Question:
Martin Koller: Už je pozdě. Vyzývám k obraně hranic. Zde jsou naše slabá
místa

ROZBOUŘENÝ SVĚT MARTINA KOLLERA Pokud Bavorsko zavře hranice s Rakouskem,
bude nutné bránit některá riziková místa našich hranic. Pokud jde o
Slováky, vzhledem k terénu to budou mít jednodušší, uvádí v reakci na
poslední vývoj vojenský analytik Martin Koller. Vyjadřuje se též ještě k
policejnímu hodnocení nedávných demonstrací proti islámu v Praze, které
osobně pozoroval. A zastává se službu konajících policistů.

Bavorská vláda uvažuje o uzavření hranic. Byť jde zatím jen o
předběžné úvahy, zdá se, že napětí mezi spolkovou vládou a Bavorskem
narůstá. Do jaké míry bychom pak z hlediska migračního toku byli ohroženi
my?

Tady můžeme jen závidět Slovákům a jejich statečnému premiérovi. Jsou
ohroženi balkánskou trasou ilegálů, ale nalézají se až ve druhé linii.
Navíc slušnou část hranice Slovenska tvoří na jihu prudký Dunaj a na
východě hory. Takže stačí pár člunů a vrtulníků a něco zátarasů a
islámská invaze bude končit jako u hranic Makedonie. Nejslabším článkem z
hlediska ohrožení Slovenska je hranice s Ukrajinou. Ilegálové táhnoucí
přes Bulharsko, Rumunsko a Moldavsko to mají přes Ukrajinu k východní
slovenské hranici kousek. A z majdanovské Ukrajiny ovládané ziskuchtivými
oligarchy a všeho schopnými fašisty opravdu nelze čekat nic dobrého.
Zvláště, když chudí ilegálové mohou mimo cestovních nákladů zaplatit v
přepočtu 68 000 korun za jeden falešný pas. Je vidět, že rozstřílené
domy v Sýrii, hliněné domky v Africe či kamenné haluzny v Afghánistánu
jdou na dračku.

Skutečným problémem jsou z hlediska balkánské trasy islámské státy
Albánie a především Bosna a Kosovo, které vytvořili evropští a
američtí demokraté jak na objednávku pro islamizaci Evropy. Zničení
Jugoslávie nám přichází draho nejen finančně, ale i z hlediska
bezpečnosti. O kriminalitě všeho druhu, především proudu drog
směřujících dlouhodobě z těchto islámských demokracií do civilizované
Evropy dobře vědí policejní odborníci.

Z hlediska obrany Slovenska však nejsou důležité jen přírodní hranice,
ale především statečná srdce vlastenců a nezpochybnitelné osobnosti,
které v naší vládě evidentně chybí. Náš pozdrav proto míří i ke
dvěma slovenským rotám ČS vojáků v záloze.

Na druhé straně pohled na mapu ukazuje z hlediska naší republiky stále
ještě pozitivní situaci. Proto se mohou naši politici tvářit statečně.
Pokud by uzavřely svoje hranice Rakousko, Maďarsko a Slovinsko, byla by v
podstatě uzavřena cesta z Balkánu na sever. V zásadě bychom tím byli kryti
z velké části i proti islámskému tažení z Itálie. Tento směr
přehrazuje kromě Rakouska a Slovinska ještě Švýcarsko se svými horami,
které lze pohodlně uzavřít. Italská trasa ilegálů by proto směřovala do
Francie a teprve odtud do Německa. Němci by se mohli dostat do prazvláštní
situace, kdy by uzavírali hranici s Francií.

My se můžeme jen modlit, aby Bavoři hranici neuzavřeli, pokud by zůstalo
průchodné Rakousko. Na druhé straně je v zásadě jedno, kdy to udělají.
Protože naši politici s výjimkou prezidenta a několika viditelných
vlastenců budou slibovat, že islámská invaze nebude, dokud nebude pozdě na
jakákoli opatření. Ono je na ně v podstatě pozdě už dnes. V případě
uzavření hranic Bavorska a průchodného Rakouska můžeme čekat islámskou
invazi se všemi průvodními jevy jednostranné multikulturní prezentace
islámské kultury od používání křesťanských hřbitovů jako záchodů
přes krádeže k znásilňování.

Z tohoto hlediska by byl nejvíce ohrožen jižní úsek hranice od slovenských
hranic po Lipno, kde je minimum přírodních překážek. Lipno a Šumava jsou
už průchodné méně. Nejvíce ohrožené by byly jižní Morava, jižní a
jihozápadní Čechy. Ovšem Šumava je obtížně průchodná i z české
strany do Německa. Bavorsko by těch několik přechodů lehce uzavřelo,
takže ilegálové by mohli zůstávat na naší straně hranic a přibývat s
nadšenou pomocí současné vlády a politických neziskovkářů za
radostného potlesku Berlína i Bruselu.

Zde je třeba zdůraznit, že jižní hranici ochrání pouze ozbrojení
policisté a vojáci, kteří budou schopni zabránit ilegálům ve vniknutí na
naše území! Jakmile budou u nás, máme je na krku i z právního hlediska.
Proto se pravděpodobně nevyhneme ani budování ženijních zátarasů z
žiletkového plechu a plotů, jaké vidíme jinde, pokud bude Rakousko
průchodné a Bavorsko uzavře hranice. Senzory a bezpilotní letouny mohou
sehrát jen pomocnou roli z hlediska monitorování situace, a to jen za
dobrého počasí a viditelnosti.

Dosud žádná kamera, senzor či dron nikoho nechytily a nevykoply zpět za
hranici. Chytat někoho na našem území, to je už pozdě. Zde je opravdu
třeba apelovat na veřejnost a politiky, aby urychleně zapojili do ochrany
hranice i občanské iniciativy, především osoby, které absolvovaly
vojenský výcvik. Můžeme jen připomenout iniciativu Stráže obrany státu.

Policistů je zoufale málo a mají plno jiných starostí s kriminalitou. A ta
se v případě islámské invaze zvýší, což ukazuje praxe Německa,
Švédska i dalších zemí. K jejímu potírání jsou třeba právě
policejní odborníci, zatímco ostrahu terénu v prostoru hranic mohou pomáhat
zabezpečit vojáci jak v činné službě, tak v záloze.

„Naši“ političtí „vůdcové“ se navíc stále spoléhají na to, že
ilegálové se k nám nepohrnou, protože v naší žebrácké zemi je stejně
jako v ostatních východních koloniích nic dobrého nečeká. Ubohé platy a
ještě žebráčtější sociální systém, který mají obšancovaný jiní,
a navíc hrozba práce. Doklad našeho ekonomického zázraku za posledních 25
let. Za ten můžeme poděkovat všem politickým stranám a hnutím, které tu
v posledním čtvrtstoletí vládly.

Moc pěkně se k tomu vyjádřil vděčný křesťanský uprchlík z Iráku. A
taky jsme viděli tu pravdu a svobodu, kterou předvedli naši senátoři, když
napadli TV Prima za to, že odvysílala pravdu. Ne, že by Prima lhala, nebo
něco korektně upravovala, jen odvysílala pravdu. Pánům demokraticky
zvoleným politikům (podívejte se z kterých jsou partají) ani nevadí, že
vybízejí k porušení Ústavy. Ani se nedivím, že do takové „demokracie“
(politiky nařízené a prosazované lži cestou takzvané politické
korektnosti) se nikdo nehrne. Chudoba a nakomandované lži místo pravdy. To
mohou uprchlíci rovnou zůstat v Islámském státě.

Proč ten arogantní Arab se svými vysmátými mladíky a oplácanými
děvčaty evidentně trpícími hlady nevzali do ruky kalašnikovy a nebrání
spolu s iráckou armádou nebo Kurdy svoji vlast? Za ně bojuje ruské letectvo
a nejraději by tam někdo poslal i naše vojáky, případně i záložáky a
nezkušené brance, bojovat za takové dezertéry a zbabělce bez rozdílu
vyznání. Něco takového podporují naši vládní politici. Zase jedna
špinavá komedie v režii cizích zájmů. Nezapomínejte na to při volbách.

Je to paradoxní, ale v případě, že by Slovinsko, Rakousko, Maďarsko,
Slovensko a Švýcarsko, případně další státy uzavřely hranice, hrozí
nám největší nebezpečí přísunu ilegálů ze strany Merkelovského
Německa a jeho kvót, o nichž tamní politici stále melou jak chovanci z
psychiatrické kliniky.

Z uvedeného hlediska se lze obávat ještě jednoho tvrzení německých
politiků. Předpokládají příchod dalších 2,5 milionu ilegálů. Jak je to
možné, jestliže cpeme miliardy eur Turecku, které má ilegály zadržovat, a
bude nás chránit slavný FRONTEX? Řeči berlínských a bruselských
papalášů si trapně odporují. To znamená, že oni již předem počítají
s tím, že ilegálové potáhnou dál, protože celá ochrana schengenského
prostoru zůstane komedií jako doposud! Nanejvýš se z ilegálů stanou
legální migranti plnící úkol islamizace Evropy za peníze evropských
daňových poplatníků. Tedy další zločinná komedie ze strany Německa a
hnědých rasistických multikulturalistů z Bruselu.

Proto se musíme, chtě nechtě, připravit na uzavření hranic, ovšem nikoli
řečmi našich „vlasteneckých“ politiků bezuzdně podlézajích cizím
zájmům!

V českých politických kruzích, ale také v řadě médií se probírá
činnost české policie v době konání několika demonstrací, především
na Pražském hradě. Názory se různí, ministr Chovanec svoje podřízené
brání. Vy jste spíše specialista na vojenské záležitosti, ale jaký je
váš názor?

Jako bývalý voják z povolání, dnes se říká profesionální, mohu mít
trochu zkreslený pohled. Já jsem v době těch demonstrací chytal pod
starými zámeckými schody lidi, kteří po nich chtěli jít nahoru. Přitom
by se zastavili před zavřenou hradní bránou a mohli vyrazit zpět. Já jsem
to absolvoval, protože jsem se chtěl podívat na demonstraci Úsvitu a Bloku
proti islámu. Když jsem viděl ten dav, bez ohledu na to, ke které
demonstraci lidé patřili, začal jsem je zastavovat a posílat na průchodnou
trasu. Bylo tam dost starších lidí i zahraničních turistů včetně tří
výprav, někteří šli na jakousi výstavu. Mával jsem tam rukama a řídil
dopravu ve čtyřech jazycích jak dopravák na křižovatce hodinu a půl.
Leckdo dojde k názoru, že jsem úplný pitomec a měl jsem se starat o sebe.
Jenže na to nejsem dost moderní. Ještě jsem se musel hádat se dvěma
důležitými opilci, které jsem nakonec poslal nahoru s tím, že sport je
zdravý a udělá jim dobře. Takže můj názor je, že toto někdo opravdu
nezvládl, mohl tam dát aspoň nějakou tabuli a můžeme to hodnotit jako
ukázku pohrdání občany i zahraničními turisty.

Co se týká policejního zásahu, musíme vycházet z faktu, že policisté
jsou povinni plnit rozkazy, pokud nejsou vyloženě zločinné. To je stejné
jako u armády. Hlavním úkolem policie je udržování pořádku a
bezpečnosti, aspoň v normálních zemích to tak bývá. Zde musíme odlišit
náčelnictvo sedící na Policejním prezidiu, které vydalo základní rozkaz
a nařídilo podřízeným zablokovat určité trasy. Ministr vnitra může dát
nějaký obecný úkol, ale z odborného hlediska je do značné míry mimo. Od
známých jsem dostal informaci člověka, který pozoroval a fotil demonstrace
SPD v dolní části Václavského náměstí a demonstraci Úsvitu a Bloku
proti islámu na Hradčanském náměstí. Podle počtu osob na metr
čtverečný odhadl účast u SPD na 6000 lidí, zatímco u Bloku a Úsvitu na
minimálně 15 000 lidí. Už z tohoto hlediska média vedená ČT lžou.

Dále zjistil, že policie zatarasila většinu průchodů na Hradčanské
náměstí, takže bylo obtížné se tam vůbec dostat. Z toho lze dovozovat,
že na demonstraci Úsvitu a Bloku se nedostaly stovky až tisíce lidí. Zda to
byl záměr někoho z Policejního prezidia, nebo ministra vnitra zůstává
otázkou. Faktem je, že demonstrace na podporu premiéra Sobotky a jeho party
se rozplynula ve srovnání s Úsvitem/Blokem i SPD v ubohou komedii velikosti
komorního divadla ve výtahu. Pokud chtěl někdo z resortu vnitra zlikvidovat
demonstrace vlasteneckých stran, dosáhl pravděpodobně přesně opačného
efektu. Lidé byli naštvaní na policii, potažmo na vládu.

