nohama.

Jaké je ideální místo České republiky na ekonomické mapě světa a co by
mělo Česko změnit? Například Ilona Švihlíková doporučuje podporu
mikroekonomiky. Kde je tedy cesta? Co podporovat? Export do zemí BRICS?

Někteří investoři od nás dezertují už proto, že si sem přišli jen pro
lukulské „investiční pobídky“. Na jedno pracovní místo to někdy
dělalo i několik milionů. Investoři se ráčili nabalíkovat – a zvednout
kotvy. Poptávku po levné práci však snižuje hlavně technologický pokrok.
Řadu výrobních oborů to vrací do zemí, které je dosud vyvážely za
lacinou prací.

Nic proti podpoře „nejmenších českých podniků“, mají-li skutečně
perspektivní program – a není-li to jen habaďůra, maskující další „tunel“.
Nám ovšem chybí hlavně ekonomická strategie a koordinovaná politika. Tak,
aby precizovala reálné šance na konkrétních trzích – a těm šila na
míru výrobní a distribuční programy, odpovídající našim specifickým
možnostem. Hlavně obory a projekty, generující kvanta přidané hodnoty –
za niž se právě nám ovšem také platí. A nabízející důstojnou šanci i
kvalifikované práci. V zemích, před nimiž tu „mainstream“ leze po
břiše, to koordinuje stát. U nás se to má dodnes za „etatistickou“
svatokrádež. Řada inovací, často skutečně převratných, se tu přitom
rodí stále. Jak co do marketingu, tak finančního zázemí jsou však – až
na pár světlých výjimek – odkázány na zahraniční zdroje.

Doby, kdy jsme vyváželi investiční celky na klíč, jsou ty tam. „Kdo za
to může,“ je veřejným tajemstvím. Ztracený status nám vrátí jen
politika, jež se s tím dědictvím rozejde nadoraz. A místo sklapovaček „spojenecké
vděčnosti“ – i atavismů opačným směrem – prosadí racionální
ekonomický kalkul. Spousta vývozů západním směrem nás drží v krajně
subalterní pozici. Leckdy na samé hranici únosnosti. Na trzích, kde jí to
nehrozilo – a měla tam navrch i co do kvality a know-how – to doháněla
už „první republika“. A už před ní i český průmysl za monarchie.
BRICS je největším z podobných trhů dnes. Technologií i kvalitou nám už
v lecčem ukazuje záda. Tím víc to chce nohu do dveří tam, kde se tak
ještě nestalo.

Pro některé by rozpad EU byl katastrofou, pro některé požehnáním.
Dovedete si představit lepší Evropu bez EU? Jak by naše země dokázala
hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí Ruska“, jak slyšíme v
podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Jak že to říkával Palacký? Byli jsme před Rakouskem, budeme i po něm? S
EU je to podobně. Místo jalových vášní – o pohromě, či požehnání
– to chce rozum do hrsti, dokud je čas. Dnešní EU je docela jiná, než v
době našeho vstupu – natož ještě o pár let dřív. Že by se vše, v
čem očividně chřadne a degeneruje, obrátilo k lepšímu, postrádá
viditelný důvod. O tom, kam až její eroze dojde – a čím to skončí pro
nás – budou rozhodovat ti, kdo v ní hrají první housle. Nás postaví
před hotovou věc. Že to nebude o „solidaritě“, ale právu silnějšího,
neví jen beznadějný fanatik.

Je to křižovatka vyžadující státníky, a ne Hujery. Politiky, nadané
panoramatickou optikou. Schopností podnikat včas i praktické kroky.
Identifikovat priority národního zájmu. Získávat pro ně všechny dostupné
spojence. Být připraven na všechny varianty. Od zachování EU ve víceméně
dnešním tvaru – až po její výraznou redukci. Jak v teritoriálním, tak
věcném smyslu. Zdá se vám, že s tím někdo už aspoň začal? Dá se to
čekat od kariér, vyhnaných prášky „spojenecké věrnosti“?

Až bude ještě hůř, vynutí si to střídání stráží. Ty nové však
zdědí „snědený krám“. V zemi, kterou ty dosavadní degradovaly na cizí
kolonii, tentokrát v srdci Evropy – za pár nicotných postů i kont v
daňových rájích. Pak bude ovšem „košile bližší než kabát“ i tam,
kde mají od naší ekonomiky klíče. Poprava OKD vysílá zprávu, jíž
nerozumí jen trouba nebo poskok. Tím víc to chce pracovat na alternativách
už teď.

S tou „ruskou kořistí“ je to jako s čertem na zlobivé děti. Strašidlo
nesmí hlavně opustit tajuplnou tmu. Jinak je totiž jen pro smích. Co
konkrétně by se tu stalo „ruskou kořistí“? Jestliže skoro vše, co
vynáší zisk, už v cizích rukou je? Včetně karlovarských hotelů – i
řady jiných kapacit – které si ruské subjekty už koupily?

Z předchozí otázky zcela vydělme dohodu TTIP. Jakým způsobem se ve vás
osobně vyvíjí úvaha ve smyslu „podepsat, nepodepsat“? Jak nahlížíte
na současný stav procesu ratifikace TTIP?

V klepetech „omezené suverenity“ už jsme. TTIP má dorazit i její
vyzáblé torzo. Nastolit absolutní monarchii velkých prachů. A všemu, co
jí ještě stojí v cestě, vzít oporu ve vymahatelném právu. Nás to
postihne o to víc, že jsme jen kandrdas i v Evropě. Vláda do toho chomoutu
poleze sama a po čtyřech. Právo veta má však i parlament. Tím větší
musí pocítit tlak. Jako celek – i každý jednotlivý poslanec, ochotný
národní zájem prodat. Funguje to. Musí se chtít. Minimálně tak, jako
když hrozilo, že se v Brdech rozvalí jeden z dílů cizí „jaderné triády“
– a nás změní v cíl prvního protiúderu.

Jak vážně v současné době vypadá hrozba ještě většího zbídačení
třetího světa, zejména Afriky, v důsledku klimatických změn? Čili,
bouře, záplavy a zejména sucho. Geolog Václav Cílek často opakuje, že v
důsledku těchto procesů se můžeme „těšit“ na další migrační vlny
do Evropy. Má pravdu? Existuje nějaké řešení? Václav Cílek není z těch,
co malují čerty na zeď. „Třetí svět“ je drancován už třetí
století – a leckde i déle. Proměna v „banánové republiky“ – či
bonanzu zahraničních těžařů – mu vnutila ekonomickou strukturu,
demolující jeho přirozené zázemí. Plení miliardy životů i přírodu.
Plodí humanitární kalamity. Miliony migrantů vyhání už desítky let.
Třeba v arabských „naftokraciích“ tvoří větší díl pracovní síly,
než v západní Evropě i Americe dohromady.

Dosud to ovšem byla nabídka, jdoucí panské poptávce naproti. Z vlny,
valící se Evropou teď, však už trčí i hrot vzpoury. Pěsti na vrata
metropolí, co „globalizaci“ všeobecné hojnosti jen naslibovaly. A
nadělily ji jen hrstce kompradorů – kdežto ostatní masu drží pod prahem
důstojnosti. Především to je to nové, čím stěhování národů míchá
kartami, v nichž jde i o nás. Panstvo, mající to na svědomí, to chce „rozepsat“
i zemím a vrstvám, jež nikoho jaktěživ nedrancovaly.

Tu demagogii odrazí jen zpráva, mířící až k jádru věci. Řešením je
jen masivní reparace – na účet těch, komu z „třetího světa“
napadaly zlaté cihly. V podobě rozvojových investic, které mu vrátí práci
a elementární důstojnost – a zkrotí i ekologická rizika. Nic
polovičatějšího to stěhování už nezastaví. Právě to se však nerodí
ani v zárodku. Čím později na to dojde, tím víc bude mezitím na koni
fanatismus všeho druhu. Ve „třetím světě“ – i v samotné „pevnosti
Evropa“.

„Elity“ se k tomu nemají. Pouštět žilou umí jen nám. Právě o tom se
zdá být i barnumsky avizovaný „plán B“, který začaly kuchtit v Bruselu
minulé pondělí. „Muslimští bratři“ z Ankary se sice „zavázali“,
že začnou migranty, které nám expedovali, brát zpátky. Jen ale pod
podmínkou, že Evropa místo nich přijme jiné – „kus za kus“. Turecký
pašalík tak dostane další miliardy přesto, že spustil totalitní teror i
doma. V situaci, kdy si vraždou ruského pilota zadělal na sankce, které ho
vyjdou na desítky miliard. A pokleslá reputace Turecka sráží dolů i
příliv turistů z jiných zemí. „Plán B“ tak zatím vypadá spíš jako
„záchranný balíček“ Erdoganovi. Zvlášť vytrucuje-li si i bezvízový
režim s „Schengenem“. Lepší dárek si export chaosu a teroru do Evropy
přát snad ani nemůže.

Geneticky modifikované potraviny, téma diskusí o chudobě a kvalitě výživy.
Jste pro jejich další rozvíjení? Souhlasíte s tvrzeními, že nejen
geneticky modifikované, ale i jiné potraviny pochybné kvality začínají
být problémem výživy chudší části obyvatelstva zejména v USA? Páteří
amerického marketingu je „three-tiers concept“. Tedy prodej v zásadě
stejného produktu, nabízeného ve třech kvalitách – „good“, „better“
a „the best“. „Globalizace“ to změnila v univerzální praxi. Velice
markantně i v případě potravin. A to jak pro „třetí svět“, tak třeba
i Českou republiku – oproti „staré Evropě“. Hordy bruselských
byrokratů sepisují směrnice, jak nesmí vypadat kyselá okurka. Které jablko
je „podměrečné“, a vhodné tak už jen na mošt. Kam všude nelze napsat
„máslo“ nebo „rum“. Seznam té idiotské buzerace je samozřejmě
ještě mnohem delší. Zato zákaz prodávat to samé – ve stejném balení,
ale úplně jiné kvalitě – si nikdo sesmolit netroufne. U nás ta nižší
přitom stojí mnohdy víc, než ta vyšší hned za Rozvadovem.

Nejde jen o chuť. Internetem kolují i vážnější expertízy. Špičkoví
odborníci tu varují před fatálními zdravotními riziky. Naše kuchyně je
dnes, papírově vzato, zdravější než ještě docela nedávno. Počet
klientů onkologických klinik se však téměř zdvojnásobil. Za pouhých
deset let a v době, kdy se prý životní prostředí radikálně zlepšilo.
Kde se ta expanze rakoviny bere? Čím to, že napadá stále mladší ročníky?
A hlavně tlusté střevo i jiné orgány, kde hraje klíčovou roli právě to,
co jíme a pijeme? Je to jen nahodilá synchronie?

V Americe zarazí i jiná věc. Obezita – často tak obludná, jak ji Evropa
skoro nezná – je tu typická pro příjmově nejnižší vrstvy. Ještě v 80.
letech to byl okrajový jev. Už na prahu století však doslova zaplavil ulice.
Přemírou kalorií tu bude jen u pár procent. Potraviny, upravené geneticky
– či z chovů, přikrmovaných anaboliky - však konzumují hlavně tyto
vrstvy. Dá se kauzální vazba vyloučit i tu?

Atlas všech rizik, spojených s GMO a „urychlovači růstu tkání“, se
teprve rodí. Co chvíli přibude nový signál. Z posledního v pořadí mrazí.
Tvrdí totiž, že jsou to právě geneticky upravené potraviny, co lidské
organismy zbavuje i reprodukční schopnosti. Ten zdroj to spojuje i s tím, co
z jistých sejfů uniklo už před pár lety. Optimální počet světové
populace – stálo v té „studii“ – je v řádu 1–1,5 miliardy. A vše
nad tuto hranici je pro byznys už jen přítěží. Je to jen „konspirační“
folklór? Nebo něco víc?

Ve světle všeho, o čem jsme hovořili... Jaké ekonomické recepty nyní
potřebuje vyspělý svět? Novátorsky levicové typu nepodmíněný základní
příjem, zdanění neproduktivního kapitálu, zdanění vyšších příjmů,
,,fair trade“ uspořádání vztahů mezi chudými a bohatými zeměmi... Nebo
konzervativně pravicové, tedy vyšší odpovědnost jedince, odbourávání
sociálního státu, snižování daní, liberalizace trhu práce? Nebo „národní
kapitalismus“ typu Ruska a Číny, kde stát je v určitých oblastech velmi
silný, kontroluje strategická a síťová odvětví, na druhé straně jsou
tam nízké daně, snaha odbourávat byrokratickou zátěž...

Pravice, schovaná za liberální frázi, je u cíle. Překročit vlastní stín
už nemá kam. Ztuhla ve sfingu asociálního inženýrství. Těm „za vodou“
to lahodí. Opačný pól už jen dráždí. Toho se zastane víc i Orbán a
Marine Le Penová. Dělat z nich fašisty je nesmysl. Z těch, kdo jim funí do
zátylku, však už mnohdy ne.

„Reformní“ levice vzdala i reformy, které by kapitalismus polidštily
aspoň zčásti. Teď už se pere jen o koryta, která ho odlidšťují. Svět
změní k lepšímu jen síly nalevo od ní. Jen jim tak zůstal i terén, kde
se dřív utkávala soc.dem. s liberálním reformismem. Levici, která není na
prodej, to nabízí nevídanou šanci. Rubem je zákeřná past. Tkví v tom,
nakolik „reformovatelný“ je vůbec ještě svět, sevřený krunýřem
dnešní ekonomické a politické moci.

Restituce všeho, oč „sociální stát“ už přišel – a naopak jeho
další expanze – je imperativem lidských práv, visících na dnešním
oltáři hned nahoře. Je to však i jeden z klíčových směrů, jak děsivé
disproporce dnešní ekonomiky aspoň zmírnit. Jenže už její dnešní provoz
– a tím i financování sociálních položek – se zvládá jen za cenu
dalšího zadlužování. Gordický uzel rozetne jen zásadní redistribuce
příjmů. Ta je však tím posledním, nač „elity“ přistoupí po dobrém.
Skutečnou změnu přinese až demokratizace vlastnické struktury. Základy se
jí přitom dají klást už dnes. Například expanzí veřejného sektoru
všude tam, kde ten privátní očividně selhává – anebo si z veřejného
dělá dojnou krávu.

Pokud jde o jiné reformní inciativy už dnes, osobně považuji za klíčové
ty, jejichž cílem je redukovat parazitní rentu – i prostor, v němž si
finanční „kasina“ smí hrát s „penězi jiných lidí“. Nejenom cestou
„sektorového“ zdanění, ale i přímých mantinelů. Jen to vytvoří
zdroje i na „základní nepodmíněný příjem“, zkracování pracovní
doby i další humanizující kroky na opačném pólu. Razit ty požadavky,
aniž se udeří na jejich skrytý rezervoár, znamená koledovat si o stigma,
že je to levice, kdo chce veřejnou kasu zadlužit ještě víc. A přihrávat
falešné alibi „elitám“, které nás do dluhové pasti ženou i nad
ohlodaným torzem „sociálního státu“.

Nepančovaná levice musí být oázou naděje. Na ale za cenu, že sama živí
iluze. A dělá tak, jakkoli bona fide, užitečného idiota. To není pozvánka
do čekárny, jak to dopadne. Ale kostra manuálu, jak na to. To, s čím levice
přichází, nesmí znít jako dobromyslná suplika, jíž chybí vlastně jen
pár poslaneckých hlasů – takže to možná napraví už příští volby. V
poloze parlamentních tisků osloví jen hrstku. Chce to panorama reálných
zájmů – a jejich demarkačních čar. Legitimních nároků – a žáby na
prameni. Teprve pak se legitimní požadavky stanou silou, opřenou o vůli
angažované většiny. Až jí dají i politický tvar.

Jen tak má znovu šanci i to, co se už zdávalo banalitou. Dnešní
produkční potenciál by uměl jak „nepodmíněný základní příjem“,
tak kratší pracovní dobu i řadu jiných civilizačních skoků. Škrtí ho
bludný kruh, v němž střečkuje akumulace kapitálu. I mnohem skromnější
cíle jsou tak reálné až za jeho horizontem. Až to rozcestí nastane,
začínat od nuly by bylo pozdě. Návrhy, atakující už dnešní poměry,
musí mít i strategický rozměr. Právě tím jsou levice a „levice“ k
rozeznání. Už na první pohled.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jozef Banáš: USA smrtelně potřebují bohatství Ruska. Vymývání mozků.
Je jasné, o co se hraje, ale mlčí se o tom

Nad vztahem výsledku amerických prezidentských voleb a situace v Pobaltí se
na serveru Aktuálne.sk zamýšlí slovenský spisovatel a publicista Jozef
Banáš.

Podle jeho názoru ze všeho, co se děje v USA v souvislosti s prezidentskými
volbami, je jasné jedno: Wall Street a zbrojařská lobby vítězství Trumpa
nedovolí. Nemohou. „Mít v čele státu muže, který hlásá dialog s Ruskem,
rozpuštění NATO a uvolnění napětí, je nepřípustné. Bez napětí a
lokálních válek kšeft se zbraněmi nefunguje,“ píše Banáš.

V kontextu očekávaných výsledků amerických voleb pozoruje také vývoj
situace v Pobaltí. „Posilování NATO v oblasti je nejen strategickou
odpovědí na jejich zbabranou akci na Ukrajině, ale je třeba si uvědomit,
že Pobaltí je v jistém smyslu výchozím bodem do Arktidy. Když vezmeme v
úvahu skutečnost, že USA se svými necelými pěti procenty obyvatel světa
spotřebovávají téměř 50 % světových zdrojů, je jasné, že při této
nenasytnosti se zdroje dostupné v USA vyčerpávají a je třeba je hledat tam,
kde ještě jsou. Například v Rusku a Arktidě,“ domnívá se Banáš.