Není zcela jasné, kdo atakoval vozidlo českého rozhlasu. Za toto médium
bych se rád přimluvil. Na rozdíl od ČT umožňuje aspoň občas diskuzi a
vystoupení lidem, kteří nemají názory podle rozkazů z Bruselu a říkají
pravdu. Mohu to říci z vlastní zkušenosti.

Podle pozorovatelů byli policisté a jejich velitelé u zátarasů silně
vystresovaní. Tomu se nelze divit, protože v případě konfliktu by je
početný dav mohl zašlapat do dlažby. Zlost občanů nad stupidními
zátarasy určitě dobře pociťovali. Ale zde je třeba opět zdůraznit, že
za ty zátarasy nemohli policisté u nich, ale ti, kteří se tam
pravděpodobně vůbec neukázali. Možná to mysleli i dobře. Každopádně by
se policie měla starat o udržování pořádku, nikoli se míchat do politiky.

Z tohoto hlediska bych se ovšem postavil na stranu policistů v terénu.
Především zastavili různé agresivní provokatéry, pravděpodobně placené
neziskovkami a zabránili jim vyvolat rvačky. Média vedená ČT se to
samozřejmě snažila popsat jako akce extrémistických konvičkovců. Zda se
na organizaci provokací podílel či podíleli nějací policisté v civilu,
zůstane akutálně otázkou, ale pravda nakonec vyjde najevo jako vždy. Zde
nelze vyloučit ani politické tlaky, osobní kontakty a korupci jednotlivých
policistů, kteří mohli konat i bez vědomí nadřízených, nebo porušili
rozkazy. Všude se najde plevel. Každopádně nedošlo ke rvačkám a ničení
majetku. Z tohoto hlediska lze hodnotit přítomnost policistů na Hradě i v
podhradí jednoznačně pozitivně. A určitě se jim do práce v sobotu moc
nechtělo s vidinou multikulturně-demokratických nebo
nacisticko-extrémistických létajících kamenů a zápalných lahví.

Zároveň je třeba ocenit práci pořadatelů Úsvitu a Bloku, kteří rovněž
zabránili střetům, a především civilizované chování všech
vlasteneckých demonstrantů, kteří se nenechali agresivními neziskovkáři
vyprovokovat k primitivnímu násilí. Jejich nepřátelům tak opět unikla
možnost označit je za extremisty, s výjimkou ČT, jejíž signál končí tam,
kde začíná pravda, a jí podobných médií. Zároveň zmizela další
možnost k zásahům, postihům a politickým opatřením ze strany vlády.
Takže vlastenci vydržte, volby se blíží.

Pravděpodobně ještě divočejší téma než demonstrace jsou nové tarify,
které podle mnoha občanů povedou ke zdražování elektrické energie. Je to
podle vás spravedlivé opatření, které má rozložit náklady distributorů,
nebo jen tah vlády na získání dalších peněz z kapes občanů?

Nové tarify nejsou nic nového, jen nová forma obírání občanské většiny.
Vláda se snaží získat peníze všemi způsoby. Vždyť podporuje miliardami
soukromé firmy při pěstění řepky, což ničí krajinu a ovzduší víc
než spalování benzínu; stamiliony, možná rovněž miliardami podporuje
různé politické i jiné neziskovky sloužící cizím zájmům, záplavu
umělců, kteří se nedokážou sami uživit, a. proto mnozí opět beze studu
slouží cizím zájmům, byrokraty v Bruselu, nesmyslné akce v zahraničí,
rasistický jednostranný protievropský multikulturalismus a přispívá
rovněž 800 miliony na vyděračské úplatky EU Turecku, živí ČT, která
chrlí jednostrannou propagandu v rozporu s Ústavou, a v neposlední řadě
podporuje solární zlodějnu. Vše ze státní kasy plněné z našich daní.

Na zdravotnictví, kvalitní školství bez rasistických jednostranných
multikulturních komedií a důchody se samozřejmě nedostává. Daně dře
vláda především ze zaměstnanců, živnostníků a malopodnikatelů.
Zároveň pokračuje plíživá privatizace a rozprodej státu, což výrazně
snižuje jeho příjmy. Zahraniční investoři mají daňové prázdniny, zisky
odcházejí do zahraničí a daně z platů většinou mizerně placených
českých, případně cizích zaměstnanců státní kasu nezachrání.
Výsledkem takové politiky rozhazování a zároveň omezování příjmů je
neustálé zadlužování. Je otázka, zda se jedná o dlouhodobou systémovou,
možno říci ideologickou hloupost, nebo lumpárnu odklánějící peníze od
občanské většiny k úzkým zájmovým skupinám, mnohdy zahraničním.

Proto se vymyslela EET (s miliardovými náklady a nejistými výsledky,
výhodná jen pro někoho) a jako novinka mediální lež o spravedlivých
tarifech podle jističů. Je zajímavé, že chystá-li se v naší republice
nějaká špinavost vůči občanské většině, mluví se hlasitě o
spravedlnosti a všichni se odvolávají na EU. Výsledkem nových tarifů
prosazovaných především ČSSD za tiché podpory ANO bude plošné zdražení
elektřiny pro většinu odběratelů. Přesně řečeno, ČSSD a státní
správa vykoná špinavou práci a ministr financí cudně mlčí, přestože mu
to má plnit kasu. Zdražení elektřiny nepostihne především velké firmy
typu Agrofertu, těm se naopak náklady sníží. Takže klasické obrání
občanské většiny ve prospěch úzké zájmové skupiny velkoprůmyslníků,
zahraničních investorů a solární lobby.

Neexistuje jakýkoli důvod k podpoře soukromých solárních podniků. Kdo
chce vydělávat na solárních panelech, ať si to platí ze svého.
Přispíváme snad kadeřnicím, instalatérům, nebo maloobchodníkům na
jejich podnikání? A to po nich nezůstanou zničené plochy kvalitní orné
půdy a hromady obtížně likvidovatelných bloků křemíku. Opravdová
evropská ekologie v praxi, na náklady se nehledí. Panstvo z Bruselu a
Berlína to ze svých kapes platit nebude. A ministr Mládek (ČSSD) se
tradičně vymlouvá na EU a potřebu podporovat solárníky, kteří
zatěžují svými kšefty přenosové soustavy. Ať si to zaplatí ze svých
zisků. Za cenu té slavné ekologické elektřiny bychom ji mohli vyrábět
levněji parními stroji z osmnáctého století pohánějícími liščí ocasy
na ebenových tyčích. A trestat se budou ti, kteří šetří. Stejně jako u
vody! V tomto případě porušování směrnic EU zaměřených na šetření
kupodivu nevadí. Občanská většina má zase zaplatit přes státní kasu
soukromé kšefty a zisky. To u nás vidíme již dlouhá léta. Nakonec se to
prohlásí za hospodářský zázrak z dílny ministra financí.

K tomu se tiše rozjíždí zdražování pitné vody. Chudáci cizí
distributoři mají patrně malé zisky. Proto se mají opravy distribuční
sítě platit z kapes občanů cestou navýšení cen už tak předražené vody.
Vodní zdroje, stejně jako výroba a distribuce elektřiny neměly být nikdy
privatizovány ani částečně. Jsou to strategické bezpečnostní faktory,
bez nichž obyvatelé nemohou přežít. Stát tak ztratil zisky z těchto
odvětví a roztočila se spirála neustálého zdražování pro občanskou
většinu. Když jsem studoval v Británii, rozčilovali se tam nad
osminásobným růstem cen pitné vody díky hospodářské politice Margarety
Thatcherové. U nás zdražila voda od roku 1990 v průměru osmdesátkrát!
Pamatujte si to při volbách!! V této zemi jsou i jiné problémy, než
islámská invaze!

V Sýrii zatím platí příměří, nicméně zejména Spojené státy
vyjadřují pochybnosti o jeho trvání. Jaký je váš odhad délky trvání
příměří či případně ohledně dalšího vývoje války?

Na stabilitu příměří v Sýrii moc nevěřím. Oficiálně tam bojuje více
než 100 subjektů. Na Ukrajině jsou dvě strany (a další dvě americké NATO
s EU vs. Rusko), měla by to být civilizovaná země, a příměří se stejně
nedodržuje. Důvodem je především zarytý odpor ukrajinského vedení k
vytvoření bezpečnostního pásma kontrolovaného mezinárodními silami.
Něco takového naše demokraticko-propagandistická média vedená
politicko-korektní ČT zamlčují a snaží se vytvářet představu, že
příměří porušují pouze separatisté. Z těch více než 100 subjektů v
Sýrii lze více než 90 označit bez nadsázky za islámské teroristy
podporované především z Turecka a Saúdské Arábie. A jak známo, mají
muslimové právo lhát, jestliže bojují za víru. Oni za ni bojují vždy a
všude, což můžeme vidět i na nezáviděníhodném osudu mnoha hloupých
Evropanek. K problematice stability příměří můžeme doplnit snahu Turecka
po další genocidě Kurdů s podporou Saúdské Arábie a USA. Bez hlavních
hráčů z hlediska syrského bojiště, konkrétně Islámského státu a jeho
sponzora a spolubojovníka Turecka, je celé příměří jen teorie, nebo
spíš komedie. Pokud přestanou bojovat vojáci prezidenta Asada, převléknou
teroristé z takzvané umírněné opozice kabáty a budou bojovat pod vlajkou
Islámského státu, pro nějž příměří neexistuje. K turecké komedii
můžeme doplnit další zajímavou informaci. Reprezentanti NATO se vzrušili
nad tím, že Rusko postavilo v Arménii baterii protiletadlových raket.
Označili to za druh agrese stejně jako ruské protiletecké rakety v Sýrii.
Protiletecké rakety jsou, jak známo, obranná zbraň proti útoku letectva.
Vyjdeme-li z této rétoriky NATO, musíme konstatovat, že americké
protiletecké a protiraketové systémy v Polsku a Rumunsku či Pobaltí jsou
aktem agrese proti Rusku. Bez ohledu na gumový metr propagandistů NATO, který
měří podle potřeby jak cinknuté váhy socialistických řezníků, musíme
se podívat na arménskou realitu. Malé chudá horská republika Arménie je
prostor, kde se zachránily zbytky Arménů po třetí z genocid, které
inscenovalo Turecko v 19. a 20. století. Hlavní z nich v průběhu první
světové války je poměrně známá. Ke třetí došlo po vystoupení Ruska z
první světové války a podepsání dohod v Brestu Litevském. Bylo
povražděno 400 000 Arménů. Zbytek prchl na ruské území. Podle
mezinárodních dohod z dvacátých let minulého století měla být původní
arménská území v Turecku okolo města Kars základem pro mezinárodně
garantovanou republiku Arménii. Hlavním garantem jsou dodnes USA. Uplynulo
pomalu sto let a garant ohánějící se svobodou, demokracií a lidskými
právy (mezi něž patří i právo národů na sebeurčení) neudělal nic. Ta
slavná lidská práva se holt používají jen když se to hodí. Arméni,
Kurdové, obyvatelé Krymu a Donbasu, Abcházci či Osetinci, křesťané a
alavité v Sýrii na ně evidentně právo nemají, zatímco islámští
teroristé z Kosova nebo Turecka ano. V současnosti reprezentanti NATO, tedy
organizace ovládané USA, napadají Rusko za to, že staví protiletecké
rakety v Arménii, která hraničí s agresivními islámskými státy Tureckem
a Ázerbájdžánem. Nějaká další genocida Arménů by jim asi moc nevadila
stejně jako pokračující turecká genocida Kurdů. V nejhorším případě
se Kurdové ve vzorových demokratických médiích typu ČT označí za
teroristy nebo komunisty stejně jako u nás vlastenci za xenofoby a
služebníky Kremlu. Prý pravda a láska. Nemohu se zbavit dojmu, že se naše
kvetoucí demokracie samou pravdou a láskou propadá do pekel.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ukrajinské Radě byl předložen zákon "zasvěcený" Ivanu Mikloši

Na Ukrajině projednávají složení nové vlády, kandidátem na post ministra
financí je „otec slovenských reforem“, poradce současné šéfky tohoto
rezortu Natálie Jareskové, bývalý místopředseda slovenské vlády Ivan
Mikloš.