Je jasné, o co se hraje v Pobaltí

Poukazuje na to, že v ruském arktickém regionu je asi 80 % dosud objevených
severních ropných ložisek. „V případě jejich čerpání bude světové
ceny určovat lídr na trhu ropy a plynu, kterým bude Rusko. Navíc, v této
oblasti jsou zásoby uranu, zlata, mědi, niklu, železa, wolframu, diamantů.
Pokud by USA poškodily ruský arktický region, položí Rusko na kolena.
Takže je jasné, o co se hraje v Pobaltí. Proto Rusové, poučení nejen
Stalinovým selháním před začátkem druhé světové války, ale i
věrolomností Západu v Sýrii, Libyi, Iráku, Afghánistánu či na Ukrajině,
nečekají. Kaliningradská enkláva má jediný ruský nezamrzající přístav
v Baltském moři – Baltijsk, který je domovským přístavem baltské
flotily. Do Kaliningradské oblasti, která je v obklíčení NATO, přesouvají
raketový systém Iskander, schopný nést jaderné hlavice,“ píše dále
Banáš.

Upozorňuje, že to, jak vyvolat napětí, si Američané vyzkoušeli na
Ukrajině. „Stačí vyprovokovat národnostní vášně a ‚už to jede‘. Z
celkového počtu obyvatel Lotyšska je 27 % Rusů, jen v samotném hlavním
městě Rize tvoří 50 % obyvatel. V Estonsku je 25 % Rusů, v hlavním městě
Tallin je jich 37 %. Litva má asi šestiprocentní ruskou menšinu, přičemž
v hlavním městě Vilnius je asi 14 % Rusů,“ vypočítává Banáš.

Aby to v Pobaltí „začalo“, stačí malá jiskřička

Mediální vyvolávání obrazu Ruska ohrožujícího Litvu, Lotyšsko, Estonsko
a Polsko je podle Banáše tradiční americko-bruselsko-berlínskou mediální
předehrou ke zvyšování napětí. „Frankfurter Allgemeine Zeitung přinesl
nedávno na titulní straně komentář k situaci v Pobaltí s jasným názvem:
Strach před ruskou bleskovou válkou. Ale ani slovenské vymývače mozků
nezaostávají a oslavují rozhodnutí NATO rozmístit v tomto regionu čtyři
tisícovky vojáků,“ píše dále Banáš.

Přiznává, že obavy pobaltských států a Polska z Ruska jsou v důsledku
jejich trpkých zkušeností se sovětskými bolševiky oprávněné. Otázkou
však je, nakolik se dnešní Rusko pod vedením Vladimira Putina podobá
stalinskému Sovětskému svazu.

Vsadím se, o co chcete

Britský ministr obrany Fallon to řekl jasně: „Vyšleme tímto signál
spojencům, že jsme připraveni je bránit před trvalou agresí Ruska.“ „Fallonovi
připomínám, že jeho ‚předchůdce‘ Chamberlain též slíbil ochránit
Čechy a Slováky ‚před trvalou agresí Německa‘, a jak Britové svůj
závazek ‚dodrželi‘, už Fallon asi zapomněl,“ podotýká Banáš.

Svěřuje se s tím, že je ochoten se vsadit, o co chcete, že když se
prezidentkou USA stane Hillary Clintonová, situace v Pobaltí se prudce
zhorší přesně podle vzoru Ukrajiny. „Ovšem v případě konfliktu
kteréhokoliv pobaltského státu s Ruskem to už bude jiná káva než na
Ukrajině,“ poznamenává Banáš.

Celý text ve slovenštině je ZDE.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Kremlu okomentovali možné přerušení diplomatických vztahů s Ukrajinou

V Kremlu pokládají otázku přerušení diplomatických vztahů mezi Moskvou a
Kyjevem za svrchovanou záležitost Ukrajiny. Řekl to prezidentův mluvčí
Dmitrij Peskov.

Když přistoupí Kyjev na podobný krok, utrpí tím zájmy Ukrajinců a Rusů,
dodal.

Podle zdrojů listu Kommersant většina poslanců tento zákon podpoří. Bude
projednán ve druhém čtení 16. listopadu. V případě jeho přijetí bude
zájmy Ukrajiny v Rusku zastupovat nejspíše Bělorusko nebo Švýcarsko.

Podle názoru Vynnyka musí Kyjev zaznamenat přerušení vztahů s Moskvou na
zákonodárné úrovni, vždyť jsou fakticky už přerušeny.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruská Bílá kniha o Sýrii byla prezentována v RB OSN

Rusko představilo v RB OSN Bílou knihu o aktivitách USA v Sýrii, jež měly
za následek velký počet obětí mezi civilisty a velké škody, prohlásila
na brífinku mluvčí ruského ministerstva zahraničí Maria Zacharovová.

Vysvětlila, že jde o fotografické materiály vojenských aktivit USA a jejich
spojenců v Sýrii. „Tyto fotografické materiály tvoří základ Bílé
knihy o Sýrii, kterou Rusko prezentovalo v RB OSN," sdělila Zacharovová.

„Její materiály jsou analyzovány a komentovány, uvádějí se jako
nepopíratelná fakta. Stejně tak používá americké ministerstvo zahraničí
materiály Bílých přileb a dalších pochybných nevládních organizací,
avšak odmítá komentovat dokumentární svědectví, jež byla úředně
připravena a předána jako oficiální dokument Radě bezpečnosti OSN. Proč
je tomu tak, není vůbec jasné," řekla diplomatka.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Skutečný důvod, proč ruská vláda zakázala používání jakýchkoliv GMO
plodin při výrobě potravin

Rusko právě oznámilo převratný krok v boji proti GMO (geneticky
modifikovaným) potravinám společnosti Monsanto, při kterém zcela zakazuje
používání geneticky modifikovaných složek ve výrobě potravin.

Jinými slovy, Rusko jen zvýraznilo cestu kolem označování GMO a zastavilo
používání všech GMO, které by jinak vstoupily do dodávky potravin
vytvořením balených potravin (a pěstování geneticky modifikovaných plodin).

Vicepremiér Arkady Dvorkovich během mezinárodní konferenci o
biotechnologiích uvedl:

"Pokud jde o geneticky modifikované organismy, přijali jsme rozhodnutí, že
nepoužijeme žádné GMO v potravinářské výrobě."

Jde o odvážný krok ze strany ruské vlády, který nově podnítil
celosvětovou diskusi o geneticky modifikovaných organismech a účasti
společnosti Monsanto na zásobování potravinami.

Na to také navazuje velmi diskutované zjištění Světové zdravotnické
organizace, že glyfosát který je základem herbicidu Roundup je "pravděpodobně
karcinogenní".

Pokud by toto zjištění provedly například Spojené státy americké,
znamenalo by to úplnou změnu potravinářského zpracovatelského průmyslu.

Ale v Rusku integrace GMO plodin není na stejné úrovni jako v USA nebo jinde
ve světě.

Víme, že v USA je více než 90% základních plodin jako kukuřice geneticky
modifikovaných, současně s 94% sojových bobů a 94% bavlny.

Zákaz GMO při výrobě potravin by radikálně změnil celé zásobování
potravinami. Rusko však patří mezi země, které jsou více nakloněny k
revoluci v otázce používání GMO plodin.

Jak ruská zpravodajská televizní síť RT dále uvádí:

Podle oficiálních statistik se podíl GMO plodin v ruském potravinářském
průmyslu snížil z 12% na 0,01% za posledních 10 let a v současnosti v zemi
existuje jen 57 registrovaných potravinových výrobků obsahujících GMO
plodiny.

Zákon ustavující povinnou registraci GMO výrobků, které by mohly mít vliv
na životní prostředí, vstoupí svou platnost v polovině roku 2017. Ruský
prezident Vladimir Putin věří, že dokáže udržet GMO plodiny mimo zemi, a
to dokonce i v souladu se Světovou obchodní organizací (WTO).

Na minulém setkání členů Rady Ruské federace prohlásil:

Musíme správně zkonstruovat naši práci tak, aby nebyla v rozporu s našimi
závazky podle WTO. I přesto máme legitimní metody a nástroje pro ochranu
našeho vlastního trhu a především všech našich občanů.

Myslíte si, že budeme někdy vidět něco takového v USA či Evropě?

Zdroj: healthy.org

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministerstvo spravedlnosti USA zhodnotilo vliv FARA na svobodu slova

Americký zákon o registraci zahraničních agentů (FARA) nebrzdí svobodu
slova v USA, uvádí se ve zprávě ministerstva spravedlnosti, které bylo
rozšířeno v pondělí.

„Zákon (o zahraničních agentech) nebrzdí svobodu slova a neomezuje obsah
šířené informace", uvádí se ve zprávě ministerstva spravedlnosti, kterou
dostala k dispozici agentura RIA Novosti.

„Američané mají právo vědět, kdo jedná v USA s cílem ovlivnit
americkou vládu nebo společnost jménem zahraničních představitelů",
prohlásila zástupkyně pomocníka generálního prokurátora USA pro otázky
národní bezpečnosti Dana Boenteová.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku vytvořili vzdušného draka pro průzkum

Jednotná nástrojářská korporace (OPK) vytvořila sérii vzdušných draků
(kitů), s jejichž pomocí je možné monitorovat oblast a provádět
retranslaci signálu, informuje tisková služba OPK.

Konstrukce kitu umožňuje, aby byl využíván v extrémních podmínkách —
na souši, v horách i na moři. Vývoj provádí Dolgoprudněnská
konstrukční kancelář automatiky (DKBA), která se specializuje na výrobu
vzduchoplavecké techniky.