Radě byl dokonce předložen speciální projekt zákona dovolující jmenovat
členem vlády lidi, kteří nejsou občany Ukrajiny. Jaké naděje vkládá
ukrajinské expertní společenství do slovenského reformátora? Tuto otázku
položil Sputnik vedoucímu Kyjevského centra politických výzkumů a
konfliktologie Michailu Pogrebinskému.

Mikloš není jediný Slovák, který pomáhá Ukrajině. Jako poradce
prezidenta Porošenka pracuje expremiér Mikuláš Dzurinda. A bok po boku s
ním sám velký polský reformátor Leszek Balcerowicz, který bude dohlížet
na reformy nového kabinetu. Dokážou zahraniční legionáři (slovenští,
polští, litevští, gruzínští, američtí) zachránit ukrajinskou ekonomiku?

A co by podle Vás mohlo zabezpečit úspěch ukrajinských reforem?

Hlavní podmínkou je korekce vnitropolitického a zahraničněpolitického
kurzu, zastavení války s Ruskem, která je iniciovaná Kyjevem. Je nezbytné
vrátit se k politice zdravého rozumu, začít pracovat s největším
obchodním partnerem — Ruskem, bez kterého nepůjde obnovit ukrajinský
průmyslový potenciál.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pozorovatel z deníku Hurriyet: „Kolaps turecka je nevyhnutelný!“

Původně vyšlo v gpolitika.com;

Turecko pokračuje v pádu do propasti, i když jen před pár lety titulky
zahraničních médií vyhlašovaly „Turecký vzestup“ a činitelé s
experty z USA a z EU popisovali turecké vůdce jako „moderní, demokraticky a
reformě orientované, pro-evropské muslimy,“ myslí si analytik deníku
Hurriyet Burak Bekdil.

...

Západ si navykl na důvěru, že Turecko by se mohlo stát příkladem k
napodobení méně demokratickými muslimskými zeměmi Středního východu.
Teď se to ale obrátilo vzhůru nohami. Turci budou muset zaplatit za
revizionistické ambice a deviantní strategické myšlení svých vůdců
vysokou cenu, píše Burak Bekdil v článku pro analytické centrum Gatestonova
institutu.

Mezinárodní politika Turecka je chaotická. Jen za pouhých sedm měsíců se
stalo v různých tureckých městech 170 lidí obětmi teroristických útoků,
do čehož se nepočítají stovky dalších, kteří se stali obětmi střetů
mezi tureckými bezpečnostními silami a Kurdy. Turecko rovněž upadá do
chaosu za svými hranicemi. Tato země však vede i ještě nebezpečnější
zástupnou válku proti šiítům a proti vládám v Damašku, Bagdádu a v
Teheránu, stejně jako proti Rusku, které je podporuje.

Turecko se svými neo-imperiálními ambicemi rovněž pohlíží i na Libanon,
Libyi, Izrael a Egypt jako na nepřátelské země. V Sýrii se různí hráči,
včetně Turecka, „pokouší urvat největší díl maličkého koláčku.“
Islamistické ambice Ankary už dávno nejsou tajemstvím, a určitě ne pro
Írán, píše Bekdil. Podle jeho názoru je tu také skutečnost, že Rusko,
jehož vztahy s Tureckem se zhoršují, může tuto zemi obklíčit, když
použije Sýrii, Krym a Arménii. Úvahy o vyslání ruských sil do Sýrie po
sestřelení Su-24 „vypadají pro Turecko beznadějně“. A jeho spojenci v
NATO už projevili naprostou lhostejnost ohledně možnosti, že by v případě
konfliktu s Ruskem pomohli.

Aby na Středním východě zavládl mír, bude se muset vyřešit několik
problémů. Včetně toho, zda si turečtí islamisté uvědomí, že jejich
neo-imperiální ambice neodpovídají síle a vlivu této země v regionu?
Podaří se sunnitům udržet svůj náboženský expanzionismus na uzdě? Budou
sunnité schopni zastavit svou vlastní radikalizaci bez intervencí
ne-muslimských zemí? Bekdil ale věří, že odpověď na všechny tyto
otázky je „ne“.

Překlad: Miroslav Pavlíček

Zdroj: southfront.org

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rusko vyvíjí stíhačku sedmé generace

Rusko zahájilo práce v oblasti konstruování stíhačky sedmé generace,
oznámil ve středu vrchní velitel vzdušných a kosmických sil,
generálplukovník Viktor Bondarev.

V současné době mají ruské ozbrojené síly ve své výzbroji pouze
stíhačky generace 4+++, takže pokračuje testování letadla T-50 (projekt
PAK FA) páté generace.

„Když se teď zastavíme, pak už se zastavíme navždycky. (Pracuje se) na
stíhačkách šesté a zřejmě i sedmé (generace). Podrobnosti sdělit nemohu,
nemám právo", řekl Bondarev, když odpovídal na otázku o tom, jaké práce
se konají v oblasti vyvíjení stíhaček šesté generace.

T-50 (projekt PAK FA):

Zdroj: ria.ru

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Krátké VIDEO Donalda Trumpa: Štěkající Hillary a Putin

Republikánský kandidát na příštího amerického prezidenta Donald Trump
opepřuje souboj o křeslo v Bílém domě kontroverzními výroky, kterými
nešetří ani své konkurenty. Nejnověji se obul do demokratické kandidátky
Hillary Clintonové, kterou vykreslil jako psíka, který sice štěká, ale
nekouše. A proto je na mezinárodním poli tak akorát pro smích.

Trump na svém instagramu zveřenil krátký videoklip, v němž se
provokativně táže, zda jsou demokraté, jejichž kandidátce vévodí Hillary
Clintonová, opravdu tím, koho Američané chtějí v čele své země.

Tváří v tvář hrozbě nejtěžších amerických konkurentů na
mezinárodním poli, za něž Trump považuje ruského prezidenta Vladimira
Putina a Islámský stát, jsou totiž dle republikánského kandidáta
demokraté příliš měkcí. Tuto skutečnost Trump ve spotu ztvárnil
prostřednictvím scénky, v níž Hillary Clintonová „štěká“ na
ruského prezidenta Vladimira Putina, který se jí vysmívá.

Oproti tomu se Trump prezentuje jako kandidát, který znovu vrátí Spojeným
státům váhu na mezinárodním poli. „Nesmíme být k smíchu,“
zdůrazňuje.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Podřídíme se muslimům, ustoupíme a budeme se jim klanět. To chtějí.
Exdiplomat se raduje z Trumpa a má ostré vzkazy Halíkovi, politikům i
novinářům

ROZHOVOR „Lidé už dávno nevěří blouznící Merkelové ani Junckerovi či
Schulzovi. Nevěří jejich nereálným vizím, které i podle posledního
oráče vedou Evropu do záhuby.“ Bývalý diplomat Jiří Kobza (SPD) je
přesvědčen, že nadcházející vlna voleb smete „euroškodiče jednou pro
vždy do zapomnění“, a upozorňuje i na to, že spousta lidí bude muset po
roce 2017 začít skutečně pracovat. Jenže zároveň se také obává, že
pokud vláda „nebude jednat, začnou občané z pocitu zoufalství a bezmoci
brát svoji bezpečnost do svých rukou, jako to vidíme v některých
případech ve Francii nebo v Německu či Švédsku“.

Předpokládám, že jste spokojen s vítězstvím Donalda Trumpa v amerických
prezidentských volbách, v čem pro vás vzbuzuje rozhodnutí voličů naději
a je čeho se obávat?

Z vítězství Donalda Trumpa mám radost především z toho důvodu, že je
živoucím důkazem toho, že volby opravdu mohou něco změnit. Mnoho našich
občanů propadlo volební skepsi, na volby, jako nástroj změny rezignovali,
jak bylo vidět na posledních krajských i senátních volbách, a já proto
vkládám velkou naději v to, že americký příklad je přesvědčí, že
volit je správné a opravdu přijdou volit.

Čeho se obávat? Že přijde obrovská manipulativní a nečistá masáž
obyvatel ze strany masmédií, zaměřená proti vlastenecky naladěným hnutím
a stranám. Je spousta lidí, kterým již začíná být jasné, že po
parlamentních volbách 2017 budou muset do skutečné práce, a tak udělají
vše pro to, aby taková situace nenastala.

Osobně si myslím, že pan profesor Halík ve své osobě ztělesňuje mnoho
špatných lidských vlastností, už dlouho se zamýšlím nad otázkou, komu
ten pán vlastně slouží, protože křesťanství ani vlastenectví to jistě
nejsou. Nepovažuji vlastenectví ani obavu o bezpečnost lidí a státu za
špatné vlastnosti. Navíc považuji zmíněné halíkovské „vzdělance“
za pouhé oportunisty, hledající cestu k moci prostřednictvím nevolených a
neodvolatelných funkcí v různých státem placených organizacích. Podle mne
selský rozum je to, co tato společnost již dlouho postrádá a potlačuje.

Mimochodem, v řadách SPD je mnoho vysokoškoláků a i mimo hnutí např.
profesor Pirk rozhodně nemůže být považován za nevzdělaného hlupáka.
Podle mne si pan prof. Halík už dávno nevidí do úst. Z vítězství Trumpa
se radují všichni, kdo odmítají imigranty. Lze říci, že tímto je
definitivně jasné, že v Čechách si už žádný politik, který to myslí
vážně, nedovolí přijímat muslimy? A vůbec obecně v Evropě, viz názory
CSU… Může se stát, že už nebudou chtít politici riskovat případné
problémy, které s imigranty přicházejí? Jenže další informace svědčí
o tom, že z Afriky stejně budou přicházet miliony migrantů a že tomu
nebude možné zabránit…

Zabránit příchodu migrantů lze, jen k tomu chybí politická vůle, kterou,
jak doufám, budou mít naše nová vláda a parlament po parlamentních
volbách. Pokud vím, žádná politická strana neměla a nemá ve svém
programu, že zaplaví naši zemi nepřizpůsobitelnými migranty, které zde
budeme živit na úkor našich vlastních potřebných a chudých. Upřímně se
obávám, že pokud vláda nebude jednat, začnou občané z pocitu zoufalství
a bezmoci brát svoji bezpečnost do svých rukou, jako to vidíme v některých
případech ve Francii nebo v Německu či Švédsku. Podle zkušeností ze
západní Evropy a také z našeho pohledu je ilegální migrace nesmírné zlo,
kterému se musíme rázně postavit. Když to neuděláme, budeme otroky ve
vlastní zemi.

Koneckonců podívejte se, jak si muslimové představují multikulturní
soužití:

Pravidla pro dhimmí zavedl Umar II. Jeho smlouva zněla následovně:

Nebudeme v našich městech ani v jejich sousedství stavět nové kláštery,
kostely, klášterní školy nebo mnišské cely, ve dne ani v noci nebudeme
opravovat ty, které se rozpadají nebo se nacházejí v muslimských čtvrtích.
Naše brány budou otevřené pro kolemjdoucí a cestující. Poskytneme stravu
a nocleh po dobu tří dnů všem muslimům, kteří pojedou kolem. Nebudeme v
našich kostelech nebo příbytcích poskytovat úkryt špehům, ani je ukrývat
před muslimy. Nebudeme veřejně projevovat svou víru, ani k ní nebudeme
nikoho přivádět. Nebudeme žádnému ze svých potomků bránit v tom, aby se
stal muslimem, pokud si to bude přát. Budeme projevovat úctu muslimům a
povstaneme a uvolníme místo, pokud se muslimové budou chtít posadit.
Nebudeme se snažit vypadat jako muslimové napodobováním jejich oděvů.
Nebudeme jezdit na koni, ani nebudeme mít meč nebo nosit jakýkoli druh
zbraně, ani zbraně vlastnit. Nebudeme vyrývat arabské nápisy na naše
pečetě. Nebudeme prodávat fermentované nápoje. Zkrátíme si vlasy na
přední části hlavy (kromě krátkého pramene vlasů udržovaného jako znak
podřízenosti). Budeme vždy oděni stejným způsobem, ať jsme kdekoli, a
kolem pasu si uvážeme zunár. Nebudeme vystavovat kříže nebo své knihy u
cest nebo tržnic užívaných muslimy. Kostelní zvony budou vyzvánět
tlumeně. Nebudeme zvyšovat hlas při vyprovázení mrtvých. Nebudeme
přijímat otroky, kteří byli přiděleni muslimům. Nebudeme stavět vyšší
domy, než mají muslimové. Kdokoli úmyslně udeří muslima, ztrácí ochranu
danou touto dohodou. (Al-Turtúší, Sirádž al-Mulúk, str. 229–30)

Co vy na to? Když to srovnáte např. s Norimberskými zákony?