„Kite — to je fakticky vzdušný had o velkém rozměru, který může
stoupat do výšky několika kilometrů a řešit velký okruh úkolů.
Například je to ideální retranslátor spojení pro vojenské lodě a pro
pozemní jednotky. S jeho pomocí je možné přemísťovat náklady za
podmínek, kdy jsou přehrazené cesty, například přes řeky, rokle, a také
provádět optická a meteorologická pozorování, radarovou kontrolu a tak
dále. Hlavní rozdíl mezi kitem a aerostatem je ve stabilitě za silného
větru," řekl oficiální představitel OPK.

Konstrukce kitu přitom garantuje stabilitu letu dokonce i během bouří, kdy
jiné létající aparáty nemohou létat. Pro transport malých nákladů se
pod křídlo montuje zařízení, které umožňuje korigovat směr.

„Kite není nový nápad, už dávno se o něj zajímají vojáci a jiní
zákazníci. Z hlediska technické realizace se zatím nedařilo ho vytvořit
— prostě neexistovaly vhodné materiály. Za silného větru se plachta
nesmí trhat, dále je nezbytné vyloučit riziko ztráty drahé aparatury,
která je na kitu namontována. Našim specialistům se podařilo tento úkol
vyřešit, i vytvořit speciální superkvalitní materiály, jež vydrží
silný vítr průstřely a řezy," zdůraznil představitel OPK.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Syrský arcibiskup: Za teror v Bruselu si můžete sami. Sklízíte, co jste
zaseli

Na Radiu Vaticana vyšel komentář syrského katolického arcibiskupa Jacquese
Behnana Hinda, který se vyjádřil k úterním teroristickým útokům v
Bruselu. Evropa podle něj jen sklízí, co svou zahraniční politikou zasela.

Úterní teroristické útoky v Bruselu zasáhly celou Evropu. A nejen ji. K
událostem se pro agenturu Fides vyjádřil i syrsko-katolický arcibiskup
Jacques Behnan Hindo, který spravuje eparchii v Hasace-Nisibi na
severovýchodě Sýrie. A ten klade vinu za útoky především na hlavy
západních lídrů.

„Také různí evropští představitelé ještě v nedávné době sledovali
jako hlavní geopolitický cíl pád Asadovy vlády, označovali teroristické
uskupení an-Nusrá za stoupence ‚umírněného islámu‘ a vinili Rusko z
útoku na jejich pozice,“ řekl arcibiskup Hindo a dodal, že západní
lídři vedení svými egoistickými krátkodobými zájmy se ani neobtěžují
vysvětlit svůj vztah k těmto teroristickým sítím.

„Evropští vládci – a vůbec celý Západ – se už celá desetiletí
přednostně orientují na Saúdskou Arábii a emiráty Arabského poloostrova.
Dali tak těmto zemím možnost, aby v Evropě, včetně Belgie, financovaly
mešity, kde se hlásá wahhábismus, ideologický základ všech
džihádistických skupin,“ připomněl Hindo a dodal, že vše činí jen z
ekonomických zájmů ve snaze dostat se k ropě.

Celý text zde

Evropa se podle něj neumí správně postavit migrační krizi, jelikož se
sama rozhodla, že se „stane rukojmím Turecka“. „Chápu evropské
obtíže, ale rád bych poznamenal, že uprchlíci přijatí Evropou v loňském
roce nepřesahují dvě desetiny procenta jejího celkového obyvatelstva,
zatímco v tak malé zemi jako Libanon počet uprchlíků odpovídá polovině
místních obyvatel,“ řekl.

Dodal také, že sice rozumí tomu, proč se evropská komisařka pro
zahraniční politiku Federica Mogheriniová rozbrečela, na druhé straně ale
„v Sýrii jsou už pět let vyvražďovány tisíce muslimů a křesťanů,
žen, mužů i dětí, pro které nikdo nepláče“.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nová strategie Washingtonu na Balkánu. Zatím neoficiální. Názor

Americká nekomerční organizace Atlantická rada poskytla zprávu, která je
věnována nové strategii Washingtonu na Balkánu. Hlavními body jsou –
stálá americká vojenská přítomnost v jihovýchodní Evropě, „historické
usmíření“ se Srbskem a „obnovení reputace USA jako skutečného
prostředníka“.

A nehledě na to, že ve Washingtonu prohlásili, že tento plán není
oficiální strategií Spojených států, experti prohlašují: Atlantická
rada má jistou váhu, což znamená, že existuje pravděpodobnost, že část
doporučení bude skutečně přejata.

Ředitel bělehradského „Centra strategických alternativ" Aleksandar Mitic v
besedě se Sputnikem zmínil, že Atlantická rada je lobbistická organizace,
která zatahuje země do NATO, proto je jasné, proč jsou její snahy
směřovány na Srbsko, kde je většina občanů proti vstupu do aliance.

„Usmíření stran, to je ve své podstatě dvoustranný proces, ne ovšem v
tomto případě," říká vědecký pracovník Institutu slovanských studií
Ruské akademie věd Georgij Engelgardt. Podle jeho slov by bylo naivní si
myslet, že USA jsou připraveni, například, platit kompenzace za škody
způsobené během agrese NATO proti Jugoslávii.

„Historické usmíření v tomto případě znamená usmíření Bělehradu s
tím faktem, že Kosovo je nezávislé, že je potřeba vstoupit do NATO a
odmítnout zvláštní vztahy s Ruskem," zmiňuje expert.

Aleksandar Mitic popisuje přijatelný model „historického usmíření"
následovně:

„Zaprvné, Amerika musí přestat dělit území Srbska cestou poskytování
podpory Albáncům v Kosovu. Zadruhé, zříci se pokusů zlikvidovat Republiku
Srbskou (přestat podporovat unitární Bosnu a Hercegovinu, přestože se
formálně tato podpora nikde nedeklaruje — red.). Zatřetí — přestat
šířit po celém světě informace, že za válku v devadesátých letech
nesou vinu pouze Srbové a všichni ostatní jsou jen jejich nevinné oběti.
Začtvrté, přestat s pokusy zatáhnout zemi do NATO proti vůli občanů. A
nakonec zapáté, smířit se s aktivní rolí Číny a Ruska na Balkáně."

Důležitý moment, který zazněl během prezentace, viceprezident Atlantické
rady Damon Wilson připomenul přeformování základny Bondsteel, která se má
ze sídla mise KFOR (sil NATO v Kosovu) stát objektem zajišťujícím stálou
americkou přítomnost v jihovýchodní Evropě.

Georgij Engelgardt zmiňuje: „Atlantická rada navrhuje jednat podle modelu,
který Spojené státy již použily v pobaltských zemích a v Polsku."

„Snížení americké přítomnosti v balkánském regionu odstartovalo dávno,
když začala operace v Afghánistánu. Bondsteel nyní nefunguje naplno,
jelikož USA mají jiné priority a provádějí ohromné množství operací po
celém světě. Bondsteel se musí znovu stát základem americké vojenské
přítomnosti v regionu. Přitom si nemyslím, že Státy jsou připraveny
stavět nové základny na Balkánu, například námořní základnu v Černé
hoře. Nyní je to příliš drahé, dokonce i pro USA," říká.

„Celkově se USA chtějí vrátit na Balkán, ale na cizí účet, hlavně na
účet Bruselu. Oni budou ovlivňovat procesy, dostanou přístup, například,
k balkánskému trhu nositelů energie a odměnou se pro balkánské země stane
vstoupení do EU, které na USA, zcela jistě, nijak nezávisí. To, co nabízí
Atlantická rada, je velmi dobrý obchodní model," uzavírá expert.

Podle názoru našich zdrojů neznamená ustanovení stálé vojenské
přítomnosti stavbu nových základen (například v Černé hoře), může to
ale znamenat umístění dodatečných sil na základně Bondsteel (Kosovo).
Poplach vyvolává i přání zprostředkovávat řešení balkánských otázek
(hlavně na pozadí toho, že se proslýchá, že do jednání mezi Bělehradem
a Prištinou se může zapojit Condoleezza Riceová). A co se týče usmíření,
tak podle slov Engelgardta to pravděpodobně znamená, že Srbsko se má
smířit s nezávislostí Kosova.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin: Rusko použije v SAR PVO proti všem cílům, které bude pokládat za
hrozbu

Nikdo nemá právo narušovat vzdušný prostor Sýrie, Rusko použije v Sýrii
prostředky protivzdušné obrany proti jakýmkoli cílům, které bude
pokládat za hrozbu pro vojáky, prohlásil ruský prezident Vladimir Putin.

„Vycházíme ze základních mezinárodních norem, nikdo nemá právo
narušovat suverénní vzdušný prostor Sýrie. Byl vytvořen a efektivně
funguje mechanismus předcházení incidentům s americkou stranou ve vzduchu,
všichni partneři ale byli upozorněni a vědí: Naše systémy PVO budou
použity proti jakýmkoli cílům, které budeme pokládat za hrozbu pro ruské
vojáky. Chtěl bych zdůraznit, proti jakýmkoli cílům", řekl Putin.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rekordní počet striptérek schovají do dortu v Rostově na Donu

Tanečnice z jednoho striptérského klubu v Rostově na Donu upečou dort, do
kterého se vejde minimálně pět dívek. Úspěch chtějí představit
Guinessově knize rekordů. V pondělí 13. listopadu o tom informovala RIA
Novosti PR manažerka klubu.

Délka cukrářského výrobku bude přibližně tři metry, šířka jeden a
půl a výška 1,2 metrů. Zastupkyně zařízení uvedla, že se do něj
možná podaří umístit více dívek.

Dort budou péct samotné tanečnice. Všechny rozměry, jeho přesné parametry
a počet striptérek, které se do něj vejdou, předají speciální komisi
Guinessovy knihy rekordů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média odhalila podrobnosti o rvačce v Rize, které se zúčastnili britští
vojáci

Rvačka britských vojáků vypukla v restauraci McDonald v Rize a byla
vyprovokována vojáky, řekl portálu lsm.lv otec jednoho z účastníků
incidentu.

Podle lotyšských médií v pondělí dva vojáci gardového pluku seděli v
McDonaldu, když na ně údajně neznámí pachatelé zaútočili. Občan
Lotyšska Edmund Ajzkalns oznámil, že jeho 23-letý syn Axel, který pracuje
jako recepční v právnické firmě, byl jedním z britských vojáků udeřen
do hlavy. Nyní je muž v nemocnici, kde čeká na operaci.

Podle Ajzkalnse rvačku začali britští vojáci.

„Provokace na 100 % byla ze strany Britů," tvrdí.

On odmítl jakékoliv dohady, které se objevily v britských médiích, že
incident jakoby natáčel filmový štáb, který jakoby čekal na místě.

„Žádná filmový štáb tam nebyl, ale lidé si samozřejmě vše natáčeli
na mobilní telefony. Myslím, že se video za pár dnů objeví na síti a
lidé budou mít možnost uvidět, co se stalo," řekl Ajzkalns.

Podle The Telegraph již dříve britská armáda viděla „ruské spiknutí",
které mělo za cíl zdiskreditovat vojáky.

Britští vojáci se nestali poprvé centrem skandálu v Rize. V červenci
tancoval opilý voják na střeše taxíku, jiný voják se k němu pokoušel
připojit a další dva to natáčeli na mobilní telefony. Vandalové zničili
střechu automobilu, kapotu a dveře řidiče.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Raněný žurnalista sdělil podrobnosti útoku u čečenské hranice

Norský novinář Ø Windstad prozradil podrobnosti útoku na mikrobus s
obránci práv ze smíšené mobilní skupiny Výboru pro zabránění mučení
(CPT) a novinářů, k němuž došlo nedaleko ingušsko-čečenské hranice ve
středu 9. března.

„Bylo to strašné. Myslel jsem si, že to nepřežiju. Myslel jsem na to, že
bych se měl naposledy rozloučit se ženou", svěřil se Windstad v interview
pro list Aftenposten.

„Když jsme se přiblížili k hranici s Čečenskem, předjela nás tři auta
a donutila náš autobus sjet k okraji silnice. Z vozů vyšlo mnoho mužů s
dlouhými holemi. Těmi pak rozmlátili všechna okna a postranní okénka a
začali z autobusu vytahovat všechny, kdo se tam nacházeli", dodal Windstad.

Kromě toho upřesnil, že útočníků bylo asi tak 15 nebo 20 a všichni na
sobě měli masky. Podle slov norského žurnalisty se ho útočníci snažili
vytáhnout z autobusu, bili ho holemi a ostrými předměty. Lidé v maskách
rovněž všem odebrali telefony. Norský novinář zdůraznil, že útočníci
jim všem říkali, že jsou zrádci.

Zástupce norského velvyslanectví už dříve řekl, že Windstadovi vyrazili
zuby a má nohu v sádře.

K útoku došlo, když jel mikrobus po dálnici Kavkaz v Ingušsku, nedaleko
hranice s Čečenskem. Ve voze byli pracovníci Výboru pro zabránění
mučení, dopisovatel časopisu The New Times, novinářka ze Švédska, norský
žurnalista a zpravodaj Mediazony, celkem osm lidí. Útočníci je všechny
zmlátili a mikrobus zapálili. Čtyři lidé museli být převezeni do
nemocnice.

Ingušské justiční orgány zahájily v případu útoku na novináře
trestní řízení.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Stavitelé Krymského mostu se zúčastnili Mannequin Challenge. VIDEO

19 kilometrů dlouhý most bude jedním z největších v Rusku. Stavba se
plánuje dokončit ke konci roku 2018

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
RF zařídila přímý přenos z kontrolních stanovišť humanitárních
koridorů v Aleppu

Na oficiálních webových stránkách Ministerstva obrany RF byl zařízen
přímý přenos z kontrolních stanovišť humanitárních koridorů v syrském
Aleppu.

„Ruské středisko pro usmíření znepřátelených stran v Aleppu byl
zařízen přímý přenos online z kontrolních stanovišť humanitárních
koridorů pro odhod ozbrojených útvarů. MO RF uskutečňuje rovněž přímý
přenos z kamer bezpilotních letounů podél trasy koridoru na silnici Castello",
praví se ve zprávě MO RF.

Humanitární pauza pro volný odchod civilistů, evakuaci nemocných a
zraněných, a také odchod ozbrojenců z východních čtvrtí Aleppa potrvá
od 9 až do 19 hodin místního času 4. listopadu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruská propaganda? Média lžou zleva i zprava. Dělají z lidí blbce, říká
expert a odhaduje, jak to skončí

Velmi vážný problém, nebo jen boj „proti Gottwaldovi“? Analytici
rozebrali důvody i šíření ruské propagandy u nás. Shodují se na tom, že
do mainstreamových médií se nedostává, otevřené hřiště je ovšem na
sociálních sítích. Zatímco politolog Pavel Šaradín varuje před ruským
vlivem, který mediálně považuje za silnější než dříve, analytik Jiří
Mikeš se domnívá, že za chvíli začneme vyhledávat rádio Svobodná Moskva.

„Je to velmi vážný problém,“ říká docent Pavel Šaradín z olomoucké
univerzity k šíření propagandy u nás. Silnější vlivy považuje za vcelku
logické už s ohledem na to, že dříve byl svět unipolární. „Řada
mocností objevuje svůj předchozí vliv. Teritorium, které v 90. letech
existovalo, se znovu rozděluje. Pak je tu i psychologický důvod. Jedním ze
symbolů politiky byl radar v Brdech. Myslím si, že to mohl být zlomový
moment v obnovování zájmu o Českou republiku ze strany Ruska,“ popsal
analytik Šaradín.

Analytik Jiří Mikeš na otázku ParlamentníchListů.cz v souvislosti s ruskou
propagandou reagoval takto: „Poslouchám Radiožurnál, dívám se na Českou
televizi a přes den si přečtu Právo, kde jde Mitrofanov po Rusácích a
Putinovi nekompromisně, tak nevím, kde bych ji měl ještě najít. Sleduji
naše veřejnoprávní média a většinou slyším jen o ruském nebezpečí,“
poznamenal Mikeš. „A proruské servery? Kdo se prosím vás na ně dívá?“
položil řečnickou otázku.

Sokol: „Prostřednictvím Facebooku lze šířit informace z nejrůznějších
serverů.“

Jenže tak jednoduchá situace podle politologa Petra Sokola není. Naopak vidí
velké otevřené hřiště právě pro šíření propagandy, a to ať už je
odkudkoli. „Nejvíc jí prospívají sociální sítě. Prostřednictvím
Facebooku lze šířit informace z nejrůznějších serverů, které nejsou
třeba vůbec známé. Pak je možné si vybudovat poměrně vlivný zdroj
informací tím, že sdílíte texty,“ vysvětluje. Připouští ale, že v
mainstreamu, pokud jde konkrétně o ruský vliv, situace vážná není: „V
hlavních našich médiích mainstreamových k manipulacím nedochází nebo je
alespoň nevidím, druhá věc jsou proruské servery a tam se nic neskrývá,“
dodal Sokol.

Docent Šaradín zároveň upozorňuje na způsob, jak zjistit, zda člověk
čte alespoň do jisté míry relevantní zdroj: „Některé případy jsou
odhadnutelné. Například pokud zakrývá vydavatel svou identitu, tak už to
by mělo člověka vést k určité ostražitosti,“ popsal.