Když si vzpomeneme na to, a to vy asi víte nejlépe, jak bylo veřejné
mínění směrováno ještě, řekněme, před dvěma roky, nebylo vůbec
přijatelné přistupovat ke složitému problému migrace způsobem, jaký teď
zcela otevřeně prosazuje Trump. Bude politický mainstream přinucen otočit
kormidlo? Jakou odezvu můžeme očekávat v Evropě a v ČR?

Do Titaniku teče voda a důstojníci diskutují, který záchranný člun bude
nekuřácký (prohlásil V. Orbán naprosto výstižně). Pštrosí politika ani
snaha dovézt si voliče prostě nefunguje. Myslím, že tato otázka měla
spíše znít: Je vůbec pražská kavárna schopna procitnout ze svého
poblouznění a pochopit realitu migrace? Osobně pochybuji, protože ji
reprezentují lidé natolik odtržení od reality každodenního života, že
jejich možnost pochopit to, že migranti se nepřicházejí k nám schovat, ale
že nás přicházejí pokořit a ovládnout, je limitně nulová! Jak
zvládají informovat o volbě lídra světové velmoci média, ať už
veřejnoprávní nebo soukromá? Myslíte si, že postupně zkusí hledat jiný
přístup, že nebudou tolik proimigrační a podobně? Začnou být
shovívavější i vůči názorům, které hlásají například nulovou
toleranci vůči menšinám či imigrantům?

Způsob informace o výsledku voleb v USA mi připomněl formu, jakou
informovala komunistická media o Gorbačovově přestavbě, potom o zvolení V.
Havla prezidentem a nakonec jak informovala o útocích muslimských teroristů
v evropských městech. Rozpačité plácání o ničem. Naši občané již
povětšinou vědí, že veřejnoprávní média informují způsobem: Pokud je
to v ČT nebo v ČRo, tak je to ve skutečnosti určitě jinak. Soukromá média
se podle mne alespoň drží uznávaných nezávislých zdrojů (s výjimkou
Novy, samozřejmě).

Jejich proimigrační shovívavost se podle mne bude dál odvíjet od norských
a islandských fondů, financujících ony podivné „neziskovky“, které
mají v masmédiích tolik prostoru (na rozdíl např. od Tomia Okamury nebo
dalších lídrů SPD).Vzhledem ke zdrojům financování a politické síle,
která dosadila ony šéfredaktory, pochybuji!

Globalizace často bere lidem dobře placená pracovní místa a nemá je kdo
vytvořit. Menší podniky zanikají, a tak nevytvářejí pracovní místa. A
zatímco ti majetnější mají víc, část veřejnosti chudne, o čemž se
samozřejmě raději nemluví. Bude vůbec někdo skutečně vážně hledat
řešení i pro lidi, kteří jaksi nepatří mezi těch pár vyvolených? Je
řešením, že se omezí mezinárodní obchod? Do jaké míry lidé
přestávají věřit finančnímu systému kapitalismu?

V SPD se vážně zabýváme problémem, který tak výstižně označila dr.
Samková jako „pauperizaci občanů“. Státu jsou chudí občané ukradení,
nepřispívají na kampaně politických stran, tak je lépe podporovat ty
mocné.

Omezení obchodu (sankce) jde vždy proti nám. Pokud jsem si všiml, ropu
nemáme a banány zde nerostou. Cukrovary zlikvidovala společnost Eastern Sugar,
takže nám zbývá jen obchod. (Pokud zde ještě vůbec někdo vyrábí něco,
co lze vyvézt a zisk zůstane v ČR.) Střední stav by měl být páteří
státu. To, co se u nás děje, můžeme s klidným svědomím označit za „parforzní
hon na živnostníka“, protože podle toho, jak státní správa doslova
chrlí záplavu dalších a dalších byrokratických buzerací na občany,
kteří se provinili tím, že se chtějí starat sami o sebe a po státu
chtějí, aby je nechal být, u nás proklamovaná svoboda podnikání již
dávno skončila.

Za letošní rok zde jako novinky máme měsíční kontrolní hlášení DPH (i
když DPH se vykazuje čtvrtletně) a máme zde slavnou EET (která v podstatě
zdvojuje funkci registračních pokladen). Jenže zatímco nové státní
buzerace živnostníků přibývají, ty staré se neruší, takže živnostník
dnešní České republiky musí být renesanční člověk: v jedné osobě
např. hostinský, ale současně i právník, účetní, stavební inženýr,
hasič, hygienik i manažer, který neustále sleduje nové a nové změny
legislativy. No a také by měl ve zbylém čase dělat svou práci, své
podnikání. Jenže ten čas mu stát neustále zkracuje rostoucí
administrativou. Je smutným faktem, právní stát u nás se rozpadá. Protože
jak jinak lze chápat skutečnost, že naše zákony jsou uplatňovány jinak
vůči obyčejným občanům, jinak vůči celebritám a jinak vůči migrantům?

Také zde již začíná opatrně vystrkovat růžky šaría, paralelně
existující (zatím jenom v muslimské komunitě) vedle našich zákonů.

Náš „stát“ se očividně nestará o svoje lidi, podívejte se na
statistiky chudoby a bezdomovectví. Kolik lidí žebrá na operace pro svoje
nemocné děti. Je to normální stav? Je normální investovat miliardy do
migrantů a podpůrných neziskovek a na svoje vlastní nemocné děti sbírat
víčka od PET lahví? Lidé už nevěří ničemu a nikomu, snaží se tuto
zoufalost, nevím proč stále ještě nazývanou stát, přežít.

To chceme změnit. Chceme stát, který se postará o svoje lidi a ty, kteří
se chtějí starat sami o sebe, nechá být. Chceme svobodný stát pro
svobodné lidi, kteří jej budou budovat, ne vysávat, ani zneužívat.

Blíží se volby v Německu, ve Francii, v Rakousku. Navíc v kontextu Brexitu,
do jaké míry může nastat, že kandidáty typu Trump budou volit i lidé v
Evropě?

Volební výsledek na Slovensku, těsně zmanipulované volby v Rakousku,
výsledek v Polsku a nyní i výsledek v USA mají jeden společný jmenovatel,
a tím je VZPOURA obyčejných obyvatel proti systému elit, který je
bezostyšně využívá, odírá a obelhává. Tato vzpoura, pokud se podíváte
na europarlamentní strany sdružené v ENF, jde napříč Evropou. Lidé už
dávno nevěří blouznící Merkelové ani Junckerovi či Schulzovi. Nevěří
jejich nereálným vizím, které i podle posledního oráče vedou Evropu do
záhuby. Jsem přesvědčen, že nadcházející vlna voleb smete tyto
euroškodiče jednou provždy do zapomění.

Mimochodem, v USA se objevily bitky, protože spousta lidí nedokáže přijmout
osobnost nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko, i u nás určitá vrstva
společnosti prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může skončit
situace násilím v ulicích i v České republice?

Myslím, že nepoměr sil je natolik výrazný, že to u nás nenastane. Neumím
si představit pár herců a s profesorem Halíkem a M. Kohoutem, jak zapalují
auta na protest proti výsledku demokratických voleb. Tady jde totiž o
demokracii a ta spočívá v tom, že i strana, která prohrála, akceptuje
výsledek voleb. Pokud jej neakceptuje a snaží se jej násilně zvrátit,
nemluvíme o demokracii, ale o fašismu.

Trump vysílal poměrně pozitivní signály vůči Rusku, teď se vyjádřil i
k dění v Sýrii. Řada republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj
převáží a jaký byste si přál, aby převážil?

Byl jsem v Sýrii předtím, než ji postihl „vývoz demokracie“. Byla to
skvělá, otevřená, tolerantní země. Pro mne je stále Bašár Asad jediný
právoplatně zvolený prezident Sýrie. Nechápu (stejně jako v jiných
zemích), proč si Syřané nesmějí rozhodnout o své zemi sami? Neprodaly by
se zbraně? Byla by drahá ropa? Proč? Podle mne Asad vyhrál volby, protože
pro mnoho Syřanů reprezentuje právě tu Sýrii, kterou byla, a reprezentuje
naději, že nastolí pořádek a vytoužený mír. Myslím, že v Sýrii
nemají co dělat zahraniční armády (snad s výjimkou ruské, která jediná
je tam na pozvání legitimní vlády) a už vůbec ne zahraniční
džihádisté. Klíčem k míru je pomoci Asadovi ukončit boje, zlikvidovat
teroristy Islámského státu a pomoci Asadovi dovést zemi k volbám. Jiná
cesta k míru (pokud je o něj opravdu zájem ve světě) není. Otázka teda
zní: Chceme mír v Sýrii? Moc bych si přál, aby odpověď z Bílého domu
zněla ANO (bez následného ALE).

U nás, v České republice, se stále debatuje o otáčení na Východ – má
tahle debata vůbec nějaký smysl, když jsme jednoznačnou součástí
určitých struktur? Mají tu problém lidé s oficiální linií NATO? A pokud
ano, je chyba na straně Severoatlantické aliance, nebo jde o vliv ruské
propagandy?

Co je to Západ v dnešní době? Německo s miliony migrantů, rostoucí
násilností na ulicích a bezradně se potácející v nereálné rétorice
Merkelové? Francie s rok trvajícím výjimečným stavem a v podstatě na
pokraji občanské války? Nebo Nizozemsko, Belgie, Dánsko, Švédsko... to je
Západ? Nebo chalífát? Podle mne tato nabubřelá a manipulativní propaganda,
která se snaží oblbnout naše lidi představou ideálního (tuzexového –pro
pamětníky) Západu, nemá již dávno reálný základ. Osobně takový Západ,
jaký je na západ od našich hranic, opravdu nechci. Naše základní heslo v
SPD proto je: Ani Východ, ani Západ, ale Česká republika! NATO
katastrofálně selhalo v ochraně Evropy před migrací, Frontex se stal
největší dovozní agenturou pro migranty do EU. EU ani národní vlády nic
pro bezpečnost Evropy nedělají. Navzdory informační bariéře tuto
skutečnost lidé vidí. Ruská propaganda opravdu nemusí nic dělat, to, co
dělají NATO a EU, úplně stačí! V souvislosti se 17. listopadem zkusme
situaci u nás shrnout. Když Václav Havel říkal, že musí pravda a láska
zvítězit nad lží a nenávistí, kdo tady šíří pravdu a kdo tady lže?
Kdo šíří společenské smíření a kdo nenávist? A kdo politicky směřuje
nahoru a kdo dolů?

Všimla jste si, že Havlem se ohánějí právě ti, kteří nepřipustí jinou
pravdu než tu svoji a lásku již dávno vyměnili za nenávist ke všem,
kteří mají odlišný názor? Stejně jako za komunistů je pravda cíleně
umlčována (s odvoláním na směrnice EK o tom, jak mají média informovat) a
veřejnost manipulována a obelhávána jak politiky, tak i veřejnoprávními
médii, kde důležité informace jsou zatajovány a nahrazovány nepřetržitou
řadou „zasvěcených komentářů“ nejrůznějších expertů, znalců,
profesorů atd., o kterých povětšinou nikdo neslyšel. Kdo směřuje dolů?
Podle mne kromě komunistů všechny tradiční strany. Kdo nahoru? Já vím,
kdo, ale nedělá mi to vůbec žádnou radost. Doufám, že nástup nových
hnutí včetně SPD dá této zemi realistickou politiku, občanům pocit, že
se o ně a jejich bezpečí někdo konečně stará a že po letech
rozdělování na my a oni konečně dojde ke sjednocení národa před
společným nepřítelem.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Podle vzoru MiGu: Čína poprvé představila publiku stíhačku páté generace

Na leteckém salonu Airshow China-2016 mohlo publikum poprvé uvidět čínskou
stíhačku páté generace Chengdu J-20.

Vývojem J-20, který poprvé letěl na začátku roku 2011, se zabývá
korporace Chengdu Aircraft Indrustry Corporation.

Velká část jeho takticko-technických charakteristik zůstává v tajnosti.
Podle informací letectva bude stíhačka vybavena protilodními raketami a bude
určena pro ochranu vod Tichého oceánu.

Čína také pracuje na ještě jedné stíhačce páté generace Shenyang J-31,
která bude létat s ruskými motory RD-93. Tento letoun vykonal svůj první
let 31. října roku 2012.

Je podobná MiGu

Expert v letecké oblasti, zástupce hlavního redaktora magazínu Arzenál
vlasti Dmitrij Drozdenko v přímém přenosu rádia Sputnik zmínil podobnost
J-20 s experimentálním ruským prototypem stíhačky páté generace.