Langšádlová se obává zpochybnění EU. Mikeš: Sama odvádí slušnou
práci pro Rusko

V Praze proběhl seminář s názvem: „Jak porazit kremelskou dezinformační
kampaň?“ Poslankyně Helena Langšádlová (TOP 09) tu vyjádřila obavu, že
v souvislosti s děním na Ukrajině, migrací a válkami na Blízkém východě
se začalo v našem prostoru šířit mnoho informací, o kterých se dá říct,
že jde o součást propagandy. „Jde o fámy, mýty či konspirační teorie.
Propaganda míří na zpochybnění EU, o kterou je opřena naše prosperita,
ale i bezpečnost.“

A podobný názor sdílí i Šaradín: „Myslím si, že podobné zprávy
najdeme i ve zprávách BIS, počet lidí na ruské ambasádě se zvýšil. To,
co tvrdí poslankyně Langšádlová, je jedním z pravděpodobných důvodů
zájmu. Čím slabší je EU, tím silnější je ruská moc.“

Ze zcela jiného úhlu vnímá aktuální dění analytik Mikeš: „Největší
ruskou propagandu dělají Langšádlová a Štětina. Svým antikomunismem se
stále dívají do zpětného zrcadla, a ne dopředu. Odvádějí slušnou
práci pro Rusko, a proto lidé jsou webech.“

Poslanec Gabal má obavy ze svrhnutí vlády. Analytik: To jsou spekulace

Poslanec Ivan Gabal se nebojí „jen“ o Evropskou unii jako celek, ale
domnívá se, že zásadním způsobem může být ohrožena Ruskem i demokracie
V4 a konkrétně i České republiky. „Rusko prohlubuje vnitropolitické
napětí v zemích V4 a rozeštvává západní se střední a východní
Evropou. Je tu snaha posílit proruskou pozici České republiky více či
méně explicitní snahou o rozklad současné vládní koalice a jejím
nahrazením nějakým hradním želé,“ uvedl Gabal na již zmíněné
konferenci.

K pravděpodobnosti záměru svrhnutí vlády je už analytik Šaradín ale
skeptický: „To už jsou spekulace. Poslanci sice mají určitě více
informací, ale já bych se zaměřil spíš na jejich filtrování a
odhalování jejich původu a způsobu případného zkreslení,“ konstatoval.
A Jiří Mikeš si nebral servítky: „Oni snad stále bojují proti
Gottwaldovi. To je to velké zpětné zrcadlo,“ doplnil.

Šaradín: „Informace, které k nám proudí ze zahraničí, by měly být
více kriticky poměřovány.“

Jakub Janda z Evropských hodnot se domnívá, že tématu ruské propagandy by
se měla věnovat nejvyšší pozornost: „Vnímáme velkou hrozbu ruské
dezinformační kampaně, která zasahuje nejenom ČR a migrační debatu. Je
zásadní, aby svobodné společnosti dokázaly této kampani rozumně čelit v
rámci liberální demokracie,“ uvedl Janda.

I podle docenta Šaradína by se problematikou měli politici více zabývat:
„V podstatě bych se s tím ztotožnil,“ reagoval na názor Jakuba Jandy.
„Možná bych propagandu nevztahoval jen k Rusku. Obecně se domnívám, že
informace, které k nám proudí ze zahraničí, by měly být více kriticky
poměřovány. Výsledkem by mělo být, že se tím nebude zabývat jen jedna
politická strana nebo jeden politický proud, ale mělo by dojít k širšímu
konsensu,“ navrhuje.

Mazat, blokovat. Hlavně s nimi nediskutovat

Poslanec Ivan Gabal za důležité považuje justiční kroky proti ruské
dezinformační aktivitě. Když někdo narušuje ústavní pořádek, je třeba
ho začít trestně stíhat. „Je nutné, aby se ruské propagandě zvyšovaly
náklady všemi prostředky – mazáním, blokováním a izolováním jejích
webových serverů, e-mailových komunikací, Facebooku, aktivních exponentů a
agentů až po policejní a justiční kroky. Proruské trolly mazat, vůbec
žádnou diskusi nevést. Jestliže s nimi budeme diskutovat, účel jejich
kampaně ještě znásobíme,“ zmínil také na konferenci Gabal.

Jakub Kalenský, expert EU na boj s ruskou propagandou, pak problém ještě
specifikoval: „A pokud by to stále nebylo jasné, cituji slova ruského
ministra obrany Sergeje Šojgu: Nadešel čas, kdy si musíme uvědomit, že
článek, fotka a video, to všechno je jenom nový druh zbraně.“

Šaradín: „Všechny informace by měly být psány zodpovědně.“

Docent Šaradín se k názoru Gabala přidává: „V rozporu se svobodou slova
to nevidím. Všechny informace by měly být psány zodpovědně, a pokud
někdo záměrně zkresluje, pak by měla být reakce adekvátní. Pokud by
existoval nějaký ruský server a byl čistě zpravodajský a předával
zaručené informace, tak proti tomu nikdo nic nemá, ale pokud dochází ke
zkreslování a k negativnímu ovlivňování veřejného mínění, na to by
měla reagovat každá společnost.“

Sokol vnímá mazání a blokování v rozporu se svobodou slova

V této věci se už politologové názorově rozcházejí. „Naše země by
měla zůstat součástí Západu a nepodlehnout nějakému ruskému vlivu.
Jednou z hodnot Evropy střední i západní je svoboda slova a nedokážu si
představit, že by se k něčemu takovému sahalo,“ reagoval v daném
kontextu Sokol. „V momentě, kdy začneme omezovat média, tak to nikomu
neprospěje,“ uvedl analytik a dodal: „Oprávněně kritizujeme, když jsou
v některých zemích ovládána média. Nikdy bych nesáhl k vymazání zpráv
na Facebooku. Kdo by to kontroloval? To by se nám vrátilo jako bumerang.“

Mikeš: „Média lžou zleva, zprava.“

Podle Mikeše jsou lidé médii znechucení a ztratili důvěru, ale informace
hledají. „Každá velmoc si samozřejmě dělá nějakou propagandu. Dříve
jsme poslouchali Hlas Ameriky a Svobodnou Evropu, protože tady nám lhali a
dělali z nás pitomce. Teď se děje pravděpodobně to samé. Politici něco
řeknou a pak se stane pravý opak. Obávám se stejně jako profesor Keller,
že lidé začnou vyhledávat rádio Svobodná Moskva,“ zhodnotil situaci. „Kdysi
jsem studoval tuto problematiku v Londýně a musím konstatovat, že teď
média lžou zleva, zprava,“ dodal. Zároveň konstatuje i to, že lidé při
svém hledání využívají sociální sítě a pak už nejsou odkázáni na
oficiální pravdu.

Pavel Šaradín v závěru upozorňuje: „Vzdálené věci máme tendenci
přijímat jako něco, co se skutečně stalo. Měli bychom být více
pozornější.“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kadyrov: Každý Putinův úkol je pro mne štěstím

Jmenovaný v pátek úřadující hlavou Čečenska Ramzan Kadyrov prohlásil,
že každý úkol od prezidenta RF Vladimira Putina je pro něj obrovskou
odpovědností, a dnes je důležité, aby jeho činnost měla „nový start.“

Prezident RF Vladimir Putin podepsal v pátek výnos o jmenování dočasně
vykonávajícím povinnosti hlavy republiky Ramzana Kadyrova, jehož termín
pravomocí vyprší 5. dubna, Putin rovněž vyslovil naději, že se Kadyrov v
září zúčastní voleb hlavy republiky.

„ O tom, abych pokračoval ve své práci na tomto, mne již žádal
čečenský lid. Prezident Ruska, Hlavní vrchní velitel Vladimir Putin
tisíckrát lépe ví, jak a jakým způsobem řešit velké úkoly stojící
před regiony, a tedy i před celou zemí. Pro mne je obrovským štěstím a
obrovskou odpovědností každý pokyn Vladimira Vladimiroviče, tím spíš
takový důležitý. Bezpodmínečně bych zahájil plnění svých povinností,
dokonce kdyby šlo o práci hlídače," prohlásil Kadyrov v pátek na své
stránce v sociální síti Instagram.

Dodal, že vnímá výnos jako „těžké břímě" a uvědomuje si, že „nelze
žít z minulých zásluh."

„Dnes je důležité učinit v práci nový start, vytýčit nové a
složitější úkoly," řekl Kadyrov a poznamenal, že „má zkušený tým,
odborníky, a velké plány."

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku se rozpracovává nejnovější ponorka Chaski

Obrysy nejnovější víceúčelové atomové ponorky páté generace Chaski se
už naznačují, Vojenské námořnictvo rozpracovává takticko-technický
úkol, oznámil v pátek agentuře RIA Novosti oficiální mluvčí Sjednocené
loďařské korporace.

Víceúčelové atomové ponorky páté generace projektu Chaski vystřídají
atomové ponorky projektu 885 Jaseň, které se nyní staví a zařazují se do
složení ruského Vojenského námořnictva.

Zatím je známo, že víceúčelové atomové ponorky projektu Chaski budou
mít ve výzbroji hyperzvukové rakety Cirkon.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Stoltenberg Rusku poradil, aby se „uvolnilo“ a smířilo s rozšířením
NATO

Rusko se má „smířit“ s rozšířením NATO, prohlásil generální
tajemník aliance Jens Stoltenberg ve svém projevu na Oxfordské univerzitě.
Videozáznam jeho vystoupení zveřejnila NATO na YouTube.

„Akce NATO mají obranný a úměrný ráz, nechceme novu studenou válku a
nevyhledáváme si konfrontaci s Ruskem", ujistil.

Posílení NATO ve Východní Evropě vysvětlil politikou „mohutného
zdržování" Ruska pro „odvrácení války". Podotkl přitom, že aliance si
ponechává možnost politického dialogu s Moskvou.

Kdy odpovídal na otázky novinářů, poradil Stoltenberg Rusku, aby se „smířilo"
s rozšířením NATO.

„Nechápu, proč pokládá Rusko za provokaci rozšíření NATO díky novým
spojencům ve Střední a Východní Evropě", prohlásil generální tajemník.