Podle jeho slov jsou zvláštností páté generace radarová viditelnost,
zvýšené takticko-technické možnosti a možnost nadzvukového letu v režimu
bez přídavného spalování.

„Podle mého názoru je v základech stroje ruský MiG 1.44 — to je letoun,
který se vytvářel jako konkurence pro PAK FA v etapě náčtrtového projektu
a vykonal svůj první let v roce 2000. Čínský letoun je velmi podobný.
Přestože to oficiálně není řečeno, fakticky ale na J-20 jsou naše motory
Al-31F-M Saljut, které Čína nakoupila za půl miliardy dolarů," řekl
Drozděnko.

Podle slov experta může nová stíhačka začít sloužit v armádě blíže k
roku 2020.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Profesor Keller po zvolení Trumpa: Ty, kdo teď žvaní o potřebě vyzbrojit
se, bych poslal do první linie. No a smlouva TTIP...

ROZHOVOR „Vypadá to, že běžní Američané jsou v šoku z přesunu
průmyslu do zemí s lacinější pracovní silou,“ komentuje úspěch Donalda
Trumpa v prezidentských volbách europoslanec, vysokoškolský pedagog a
publicista Jan Keller (ČSSD). K tomu pak ještě vysvětluje: „Když
Američan přejde z automobilky pracovat do McDonalda, klesne jeho plat zhruba o
dvě třetiny, přestává být schopen splácet hypotéku a jeho děti, pokud
chtějí studovat, se musejí tvrdě zadlužit, aniž by měly jistotu, že
studium dokončí. Tohle nemá s americkým snem společného už vůbec nic.“

Donald Trump k překvapení mnohých vyhrál. Co od něho lze po nástupu do
úřadu očekávat? Bude skutečně tak razantní, jak sliboval v kampani? A v
čem se jeho způsob výkonu funkce bude nejmarkantněji lišit od toho, kdyby
vyhrála Hillary Clintonová?

Myslím, že na tyto otázky by byl schopen odpovědět jenom on. A dost možná
ani on ne. Během své kampaně se vymezil proti establishmentu velkých bank,
korporací a médií. Ale s jeho zvolením nic z toho nepřestane existovat.
Tyto nejsilnější a nejvlivnější instituce všech dob buď podcenily jeho
kandidaturu, anebo nevěří, že by byl schopen nějak jejich vládu omezit.
Přinejmenším od přelomu 70. a 80. let 20. století jim šli na ruku všichni
američtí prezidenti, což se dá dokázat na vývoji příjmových a
majetkových rozdílů v USA během těchto posledních desetiletí.

Někteří komentátoři prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru
bílého muže“, či poslední tón „klasické“ politiky dvacátého
století. Lze to tímto způsobem popsat? Co jeho úspěchu nejvíce pomohlo?

Vypadá to, že Američané jsou v šoku z vlny dezindustrializace, která u
nich v rekordně krátkém čase proběhla. Ne všechna města dnes vypadají
jako Detroit, ale přesun průmyslu do zemí s lacinější pracovní silou
znamená pro americké zaměstnance konec snů o vstupu do středních vrstev.
Když Američan přejde z automobilky pracovat do McDonalda, klesne jeho plat o
zhruba dvě třetiny, přestává být schopen splácet hypotéku a jeho děti,
pokud chtějí studovat, se musejí tvrdě zadlužit, aniž by měly jistotu,
že studium dokončí. Tohle nemá s americkým snem společného už vůbec nic.

V moderní historii se občas stávalo, že politici, kteří uspěli v USA,
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V osmdesátých letech Ronald Reagan, o dekádu později Bill Clinton…
Zažijeme podle vás něco podobného nyní s Donaldem Trumpem? V čem
konkrétně by byla, či naopak nebyla, taková inspirace přínosná?

Trump postavil svoji kampaň na kritice etablované politiky. U nás to samé
udělal Andrej Babiš. Síla této strategie je v tom, že sbíráte body z
každého průšvihu, kterého se etablovaní politici zprava i zleva dopustí.
Problém je naopak v tom, že se nelze donekonečna tvářit jako revoltující
prvek – když jste v nějakém systému už docela dobře zabydlen, máte v
něm vliv a zodpovídáte za rozhodnutí v něm učiněná. Časem se prostě
sami stanete etablovanou silou a někdo druhý a protisystémový začne sbírat
body proti vám.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Je to jenom rétorika poražených,
nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa? A co se vůbec
dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Pro Michaela Žantovského možná skutečně jeho svět skončil. Netroufám si
však hodnotit, zda je to pro ty ostatní dobře, anebo zle.

Od odpůrců Trumpa můžeme slyšet, že bude oslabovat NATO, soustředí se
hlavně na vnitropolitické věci, Evropa zůstane sama a těžko bude čelit
ruským hrozbám. Mají tyto obavy reálný základ? Měli bychom se začít
obávat toho, že dojde k oslabení NATO?

Někde jsem četl, že Rusové jsou už tak drzí, že přisunují své hranice
stále blíže a blíže našim tankům. Jsem z generace, která nezažila
světovou válku. Můj otec mi vykládal, jak mu bylo v bunkru při
bombardování Ostravy, matka byla nasazena v ozdravovně pečující o
německé sirotky. Ty, kdo žvaní o nutnosti zvyšovat bojeschopnost a těší
se na další frčky a politické ostruhy, bych poslal do první linie. Velice
rychle by tam přišli na jiné myšlenky.

Vztah evropských zemí s USA je testován rovněž chystanou obchodní dohodou
TTIP. Ta je některými kritizována proto, že prý USA příliš prosazují
své zájmy na úkor Evropy. Co se podle vás bude dít v tomto vyjednávání
po nástupu Donalda Trumpa? Je TTIP mrtvá, jak někteří již teď prorokují?

O tom, že je TTIP mrtvá, se tady v Bruselu mluvilo počátkem léta. Od té
doby je to bráno za dané. Teď se řeší, nakolik může podepsání smlouvy
CETA s Kanadou umožnit za několik let protlačit TTIP pod jiným jménem. Za
Trumpa to bude patrně mnohem obtížnější, než by bylo bývalo za
Clintonové.

O Trumpovi jeho odpůrci říkali, že přenechá Evropu vlivu Ruska.
Důležitý bude rovněž jeho postoj k Číně. Jaké proměny vztahů těchto
tří supervelmocí můžeme očekávat? Domluví se mezi sebou a Evropa bude v
podílu na rozhodování mimo hru?

Spojené státy byly k Číně ekonomicky docela úzce připoutány dávno
předtím, než Trump vstoupil do politiky. Čína se stala největším
zahraničním věřitelem USA mimo jiné za vlády prezidenta Clintona. Proč to
teď házet na Trumpa? Americké firmy delokalizovaly výrobu do Číny z měst,
jako je Detroit, také dávno před Trumpem. Nikomu to tehdy u nás nevadilo.
Teď to začnou vyčítat někomu, kdo s tím nemá nic společného.

Co se týče Ruska, je načase vymyslet nějaký způsob soužití, který by
neznamenal ani poklonkování Rusku, ani třetí světovou válku. Z
vyjádření některých politiků mám dojem, že žádná třetí cesta pro
ně neexistuje. V tom případě bude třeba nahradit je politiky, kteří ji
najdou.

Jak se podle vás bude Donald Trump stavět ke krizím, které zdědí po
prezidentu Obamovi? Co na základě jeho dosavadních výroků čekat ve vztahu
k Sýrii a k Ukrajině?

To opět nezáleží jen na Trumpovi, ale i na těch, proti kterým se vymezoval
jako proti establishmentu. Události na Ukrajině i v Sýrii zapadají do
mozaiky barevných revolucí. Jejich příprava a provedení nebyly jistě
zadarmo. Půjde nyní o to, jak si situaci vyhodnotí investoři.

Jak se podle vás budou se situací vyrovnávat české a světové elity,
které do poslední chvíle před Donaldem Trumpem varovaly?

Těžko. Buď se nyní jejich varování potvrdí a ony budou vypadat jako
docela neschopné, anebo se nepotvrdí a ony budou vypadat dost hloupě.
Nevylučoval bych ani, že obě možnosti se mohou doplňovat. Ale debatu o tom,
zda máme elity spíše neschopné, anebo spíše hloupé, bych nechal raději
na jindy.

Před šestnácti lety byl mezi všemi pokrokovými liberály světa podobně
nenáviděný vítěz amerických prezidentských voleb George Bush. Můžeme
teď čekat něco podobného, nebo ještě horšího, než tehdy?

Na tuto otázku nedokážu nijak jednoduše odpovědět. Na dlouhé zamyšlení
by bylo už to, v čem jsou vlastně dnešní liberálové pokrokoví. Na
stejně dlouhé zamýšlení by bylo, v čem jsou ve skutečnosti liberální.
Bez diskuse je jen to, že s nimi bude cloumat nenávist. K čemu až je
dotlačí, na to si počkejme. Jistě to bude něco velkého a hodně
pokrokového.

Premiér Bohuslav Sobotka uvedl, že Trump vsadil na agresivní populismus, jeho
tajemník pro EU Tomáš Prouza byl ještě ostřejší. Podle něho se
nenávist a populismus stávají účinným programem i za oceánem. Co k tomu
říci? Je diplomatické takto hovořit vůči našemu západnímu partnerovi?

Pokud vím, prezident Trump se k Tomáši Prouzovi nikdy tak ostře nevyjádřil.
A premiér Sobotka ve srovnání s jinými ostré formulace nezvolil. Když už
ale mluvíme o populismu, zajímalo by mne, jak nazvat situaci, kdy by se
prezidentská funkce ve státě o mnoha stech milionech obyvatelích předávala
v rodině. Co by asi řekli pokrokoví liberálové tomu, kdyby na příští
prezidentku Ruska kandidovala paní Putinová?

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Vojáci námořní pěchoty vyzkoušeli obrněné transportéry nové generace (VIDEO)

Na polygonu Bamburovo v Přímořském kraji se v extrémních podmínkách
úspěšně předvedlo první 20 modelů moderní techniky.

V nejbližší době se počet BTR-82A na Kamčatském poloostrovu zvýší na
40.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov o sousedství s Klimkinem v Paříži: Budeme muset stát vedle. VIDEO

V internetu bylo zveřejněno video, jak ministr zahraničních věcí Ukrajiny
Pavel Klimkin v průběhu ceremoniálu fotografování na jednáních ministrů
zahraničí „normandské čtyřky" se pokouší postavit na místo
Franka-Waltera Steinmeiera u vlajky EU.

V konečném důsledku se však postavil před vlajkou Ukrajiny vedle ruského
ministra Sergeje Lavrova.

„Budeme muset stát vedle", ironicky poznamenal Lavrov.

Později komentoval ukrajinský ministr tuto situaci v Twitteru.

„Steinmeier a francouzský protokol mi navrhli, abych se postavil symbolicky
mezi Ayraulta a Lavrova, zdá se však, že to nijak nenapomáhá pokroku s
Ruskem", napsal.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Libor Rouček: Nesmíme se nechat od Turecka vydírat. Jeho vstup do EU je
nereálný, pokud...

ROZHOVOR Pondělním summitem Evropské unie s Tureckem nastoupila Evropa „dobrou
cestu“, ale nesmí se nechat vydírat. To si myslí bývalý europoslanec
Libor Rouček: „Turecko například nemůže chtít urychlit vstup do EU,
pokud bude zavírat nezávislé novináře,“ poznamenal v rozhovoru pro
ParlamentníListy.cz. Rouček také předpokládá, že časem začneme sledovat,
jak se rapidně snižuje počet uprchlíků. Vyjádřil se i k primárkám ve
Spojených státech: „Establishment Republikánské strany je z Donalda Trumpa
nešťastný.“

Stránky médií stále plní komentáře k summitu Evropské unie s Tureckem.
„Nebyla to žádná pěkná podívaná, co vrcholní politici EU předvedli.
Byli nejednotní a váhaví ve všem, co se týkalo Turecka v Evropě, Turecka,
jež vystupovalo jako pán a které si je jisté svou beztrestností,“ uvedl
například italský deník. Naopak předseda Evropské rady Donald Tusk
vítězoslavně oznámil, že jsou u konce dny nijak neřízené migrace,
protože byla uzavřena takzvaná balkánská migrační trasa. Jak výsledek
summitu hodnotíte vy?

Začal bych tou balkánskou migrační trasou. Opravdu byla uzavřena, a to
středeční půlnocí. Slovinsko začíná vyžadovat víza. Každý, ať
přijde ze Sýrie, Iráku, Afghánistánu, nebude vpuštěn do Schengenu a
podobné opatření udělaly Chorvatsko a Srbsko. Dominovým efektem se
dostáváme na řecko-tureckou hranici. Co je důležité, uprchlíci jak v
Turecku, tak v dalších zemích dostali tuto jasnou zprávu, že balkánská
cesta je uzavřená.

Teď se vrátím k summitu. Evropa musí zajistit, aby z Turecka přišlo
nelegálních migrantů co nejméně. Turecko si uvědomuje svou pozici,
protože dlouhé roky a desetiletí evropské státy dávaly najevo: „My vás
vezmeme do Evropské unie, ale počkáte si.“ Turci se dlouhou dobu snažili
obejít bezvízový styk a teď využívají situaci, takže chtějí urychlit
jednání o vstupu do Evropské unie, bezvízový styk a více peněz. Takže to
byly nové podmínky, které představitelé osmadvacítky slyšeli poprvé.
Proto došlo pouze k částečné dohodě, ale detaily budou upřesněny, aby na
příštím summitu mohlo být vše stvrzeno.

My jako Evropané, nejen Češi, ale i Němci, Francouzi a další, se
samozřejmě nesmíme nechat vydírat. Chceme mít stabilního souseda, ale
musíme také jasně říci, jak si řešení krize představujeme a jaké jsou
naše hodnoty. Turecko například nemůže chtít urychlit vstup do EU, pokud
bude zavírat nezávislé novináře, noviny a tiskové agentury, jako se to
dělo v uplynulých dnech. Jednou ze základních podmínek členství v
Evropské unii je dodržování základních lidských a občanských práv a
politických svobod a mezi ně samozřejmě patří svoboda projevu, svoboda pro
novináře. Pokud to nebude dodržovat, nemůže očekávat, že bude Evropská
unie ustupovat.

Jak vás poslouchám, vidíte summit pozitivně, jako posun dopředu…

Ano, vidím to jako krok ve správném směru. Neříkám, že summit vyřešil
všechny problémy, ale jsme na dobré cestě včetně omezení přílivu
uprchlíků.

Přesto, jak už jste v podstatě zmínil, Ankara mimo jiné žádá další
tři miliardy eur na pomoc syrským uprchlíkům, rychlejší zjednodušení
vízové povinnosti a otevření nových kapitol v jednání o vstupu Turecka do
EU. Naopak Turecko je připraveno převzít zpět všechny, jež se do Řecka
dostanou nelegálně. Těch podmínek, které si ovšem kladou Turci, je snad 72
a už teď se hovoří o tom, že je nemůže a ani nebude schopná Unie splnit.
Co může následovat, pokud nesplníme všechna přání Turecka?

Přesně tak, nemyslím si, že splníme všechna přání Turecka, ale
Evropská unie potřebuje Turecko a Turecko nás. Takže budeme nadále
vyjednávat a krok za krokem omezovat množství uprchlíků. Pokud jde o
peníze, my se nemůžeme nechat vydírat, ale také musíme vidět, že v
Turecku jsou cca tři miliony uprchlíků a Turci vše financují ze svých
peněz, a je pak nejen morální povinností jim pomoci.

Jak moc je v daném kontextu reálný vstup Turecka do Unie?

I podle toho, co jsem naznačil, vstup je minimálně ze střednědobého
hlediska nereálný, mám na mysli tak osm deset let. Evropská unie je
postavená na určitých zásadách, vzpomeňme si, jak dlouho například
trvalo vyjednávání, než jsme byli přijati my. Nové země jako Maďarsko,
Slovensko, Polsko musely splnit určité podmínky. Turci tyto podmínky zatím
nesplňují, takže nemohou vstoupit do EU. Budeme jim pomáhat, ale pokud
nebude v Turecku svoboda slova, bude vedena válka vůči menšinám,
například Kurdům, pak nelze očekávat, že mají naději na vstup.

I přestože se ukazuje, jak říkáte „dobrá cesta“, zaznívají názory,
že krize může mít živelné řešení a možná i s použitím zbraní.
Může dojít k nějakému rozsáhlejšímu konfliktu?

Jsem přesvědčen o tom, že k žádnému velkému konfliktu nedojde. Tím
samozřejmě nechci říci, že když je 30 tisíc uprchlíků v Řecku a
snaží se jít dál, že několika desítkám lidí nerupnou nervy a pak se
mohou snažit hranici prorazit. Nedojde ale k nějakým ozbrojeným střetům,
myslím si, že v žádném případě ne. Neviděli jsme to v lednu nebo v
únoru, ale časem zjistíme, že počet uprchlíků se bude rapidně snižovat.
Všichni si už rozmyslí, aby platili převaděčům obrovské peníze, když
jim nebudou moci zajistit, že se dostanou do vysněného Hamburku nebo Kolína.

Možná zlom ve středoevropské politice znamenaly volby na Slovensku. Premiér
Robert Fico nemůže sestavit jednobarevnou vládu a těžko říci, zda má
nějakou šanci na sestavení koalice. Druhá ve hře je Sulíkova Svoboda a
Solidarita, kde jsou ale jasně cítit protievropské tendence, navíc vstup
neonacistů do parlamentu. Mohlo Slovensko spustit lavinu? Když si
představíme, že ve Francii by posílila Marine Le Pen nebo Británie
vystoupila z EU… Objevují se názory, že dojde ke změně liberálního
řádu. Může se to stát?

Ano, volby na Slovensku znamenají určitý předěl. Moc se o tom nemluví a
ani novináři na to moc nepoukazují, že zmizely polistopadové
středopravicové strany, které právě byly na straně liberální demokracie
a slovenské orientace na EU a NATO. To předěl je, protože teď máme jednu
stranu, která má 28 procent, a sedm malých stran, a to není dobrá situace
pro stabilitu země. Více než ohrožení stability Evropské unie vidím
postupné ohrožení Slovenska. V posledních letech se Slovákům dařilo
dobře, ekonomika rostla, nezaměstnanost šla dolů, vidíme to na platech,
minimální mzdě, která je vyšší na Slovensku než v České republice.
Slovensko si vydobilo určité postavení i v rámci EU. Ne nadarmo mají
místopředsedu Evropské komise. My ho nemáme. Mají určitou pozici a teď
hrozí, že o stabilitu a stupeň prosperity, ke kterým se dopracovali, a také
o postavení v Evropě, mohou přijít.

Slovenský politolog Michal Horský vidí vývoj situace asi takto: pokus Fica,
pak bude testovat sestavení vlády Svoboda a Solidarita, možná bude chvíli
vládnout, a zmiňuje i možnost úřednické vlády a předčasné volby. Co vy
na to?

Samozřejmě scénář předčasných voleb je nejpravděpodobnější. Ať už
budou vládu sestavovat Smer, Solidarita nebo nastoupí úřednická vláda, je
nutné připomenout, že na podzim bude Slovensko předsedat Evropské unii, a
to je obrovská zodpovědnost. Slovensko by mělo mít politickou stabilitu, aby
to nedopadlo tak jako my, když vláda v polovině předsednictví skončila.
Bude záležet na zodpovědnosti slovenských politických stran, aby se tohoto
úkolu zhostily a vytvořily alespoň po období předsednictví stabilní
vládu. Když to nepůjde na stranické úrovni, nechť je to vláda
úřednická. Zatím prezident pověřil předsedu nejsilnější politické
strany, aby se pokusil sestavit vládu, uvidíme, jak pokus dopadne.

Do života Evropy určitým způsobem zasáhnou i výsledky prezidentských
voleb v USA. Donald Trump vyhrál další primárky v Michiganu. Jak by ovlivnil
Trump jako nový prezident Ameriku a také Evropu?

Zatím jsme v primárkách uvnitř politických stran. Pokud jde o Trumpa a
republikány, vidíme to každý den na debatách, establishment Republikánské
strany je z Donalda Trumpa nešťastný. Strana je rozhádaná, jeden vyčítá
druhému. Na rozdíl od České republiky nebo Slovenska jsou Spojené státy,
ať se nám to líbí nebo ne, stále světovou velmocí ekonomickou i vojenskou,
a když se podíváme na některé výroky Donalda Trumpa, vzbuzují silné
reakce v zahraničí. Mexický prezident vysloveně naznačil, že Trump se
trošku podobá Adolfu Hitlerovi, což je velmi škodlivé pro Spojené státy a
jejich postavení jak hospodářské, tak politické velmoci.

Čím podle vás je, že lidé takového typu, jak hovoříte například o
Donaldu Trumpovi, mají úspěch? Vypadá to, že „vůdci“ mají zelenou.
Samozřejmě nemůžeme opomenout Mariana Kotlebu na Slovensku. Jaký mají
lidé důvod, že těmto lidem dávají svůj hlas? Je to jen dojem, nebo trend?

Dojem to je a není daleko od pravdy. Správně je třeba se ptát, kde je
příčina. Samozřejmě na Slovensku nepotřebuje pan Kotleba takové peníze,
aby byl zvolen do parlamentu, jako Trump při prezidentské volbě. V každé
společnosti, ať je to kdekoli, jsou lidé, kteří jsou se svou situací
nespokojení, mají dojem, že dříve bylo lépe, že svět se někam řítí a
nikdo neví kam. To je podhoubí pro nejrůznější populisty.

Když se pak najde člověk jako Donald Trump, který jasně a jednoduše
říká věci, které lidé rádi slyší… Ve Spojených státech je 11
milionů nelegálních migrantů, naprostá většina jich přejde přes
mexicko-americkou hranici, takže Trump populisticky bez jakékoli
zodpovědnosti plácá, že postaví zeď a Mexičané za to ještě budou
platit. To samozřejmě vyvolá silnou reakci na mexické straně. Mexičané
vidí Trumpa jako polofašistu nebo rasistu, a hned tu máme spor, který
nepomůže ani Spojeným státům, ani Mexiku. Úlohou politiky by naopak mělo
být konflikty řešit, a ne zadělávat na nové, pak se můžeme dostat do
situace, kterou už nikdo nevyřeší, tak jako jsme se do ní dostali ve 30.
letech, kdy vznikl fašismus a následně začala II. světová válka.

Pojďme ještě v závěru k případu Nadji Savčenkové. Verdikt vyřkne
ruský soud 21. a 22. března. Ukrajinskou pilotku prokuratura viní, že
záměrně navedla palbu na skupinu neozbrojených civilistů. Savčenková
veškerá obvinění odmítá a od minulého týdne drží protestní hladovku.
Ukrajinský prezident Petro Porošenko vyzval Spojené státy a evropské lídry,
aby bojovali za její propuštění. Savčenková říká: „Chci, aby celý
demokratický civilizovaný svět pochopil, že Rusko je rozvojovou zemí s
totalitním režimem a diktátorským samovládcem, který kašle na lidská
práva i na mezinárodně platné zákony.“ Také vicepremiér Pavel
Bělobrádek se dokonce chystá ruskému prezidentovi napsat dopis. Bude mít
její utrpení skutečně význam a jak tohle může dopadnout?

O tom rozhodne soud. Nedělám si iluze, že ruský soud v případě
rusko-ukrajinského sporu bude rozhodovat objektivně a neutrálně. Paní
Savčenková samozřejmě odsouzená být nechce, takže žádá o pomoc
veřejné mínění na Západě, evropské lídry, uvidíme.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MO RF: Rusko neobdrželo od USA žádné informace o ozbrojencích v Sýrii

Mluvčí ruského ministerstva obrany, generálmajor Igor Konašenkov oznámil,
že Rusko neobdrželo od USA ani mapy, ani souřadnice, ani žádné jiné
informace o teroristických organizacích v Sýrii.

„USA nedokázaly za celou dobu splnit dokonce ani ty závazky, které
uzavřely na základě rusko-amerických dohod. Rusko od nich neobdrželo ani
mapy, ani souřadnice objektů, ani žádné jiné informace o žádné
teroristické organizaci v Sýrii: ISIL počínaje a an-Nusrou konče," řekl
Konašenkov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Mogheriniová: EU projedná na letním summitu osud ekonomických sankcí vůči
Rusku

Na svém letním summitu projedná Evropská unie další osud ekonomických
sankcí vůči Rusku, které platí do konce července, prohlásila šéfka
unijní diplomacie Federica Mogheriniová.

„Na programu máme Rusko, už víc než rok jsme vztahy s ním neprojednávali.
Nebude to diskuse o sankcích, ty byly prodlouženy před několika dny. K
ekonomickým sankcím se vrátíme později, na letním zasedání Evropské
rady", řekla Mogheriniová novinářům před zasedáním ministrů zahraničí
členských zemí Evropské unie.

Proti Rusku byly vyhlášeny tři balíčky sankcí Evropské unie. Jako první
byly zavedeny individuální sankce proti těm občanům Ruska a Ukrajiny,
kteří jsou podle EU zodpovědní za ochromení územní celistvosti Ukrajiny.
Tyto sankce byly prodlouženy 10. března do 15. září roku 2016. Omezující
opatření proti celým sektorům ruské ekonomiky, tak zvané ekonomické
sankce, platí do 31. července 2016 a sankce proti Krymu do 23. června 2016.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Musíme zavést povinnou vojenskou službu a umět se bránit. A integrovat jen
křesťany, burcuje Jiří Čunek

ROZHOVOR V České republice musíme zcela jednoznačně zavést povinnou
vojenskou službu. I to si myslí starosta Vsetína a někdejší
místopředseda vlády Jiří Čunek (KDU-ČSL), který viní Evropskou unii,
že v migraci nerozpoznala včas nebezpečí a že se na ni nepřipravila.
Možnost integrace vidí jen u křesťanských uprchlíků. U ostatních jsou
podle bývalého exministra kulturně-náboženské rozdíly příliš velké.

Jak hodnotíte současný přístup Evropské unie k uprchlické krizi?

Jsem přesvědčen, že řešíme jen následky a chyba Evropské unie byla v
tom, že nerozpoznala nebezpečí včas. Zatímco rostly obavy z vlny, která se
evidentně blížila, evropské elity z klidu nakonec vyvedla až realita. Jsem
stále přesvědčen, že Evropská unie a světové společenství mají
prostředky na to, aby vytvořily podmínky v místech, kde migranti žijí, pro
to, aby tam přestal teror a násilí. Situace se musí řešit tam, a ne v
Evropě. Kroky, které teď Evropská unie přijímá, jsou možná správné,
ale je to pozdě, stále nejsou dostatečné a neřeší základní problém v
zemích, odkud sem lidé utíkají.

A co dohoda s Tureckem a způsob přerozdělování uprchlíků?

Jsem přesvědčen, že především křesťané ze Sýrie by přijati být
mohli. Civilizační šok z přechodu do Evropy se dá zvládnout, ale
kulturně-náboženské rozdíly ne. Syrští křesťané by tedy mohli do
Evropy přicházet, navíc jich není tolik. Nejvíc ohrožení jsou totiž
křesťané v muslimských zemích a jejich přijetí by ani nenastolilo otázku
kvót.

Jaké nebezpečí představují lidé, kteří přišli s migrační vlnou loni
do Evropy bez identifikace?

To je velké riziko. Jak je vidět, Evropa si neumí poradit ani s těmi z
jiných kultur, kteří tady žijí dlouhodobě, natož s těmi, kdo
přicházejí nově a o kterých není žádná evidence. Opět pouze
opožděně hasíme požár. Nyní musí návratová politika být daleko
striktnější, lidé bez dokladů by měli být prověřeni, a pokud bude
nějaká nejasnost, měli by být vráceni.

Teroristé mívají zázemí v evropských ghettech, kde mají poměrně vhodné
podmínky pro přípravu svých činů. Jak velký problém tyto zóny ve
městech Evropy představují?

Představitelé Evropské unie svou nedůsledností a skoro bych řekl
lehkomyslností vytvořili velký problém a nyní se k němu staví jako k
něčemu nečekanému. Dosud Evropa problém neřešila, ti lidé tady žili
dlouho a ani jejich druhá generace se nesžila s většinovou populací a
vyrůstala v ghettech. Francie i Německo připustily, aby si ve svých
čtvrtích vytvořili téměř sub-stát a měli v něm vlastní režim, a teď
se vlády diví, že začaly problémy. Problém se tedy neobjevil před dvěma
třemi lety, ale vznikal po řadu let. Vnímám to podobně jako romské
problémy u nás – tím, že nebyly řešeny, stávají se většími. Stejně
tak se problémy s muslimskou kulturou v Evropě neřešily vůbec, jednotlivé
státy to nechávaly být a tvářily se, že neexistují.

Klíčový pro další migraci do Evropy je vývoj na Blízkém východě a
syrský konflikt, kde nyní bylo dohodnuto částečné příměří. Může se
podařit zastavení bojů a další migrace z oblasti?

Podařit se to může a do řešení se musí zapojit světové společenství.
Svět nemůže tolerovat vznik jakéhokoli radikálního islámského státu. Z
toho, jak byl tzv. Islámský stát ustaven, je jasné, že má jediný cíl –
rozšiřovat se. Příměří s ním proto není možné. Islámský stát
ohrožuje i muslimy a my musíme podporovat ty umírněné muslimské státy,
které proti němu bojují. Potlačení islámského radikalismu je v zájmu
celého světa.

V centru pozornosti jsou uprchlíci z Blízkého východu, kde probíhá syrský
konflikt, problémy má ale i Ukrajina, kde je přes milion lidí, kteří
přišli o své domovy a v případě zhoršení situace by se také mohli vydat
na cestu do EU. Jak velké je toto riziko?

Nevím, jaká je budoucnost Ukrajiny, a neumím odhadnout, jak se bude situace
vyvíjet. Evropa a také Česká republika se musí zaměřit hlavně na to, aby
měla vlastní populaci, rostla porodnost a podporovaly se rodiny, jinak budeme
starší a starší a budeme odkázáni na imigraci. Pokud jde o případné
uprchlíky z Ukrajiny, myslím ale, že díky svému křesťanskému charakteru
pro nás nejsou takovým nebezpečím jako ti z islámských států.

„Náš muž v NATO“, generál Petr Pavel, označil Rusko za větší
bezpečnostní hrozbu než Islámský stát a také slýcháme, že Rusko je i
nadále hrozbou pro Evropu. Je tomu tak? Berete vážně odhady, tvrdící, že
při obsazení Pobaltí by NATO nestihlo reagovat? Či spíše hrozbu „hybridní“
války proti EU spočívající v podpoře stran a politických názorů obecně
usilujících o rozpad EU a příklon jejích členských zemí k Rusku?

V tuto chvíli nebezpečí od Ruska nehrozí, Rusové v sobě mají
přesvědčení, že byli vždy velkým národem a chtějí jím být stále i
dnes. Rovnováha tady nyní je. Problém Evropy spočívá v tom, že opouští
své hodnoty a mnoho lidí je přesvědčeno, že pro bezpečnost nemusí vůbec
nic dělat a že máme spojence, který nás zachrání. Dnes už víme, že to
není pravda a že se musíme umět bránit i sami. V České republice
například zcela jednoznačně musíme zavést povinnou vojenskou službu.
Když se podíváme na Izrael, je to poloviční národ, ale získal si respekt,
i když je obklopen mnohem početnějšími muslimy. Jsem přesvědčen, že
pokud budeme schopni bránit sebe, své rodiny a vlast a vychovávat své děti
k takovému vlastenectví, nemusíme se bát.

Hrozí Evropě rozpad, když dnes sílí euroskeptické nálady a blíží se i
britské referendum?

Ještě před rokem bych řekl, že ano, ale dnes si myslím, že nebezpečí,
které hrozí z uprchlické krize, bude Evropu držet pohromadě. Dominový
efekt případného brexitu ve smyslu rozpadu Evropské unie podle mne tedy
nehrozí.

Jak by naše země dokázala hospodářsky obstát bez EU? Stala by se „kořistí
Ruska“, jak slyšíme v podstatě pokaždé, když se o rozpadu EU mluví?

Rusko, Spojené státy i každá jiná velmoc má bytostný a přirozený zájem
a tím je mít ve světě co největší vliv, podstata všech velmocí je snaha
být ještě větší. Jde jen o to, aby si Evropská unie i jednotlivé státy
toho byly vědomy, nenechaly se nikým ukolébat, aby nedošlo ke změnám
rovnováhy.

Pro letošek se objevily prognózy, že se uprchlická vlna převalí i přes
nás. Je to reálné a jsme na to připraveni?

Zatím je vidět, že uprchlíci Českou republiku obcházejí obloukem. Pokud
by Evropa nezastavila migrační proud, je jisté, že se objeví i u nás. Na
velký počet, jako jsou statisíce lidí, připraveni nejsme, ale desítky
zejména křesťanských uprchlíků by se zde daly integrovat.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média: tvůrci počítačových her budou muset platit za brand Kalašnikov

Tvůrci videoher budou muset platit koncernu Kalašnikov za použití jména
AK-47 a AK-74, informují noviny Izvěstija.

Je to spojeno s tím, že koncern na začátku listopadu dostal právo
využívat tato jména jako tovární znaky v nových třídách mezinárodní
klasifikace zboží a služeb (MKTU). Nyní musí s koncernem uzavírat smlouvy
nejen tvůrci her, ale i filmů, hodinek, nožů, tiskovin a modelů zbraní.

Experti předpokládají, že společnost učinila správné rozhodnutí: jméno
brandu se využívá v mnoha počítačových hrách a může přinést značné
příjmy, píší noviny.

Koncern požádal o registraci továrních znaků v lednu roku 2014. Od té doby
je využití jmen AK-47 a AK-74 bez odpovídající smlouvy s vlastníkem
těchto znaků nezákonné, informují noviny Izvěstija.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zasvěcený Jan Schneider, disident a zpravodajec: Hlavní hrdina roku 1989 byl
Gorbačov. Ale proroci vždycky dopadají špatně

Analytik Jan Schneider se v České televizi vyjádřil ke světovým změnám v
roce 1989. Má za to, že skutečným hrdinou tohoto období byl sovětský
vůdce Michail Gorbačov. Měli bychom prý jít na dřeň tématu a
odideologizovat to. „Lítá kolem toho dost ideologie,“ varoval Schneider.

Hodně se u nás mluví o roli tehdejšího prezidenta Ronalda Reagana, který
skrze program Hvězdných válek uzbrojil Sovětský svaz. Otázkou ovšem je,
nakolik si už tehdy musely půjčovat Spojené státy od Číny, naznačil
Schneider.

„Nebýt Gorbačova, nic takového by se nestalo. Já vycházím z toho, co
říkal Jack F. Matlock Jr., tehdejší velvyslanec v Moskvě. Ten řekl, že
Ronald Reagan zakazoval mluvit o tom, že byl uzbrojen Sovětský svaz, aby
otupil ošemetný pocit vítězství ve studené válce,“ zaznělo z úst
analytika.

„Ale lítá kolem toho dost ideologie, je dobré vzít to na dřeň a
zamýšlet se nad těmi ekonomickými toky,“ doplnil Schneider. Sám se
nepovažuje za žádného příznivce konspiračních teorií. „Mě zajímá
konspirační praxe, ... protože těch proudů, které tady zvítězily, bylo
víc,“ zdůraznil. Nemluvě o tom, že Západ, do kterého jsme vstupovali,
byl jiný na rozdíl od Západu, který jsme si vysnili. „Velkým hříchem
dějinného režimu bylo, že nás nepouštěl ven, takže jsme ten cíl měli
tak trochu v mlhách,“ podotkl Schneider.

Ve vysílání také velmi zdůraznil roli Michaila Gorbačova. „To není
údajný hrdina, to je skutečný hrdina. Přitom už od dob Starého zákona
platí, že proroci dopadají špatně, což do značné míry platí i o panu
Gorbačovovi. Jeho hlavní role přitom spočívala v tom, že jako
nejmocnější muž SSSR nebude zasahovat do dění v sovětských satelitech.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Argentinští námořníci sdělili, jak ruský dron pomůže v pátrání po
ponorce

Zařízení poskytnuté Ruskem a USA umožňuje hledání zmizelé argentinské
ponorky San Juan v hloubce až 6 tisíc metrů, záchranné práce jsou ale
možné jen v hloubce nejvíce 600 metrů, prohlásil mluvčí argentinského
vojenského námořnictva Enrique Balbi.

„Dnes v noci se do operace zapojí ruský (letoun) Antonov, který přiveze
elektrickou ponorku, která umožňuje hledání v hloubce až 6 tisíc metrů,
ne však záchranu. Co se týče záchrany, je možná v hloubce až 600 metrů
za pomoci americké ponorky," uvádí Balbiho slova televizní stanice Todo
Noticias.

Hloubku v zóně pátrání v oblasti hydraulické anomálie, která může být
spojena se zmizelou ponorkou, odhaduje Balbi v mezích 0,2 tisíce až 1 tisíc
metrů.