Podle jeho slov to nikoli aliance se rozšířila na východ, ale „Polsko,
Estonsko, Litva, Lotyšsko a Maďarsko se přihlásily o členství". „Rusko
by se mělo uvolnit a přijmout skutečnost, že si jeho sousedé sami volí
svou cestu", dodal Stoltenberg.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruský novinář odkrývá: V ruské televizi byl film o Praze, základně lidí
svázaných s USA a škodících Rusku! Namiřte rakety na Karlovy Vary, ať se
Putin bojí

ROZHOVOR Rusko je taková země, že stát se může všechno. Ostatně už jsem
dvakrát za mřížemi byl. Je to ode mě černý humor, ale v Rusku se povídá,
že Bůh miluje trojici. Nicméně nyní by šlo o útok na českou organizaci a
jejího ředitele. To říká novinář Grigorij Pasko, který přesunul
centrálu své organizace do Prahy. Hovoří také o šikaně, kterou v Rusku
zažíval a o dalších tématech.

Proč jste vlastně adresu Fondu na podporu investigativní žurnalistiky
přesunul z Ruska do Česka?

Nic nám neřekli o tom, že si naši organizaci v Rusku nepřejí. Nicméně
jde o to, že ruská investigativní novinařina prakticky umírá. Ostatně
hodně novinářů bylo u nás kvůli jejich práci zabito. Dmitrij Cholodov,
Anna Politkovská a mnoho dalších. Nicméně my bychom chtěli tento žánr
zachránit. Říkáme, že psát o státních i soukromých přehmatech či
zločinech je třeba. Ve vládě a administrativě se to pochopitelně
nesetkává s velkými ovacemi. Bojí se, že by se dříve nebo později také
dostali do hledáčku investigativních novinářů. Generální prokurátor
Jurij Čajka, první místopředseda vlády Igor Šuvalov, šéf Rosněftu Igor
Sečin, spoluvlastník největší ruské stavební firmy pro výstavbu
plynovodů a elektrického vedení SGM group Arkadij Rotenberg a nakonec i sám
Vladimir Putin. Pokud se těmhle někdo začne dívat na kšefty, stane se
nepřítelem Ruska, ale toho jejich Ruska.

Myslíte si, že byste se kvůli těmto aktivitám opět mohl dostat do vězení?

Víte, Rusko je taková země, že stát se může všechno. Ostatně už jsem
dvakrát za mřížemi byl. Je to ode mě černý humor, ale v Rusku se povídá,
že Bůh miluje trojici. Tak nedej Bože. Nicméně nyní, jestli mi budou
bránit v práci a šikanovat, tak už nejde o to, že Pasko je ruský novinář,
ale půjde i o útoky na českou organizaci a jejího ředitele. Ostatně jsem o
tom již jednal na tuzemském ministerstvu zahraničí. Je třeba mít na
zřeteli, že sám už na výslech do budovy Federální služby bezpečnosti (FSB)
nevstoupím, ale měl by mě tam doprovázet někdo z českého velvyslanectví
v Moskvě.

Koho na Velvyslanectví České republiky v Moskvě znáte?

Zatím nikoho. Z médií velvyslance Vladimíra Remka. Doufám, že se s nimi
seznámím. Navíc bych chtěl část našich aktivit, jako třeba některé
kurzy investigativní novinařiny, přeložit do Prahy. Česko je svobodná
země a nikdo na nás tady nebude dohlížet. Možná nastanou komplikace, když
sem budou chtít někteří novináři přijet, ale to už předbíhám. Faktem
je, že z Ruska v poslední době odjíždí ohromné množství lidí do Evropy,
USA, ale třeba i na Nový Zéland a do Austrálie. Novináři, spisovatelé,
umělci a další. Samozřejmě, že mnoho z nich odjíždí i do Česka.
Ostatně na Pátém kanále ruské televize bylo hlavním motivem jednoho filmu
to, že Praha je jednou ze základen lidí svázaných s Amerikou, kteří
škodí Rusku. Kritizovali v něm velmi vážené lidi jako vrahy národa.
Například Ivana Pavlova, Jen Gaspar a mnoho dalších. Ruská média se
vrátila k rétorice studené války. Ukázali tam domácí adresy, domy či
byty, což je v podstatě velmi adresné rozpoutávání nenávisti ve vztahu k
určitým skupinám lidí. Myslím si, že by se tím čeští diplomaté měli
zabývat, protože jde i o určitý druh útoku na pověst svobodného
evropského státu. Když se k tomu česká diplomacie nepostaví čelem, může
se z toho stát větší problém. Mohli by sem pak přijet ruští
propagandisté a začít zavádět své pořádky. Z historie známe, jak
Rusové v Československu své pořádky už zavedli.

Jakým způsobem se v Rusku, například v Tatarstánu, na Sibiři ši na
ostrově Sachalin, rozvíjejí separatistické tendence?

Je to sice zajímavé a tyto separatistické tendence existují, ale podle mě
se nikdy nezmění v praktické kroky. Ostatně, když už bolševici ovládali
skoro celé Rusko, Dálný východ v SSSR až do roku 1922 nebyl. Jde o okraje
Ruska. Zhruba před deseti lety hovořili někteří poslanci Kaliningradské
oblasti o odtržení od Ruska. Po roce 1989 si parlament Tatarstánu dokonce
odhlasoval suverenitu. Nepřešlo to v realitu. Stává se to v krizových
politických situacích. Dnes je Rusko v tísnivé ekonomické krizi, což jde
ruku v ruce s politickou krizí. Nicméně není síly, která by mohla
separatistické touhy reálně prosadit.

Pořád se objevují tvrzení o tom, kdo stál za vraždou Borise Němcova. Je
možné jim věřit?

To je těžké. Všichni vědí, že to zůstane tajemstvím. Soud, který by
řekl, kdo Němcova zabil, nebyl. Proto se mluví o tom, že to udělali
útočníci na zakázku vůdce Čečenska Ramzana Kadyrova. Žádné právní
závěry ale nejsou. Nicméně všichni vědí, jak má Vladimir Putin Kadyrova
rád, a že si může dovolit to, za co by šel každý ruský gubernátor od
válu. Na svém Facebooku třeba nazval poslance ze Sachalinu šakaly a nikdo s
tím nic neudělá. Samozřejmě, že to může být i tak, že se Putin
Kadyrova bojí. Kadyrov má mnoho lidí, kteří mu jsou nábožně, bratrsky a
fanaticky věrní. Jeho ochranka jsou samí bojovníci, kteří mají zkušenost
se zabíjením. Takových je kolem Putina málo, i když je prezident. Nicméně
já se nikdy nespecializoval na Severní Kavkaz, na Čečensko, takže počkáme
a uvidíme.

Jak vnímáte pozici běloruského prezidenta Alexandra Lukašenka, který se
stále více staví k Putinovi zády?

Jde o specifickou situaci. Lukašenko je svoloč, ale ne blbec. Je to divné,
ale daří se mu lavírovat ohledně Ukrajiny velmi dobře. Najednou se stal
mírotvorcem, zbavuje Bělorusko sankcí, začíná kritizovat Putina, přitom
vítá ruské investice a levnou ropu. Nicméně ani Putin Lukašenkovi moc
nedůvěřuje. Je to vzájemné. Nejde o žádné přátelství národů a
jejich lídrů, ale o hlubokou nedůvěru přikrytou objetími. Kdyby to pro
Lukašenka nebylo výhodné, nebylo by Bělorusko tak svázáno s Ruskem
ekonomicky, hospodářsky ani politicky.

Jaké jste zažil aktuální ústrky ze strany ruské administrativy?

Obviňují mě, že ve svých lekcích investigativní žurnalistiky provádím
jakousi antiruskou politiku, nicméně jde o čistě vzdělávací a školící
projekt pro mladé novináře a blogery, kteří píší o občanských
tématech. Nejde o žádné protizákonné pikle. Ostatně příslušníci FSB
to velmi dobře vědí. Nikdy na mě nešli s tím, že jsem na těchto lekcích
řekl něco protizákonného či protistátního. Vždy volají ředitelům
restaurací a hotelů, kde své lekce pořádám. Třeba v Permi volali na svaz
novinářů, aby se s Paskem moc nebratřili. V současnosti, když jsme se
přeregistrovali do Česka, na nás zkoušejí fígle s tím, že jsme
zahraniční organizace a ta nesmí podnikat v Rusku. Takže, když za nájem
sálu pošlu peníze z Prahy, je to špatně. Nicméně jsou to výmysly.
Ruským zákonům to neodporuje. Prostě si vymýšlejí takové různé
hlouposti. Pracuji otevřeně a o všem existují zápisy či dokumentace,
nicméně se bojím provokací. A dá se dnes říci, že by to vlastně byly
provokace proti Česku, protože zde platím daně. Doufám, že bude mou práci
česká strana určitým způsobem bránit. Předesílám, že si dělám srandu,
ale česká armáda by měla namířit rakety na Karlovy Vary, aby se Putin
začal bát.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Tak jsem zase za vola. Koluje dětská říkanka o Miloši Zemanovi

Prezident Zeman se letos rozhodl připomínat si Den boje za svobodu a
demokracii v soukromí v Lánech. Absenci jeho proslovu nechtěli na
sociálních sítích nechat jen tak, a tak nyní koluje trochu neurvalý
veršovaný návrh prezidentova svátečního poselství.