V pátek večer podle místního času přistálo ruské transportní letadlo
An-124 v argentinském Comodoru Rivadavii. Na palubě letadla jsou operátoři
řízeného na dálku neobývaného podvodního přístroje Pantera Plus,
hloubkoví potápěči a potápěčský lékař. Za několik dní připluje do
Argentiny také oceánografická loď Jantar ruského vojenského námořnictva.

5. listopadu došlo k přerušení kontaktu s ponorkou San Juan. Plavidlo
směřovalo z přístavu Ushuaia do města Mar del Plata. Na palubě bylo 44
námořníků. Zásoby kyslíku mají vydržet šest dní. Během posledního
kontaktu posádka uvedla, že na palubě došlo k nehodě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nečekaný krok: Vladimir Putin rozkázal zahájit okamžité stažení ruského
seskupení ze Sýrie

Prezident RF Vladimir Putin rozkázal ministrovi obrany RF Sergeji Šojguovi,
aby zahájil od úterka stažení ruského seskupení ze Sýrie, protože
vytýčené úkoly byly jim splněny.

„Myslím si, že úkol stanovený před Ministerstvem obrany a ozbrojenými
silami byl celkem splněn, a proto rozkazuji ministrovi obrany, aby zahájil od
zítřka stažení hlavní části našeho vojenského seskupení ze Syrské
arabské republiky", řekl Putin na schůzce s ministry obrany a zahraničních
věcí RF.

Zahájení odsunu ruských sil ze Sýrie má být podle Putina "dobrým impulsem
pro proces jednání syrských politických sil". "Doufám, že dnešní
rozhodnutí bude dobrým signálem pro všechny strany konfliktu," uvedl ruský
prezident.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Odhalení: Rusko boduje, lidé mu věří. EU nedokáže držet krok

Think-tank Evropské hodnoty ve svém nejnovějším přehledu „kremelské
informační války“ shrnuje aktuální situaci ve východní Evropě. Dá se
prý říci, že v uvedeném prostoru ruská propaganda posiluje. A Evropská
unie s ní nedokáže držet krok.

Think-tank ve svém přehledu zmiňuje Gruzii, v jejímž informačním prostoru
prý začíná být kremelská přítomnost více sofistikovaná. Vedle médií,
jakožto hlavního nástroje ruské propagandy, začíná být aktivní i řada
neziskových organizací a duchovenstvo. Svědčí o tom prý průzkumy
veřejného mínění, v nichž roste počet lidí, kteří si myslí, že EU
ohrožuje tradiční gruzínské hodnoty.

Na Ukrajině se s ruskou dezinformační kampaní snaží „bojovat“,
nicméně některá ukrajinská média prý používají podobné praktiky jako
ta pod kontrolou Kremlu. Odpověď Ukrajiny na ruskou dezinformační kampaň je
tak dle Evropských hodnot rozpačitá.

Podobně rozpačitě si počíná dle think-tanku i Evropská unie, která se
prý nechce zapojit do ruské informační války, a proto založila malou
pracovní skupinu, která ale disponuje omezenými kapacitami, rozpočtem i
mandátem. „Stratcom se komunikačně zaměřil především na svůj
twitterový účet s 5872 uživateli, kteří jej sledují, to se však zdaleka
nemůže vyrovnat kremelským médiím, a to i s ohledem na nízkou popularitu
Twitteru u ruskojazyčného obyvatelstva,“ míní Evropské hodnoty.

Na západním Balkáně, podobně jako v Gruzii, posiluje kremelská propaganda.
Rusko však prý zde navíc soustřeďuje svou pozornost i na finance a aktivně
kritizuje sbližování těchto zemí se Západem. Průzkumy veřejného
mínění dle think-tanku dokládají, že je ve své snaze úspěšné.

Evropské hodnoty jedním dechem dodávají, že EU je stále pro země
západního Balkánu atraktivní. Tomu prý nasvědčuje i to, že země
vyhověly požadavkům EU ve věci vydání podezřelých z válečných
zločinů jugoslávských válek tribunálu v Haagu nebo že do značné míry
nastoupily na cestu reforem a stíhání korupce, což je podmínkou pro
zahájení přístupových rozhovorů k Evropské unii.

Plné znění přehledu:

Kremelská kampaň ve východní Evropě

GRUZIE: Kremelská přítomnost v gruzínském informačním prostoru začíná
být více sofistikovaná. Média sice zůstávají jejím hlavním nástrojem,
linii Kremlu a protiunijní nálady však propaguje i řada NGOs a duchovenstvo.
Podle průzkumu roste počet lidí, kteří si myslí, že EU ohrožuje
tradiční gruzínské hodnoty. Klasickým příběhem ruských médií je „200
let společné historie, geografická blízkost a převážné ortodoxní
vyznání,“ což je prezentováno jako argumenty, proč musí Gruzie zůstat
na straně Ruské federace.

UKRAJINA: Odpověď Ukrajiny i Evropské unie na ruskou dezinformační kampaň
je rozpačitá. I když na Ukrajině vznikly některé úspěšné projekty jako
je Stopfake.org, některá ukrajinská média však používají podobné
praktiky jako ta pod kontrolou Kremlu. EU se nechce zapojit do ruské
informační války, a proto založila malou pracovní skupinu, která má však
pouze omezené kapacity, rozpočet i mandát. I když EU přijala ambiciózní
akční plán pro strategickou komunikaci, prozatím hlavní myšlenka týmu
propojit podobně smýšlející skupiny má jen omezený dopad. Stratcom se
komunikačně zaměřil především na svůj twitterový účet s 5 872
uživateli, kteří jej sledují, to se však zdaleka nemůže vyrovnat
kremelským médiím, a to i s ohledem na nízkou popularitu Twitteru u
ruskojazyčného obyvatelstva.

ZÁPADNÍ BALKÁN: Západní Balkán měl odjakživa řadu problémů, a proto
se nelze divit obávám o jeho destabilizaci. Hlas Ameriky nedávno informoval o
tom, že kremelská propaganda, dezinformace, NGOs a kulturní organizace
posílily svou zdejší pozici. Rusko zde soustředí svou pozornost i finance a
aktivně kritizuje sbližování těchto zemí se Západem. Ruský ministr
Lavrov využívá akcí NATO na Balkáně v průběhu 90. let, aby rozdělil
zdejší obyvatele v otázce ohledně členství v NATO. Evidentně se mu to
daří. Podle nedávného průzkumu IRI si 50 % Srbů myslí, že se země
vydává špatnou cestou, a pouze 46 % uvedlo, že podporují členství země v
EU.

Článek uvádí, že Sputnik News nedávno tvrdil, že Srbové věří Putinovi
více než svým vlastním lídrům a nejraději by vstoupili do ekonomické
unie s Ruskem. Russia Today tvrdila, že se západní státy snaží udělat
vše proto, aby zabránily referendu o vstupu do NATO v Černé Hoře.

Přes problémy, kterým EU čelí, je však stále pro země západního
Balkánu atraktivní. Tomu nasvědčuje i to, že země vyhověly požadavkům
EU ve věci vydání podezřelých z válečných zločinů jugoslávských
válek tribunálu v Haagu nebo že do značné míry nastoupily na cestu reforem
a stíhání korupce, což je podmínkou pro zahájení přístupových
rozhovorů ke Společenství.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Guardian varuje: Protiruská propaganda Západu hraje do not Putinovi

Pouze propagandisté a obchodníci se zbraněmi těží z pravidelných tvrzení,
že vše je „zaviněno " soupeřem, píše Mark Galeotti pro The Guardian.

Ačkoliv autor není v žádném případě sympatizantem Ruska nebo Putina,
měli by si jeho článek přečíst všichni propagandisté, nejen ti na
Západě, ale zvláště v Česku. Snaha Západu obvinit ze všech problémů
Rusko, hraje do rukou Kremlu a Západ si tak prokazuje medvědí službu, píše
britský deník The Guardian.

Jak poznamenal Mark Galeotti, profesor Newyorské univerzity, aktuální vztahy
mezi Ruskem a Západem nejsou ani zdaleka ideální. Obě strany tvrdošíjně
odmítají naslouchat jeden druhému ve svých argumentech, napsal.

Rusko s oblibou nazývá rusofobií každé nepřátelské prohlášení
západních politiků na svoji adresu. Někdy se to týká nepřátelských
prohlášení, jako je například pravidelné naléhání ze strany vrchního
velitele NATO v Evropě generála Phillipa Breedlove varujícího před
existenciální hrozbou ruského medvěda. V posledních letech pod chápání
takové koncepce spadají i divadlo nebo dětské knihy. Například v loňském
roce ruské ministerstvo kultury obvinilo divadelní festival „Zlatá maska" z
podpory „produkce s prvky rusofobie".

Co se týče západního přístupu, Galeotti píše, že je jemnější, ale
zároveň o to problematičtější. K dispozici je například velmi málo
důkazů o tom, že Rusko touží podporovat evropské ultranacionalisty a mělo
nějaký skutečný dopad na jejich vzestupu. Spíše se v tom odráží
zneklidnění v rámci Evropy: pochybnosti o legitimitě Evropské unie, obavy o
kulturní homogenizace a nekontrolované migrace, nostalgické mýty o "starých
dobrých časech", které nikdy nebyly.

Kontextová reklama Sklik

Pro Západ je snadnější tvrdit, že je na vině ruské spiknutí, protože
nás zbavuje nutnosti přijmout ostřejší, tvrdší a sebekritičtější
pohled na to, kde jsme selhali. Znehodnocením veřejné diskuse o Rusku si
děláme medvědí službu kontraproduktivní a agresivní politikou, které
chybí nuace, usuzuje Galeotti.

Kromě toho, pokračuje autor, ve skutečnosti se ukazuje, že mnohá z
obvinění proti Rusku jsou neopodstatněná. Například migrační krize
vypukla dlouho předtím, než se zahájily ruské vojenské operace v Sýrii, a
nestala se jejím důsledkem, jako někteří politici tvrdí.

V závěru uvádí, že Západ nemusí nutně souhlasit s ruským vidění
světa, ale prostě musí akceptovat, že také má svou vlastní logiku, a měl
by si uvědomit, že démonizováním Ruska a používat vůči němu bojovou
politiku, jen ubližuje sám sobě a dodává materiál k posílení jeho
vlastní paranoidní propagandy.

Zdroj: pz.cz, guardian.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Mitrofanov opět přednášel. Kremelská propaganda je prý nyní dost aktivní.
A jmenoval Zemana s Klausem

Komentátor a publicista Alexandr Mitrofanov přednášel v minulých dnech na
Jihočeské univerzitě v Českých Budějovicích. Tématem byla kremelská
propaganda a její vliv na ČR. Záznam z přednášky přinesl server
Tapolitika.cz.

Podle Mitrofanova nedělají propagandu všichni Rusové, a proto je třeba ji
nazývat kremelskou, nikoliv ruskou propagandou. Ačkoliv je prý drtivá
většina Rusů této propagandě poplatná, jsou údajně Rusové především
její oběti a mnoho z nich se jí naopak aktivně brání.

Řeč byla také o tom, proč je kremelská propaganda nyní tak aktivní, proč
zasahuje i do České republiky, na koho cílí a proč. „Dosti aktivní jsou
v oblasti kremelské propagandy současný prezident Miloš Zeman i bývalá
hlava státu Václav Klaus,“ podotkl Mitrofanov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Moravec žertoval v ČT: Koluje vtip o Kanceláři prezidenta republiky...

V nedělních Otázkách Václava Moravce proti sobě v České televizi zasedli
předseda vlády Bohuslav Sobotka a někdejší předsedkyně Poslanecké
sněmovny Miroslava Němcová. Sobotka uznal, že zvolení Donalda Trumpa
nastolí novou dobu, ale on se z toho nehodlá zbláznit. Já jsem se strašně
musel smát, když jsem viděl výsledky amerických voleb ve Washingtonu,
prozradil Sobotka. Němcová si v této souvislosti nejednou rýpla do
prezidenta Zemana.

Vzhledem k tomu, že si Američané tento týden zvolili prezidentem Donalda
Trumpa, téma k diskusi mezi předsedou vlády Bohuslavem Sobotkou a někdejší
předsedkyní Poslanecké sněmovny Miroslavou Němcovou bylo jasné. Sobotka
prozradil, že se snaží mluvit jednoduše a srozumitelně. „Snažím se
mluvit jednoduše a srozumitelně. Občas se do toho tlačí ten newspeak,
který tlačí třeba i Brusel, ale důležitý recept na to je neztratit
kontakt s lidmi. O to já se také snažím,“ prozradil premiér.

Němcová zahájila podstatně důrazněji. „Já se bojím říct, že končí
éra tradiční politiky, protože