„Dnešek slavit nebudu, bojím se těch pobudů. Ještě by mě vypískali,
vůbec by mi netleskali,“ naráží neznámý autor na dřívější oslavy 17.
listopadu, které se nesly v duchu protestů proti prezidentu Zemanovi. Na
pražském Albertově na něj vedle verbálních pokřiků metali i vajíčka.

V dalších verších nezůstala stranou prezidentova zahraničně-politická
orientace – příchylnost k Rusku, Číně a novému americkému prezidentovi
Donaldu Trumpovi. „Zůstaneme v Lánech dnes, jinak by mě dostal stres. Kde
je moje Rusko? Je mi z toho úzko! Ani Donald nevolá, tak jsem zase za vola.
Čína na mě taky kašle, připrav pro nás už ty mašle.“

Místo v básničce dostali taktéž prezidentovi blízcí spolupracovníci –
kancléř Vratislav Mynář, šéf hradního protokolu Jindřich Forejt a
hradní mluvčí Jiří Ovčáček. „Jirko, Vráťo, Jindřichu, podrbte mě
na břichu.“

Výše zmíněné hradní persony Zeman ve fiktivním proslovu vyzývá, aby
zavolali protiislámskému bojovníkovi Martinu Konvičkovi, vedle nějž se
loni prezident postavil na pódiu, aby za to následně sklidil ostrou vlnu
kritiky.

Nakonec se všichni společně opijí, čímž autor naráží na údajnou
prezidentovu nadměrnou spotřebu alkoholu. „Opečte mi jitrničku, nalejte
též slivovičku. Popelníček chci tu hned, ať je úplný můj svět!“

Plné znění básničky o prezidentu Zemanovi:

Dnešek slavit nebudu,

bojím se těch pobudů.

Ještě by mě vypískali,

vůbec by mi netleskali.

Zůstaneme v Lánech dnes,

jinak by mě dostal stres.

Kde je moje Rusko?

Je mi z toho úzko!

Ani Donald nevolá,

tak jsem zase za vola.

Čína na mě taky kašle,

připrav pro nás už ty mašle.

Brzy si je hodíme.

Kdy? To ještě nevíme.

Jirko, Vráťo, Jindřichu,

podrbte mě na břichu.

Zavolejte Konvičkovi,

ať se chlapec rychle doví,

že ho tady čekáme

a rychle se zpráskáme.

Opečte mi jitrničku,

nalejte též slivovičku.

Popelníček chci tu hned,

ať je úplný můj svět!

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku považují politiku USA za hrozbu energetické bezpečnosti země

Ministerstvo energetiky navrhlo doktrínu energetické bezpečnosti Ruska, v
níž jsou uvedeny hlavní hrozby pro zemi.

Informuje o tom deník Vědomosti. První na seznamu je „diskriminační
politika ze strany USA a jejich spojenců". Podle autorů projektu je založena
na omezení přístupu k moderním technologiím pro ropné a plynárenské
společnosti, zákazu získávání dlouhodobého financování a organizaci
společného podniku se zahraničními společnostmi.

Příkladem je společnost Rosněft ExxonMobil

Navíc podle deníku je energetická bezpečnost ovlivněna přechodem na „zelenou
energii", vznikem nových vývozců energie a růstem výroby zkapalněného
zemního plynu.

Odborníci Ministerstva energetiky rovněž upozorňovali na nebezpečí
způsobené vyčerpáním stávajících nalezišť, snížením velikosti a
kvality zjištěných ložisek a špatným geologickým průzkumem území země.

Nyní v Rusku platí jiná doktrína, která byla schválena v roce 2012. Po
zavedení sankcí však bylo rozhodnuto o jejím přepracování.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Londýn vyvrátil napojení úřadů na protesty před ruskou ambasádou

Jakékoli předpoklady ohledně napojení britské vlády na protestní akci,
jež se konala před budovou velvyslanectví RF v Londýně, nejsou ničím
podložené, prohlásil RIA Novosti v pátek zástupce britského MZV.

Velvyslanectví RF ve čtvrtek sdělilo, že zaslalo britskému ministerstvu
zahraničí protestní nótu v souvislosti s obavami ohledně neochoty
britských úřadů zajistit normální činnost a bezpečnost diplomatické
mise během protestní akce před její budovou.

„Od policie víme, že se před ruskou ambasádou konala včera nevelká
pokojná protestní akce. Příslušníci služby diplomatické bezpečnosti
byli přitom na svých místech a byli v stálém spojení se zaměstnanci
ambasády RF. Nikdo nebyl zadržen," dodal.

Spolubesedník agentury poznamenal, že britská veřejnost „je stále
znepokojena" tím, že „akce Ruska a syrského režimu způsobují utrpení
syrskému lidu."

Nóta ruského velvyslanectví byla doručena a reakce má následovat v souladu
s příslušnými procedurami.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Šéf NATO je v hlubokém šoku. Raději to zabalil. A unikla tajná zpráva,
která možná ukončuje boj proti Rusku

Vítězství Donalda Trumpa v amerických prezidentských volbách šokovalo
celý svět, a to prý včetně tak vysoce postavených a informovaných lidí,
jako je nejvyšší vedení NATO. Jeho šéf Jens Stoltenberg je podle
německého deníku Spiegel v hlubokém šoku.

Stoltenberg si podle deníku již plánoval, jak na jarním summitu přivítá v
Bruselu Hillary Clintonovou a rovněž plánoval její přivítání spojit se
slávou otevření nové bruselské centrály organizace. Po vítězství
Donalda Trumpa se vedení NATO rozhodlo, že zásadní strategická jednání
odloží až na léto.

Oficiální zdůvodnění je takové, že chce NATO dát prezidentu Trumpovi
více času, aby si vyjasnil svou politiku k severoatlantickému
bezpečnostnímu spojenectví. Skutečnost je ale podle deníku taková, že v
Bruselu mají poměrně zoufalý strach z toho, jaká bude Trumpova politika. V
kampani například prohlásil NATO v současné podobě za zbytečné.

Tajná zpráva, kterou si nechal zpracovat šéf NATO, má modelovat černý
scénář Trumpova přístupu k NATO. V něm USA mají dát zcela ruce pryč od
východního křídla aliance (tj. zejména baltských členů), případně
dramaticky snížit vojenský kontingent v Evropě. Optimističtější
variantou je, že Trump bude pouze důsledně vymáhat plnění závazků ze
strany evropských členů NATO.

Rovněž měla být v Bruselu nedávno vypracována „modrá kniha“,
řešící větší zapojení evropských zemí do struktur NATO. Mimo jiné se
v něm má počítat s navýšením rozpočtu na obranu u evropských členů z
dvou procent rozpočtu na tři.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pentagon oznámil „nebezpečné“ zachycení amerického letadla ruským Su-30

Ruský stíhací letoun Su-30 „nebezpečně“ zachytil americké
protiponorkové letadlo P-8A Poseidon v nebi nad Černým mořem v sobotu,
oznámila v úterý televize CNN s odvoláním na prohlášení oficiální
mluvčí Pentagonu Michelle Baldanzaovou.

„Americké letadlo se nacházelo v mezinárodním vzdušném prostoru a
neudělalo nic takového, co by mohlo vyprovokovat podobné akce ruské strany",
sdělila Baldanzaová televizní stanici a označila operaci ze „nebezpečnou".

VKS Ruska provádějí denně doprovod a zachycení letadel členských zemí
NATO. Ministerstvo obrany zveřejňuje týdenní zprávy, v nichž se uvádí
statistika zjištění cizích letounů u státní hranice.

Kdy komentoval případy zachycení, generální tajemník NATO Jens Stoltenberg
uznal, že se provádějí zpravidla profesionálně a bezpečně, a jsou
běžnou praxí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Na úseku železnice mimo Ukrajinu bylo ukončeno kladení železničního
spodku

Ruská železniční vojska ukončila kladení železničního spodku na úseku
do 11. až do 57. kilometru železnice Žuravka-Millerovo mimo území Ukrajiny,
a plán je splněn už na více než 70 %, oznámil v sobotu novinářům
náměstek ministra obrany RF armádní generál Dmitrij Bulgakov.

„Bylo ukončeno kladení železničního spodku od 11. až do 57. kilometru
železnice v celkovém objemu asi 9 milionů krychlových metrů včetně 1,5
milionu krychlových metrů dokončovací práce. Byla také ukončena výstavba
20 trubních propustů v celkové délce 1100 metrů", řekl náměstek ministra
obrany RF, který přijel na pracovní cestu do Voroněžské oblasti, aby
kontroloval průběh výstavby dvoukolejné elektrifikované železnice mimo
území Ukrajiny.

„Od 1. října zahájili vojenští železničáři kladení železničního
svršku na úseku Zajcevka-Sergejevka v celkovém objemu 23,4 kilometru, před
26. listopadem bylo položeno 16 kilometrů, což je více než 70 % plánu.
Kladení koleje se plánuje ukončit do 20. prosince letošního roku", oznámil
Bulgakov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť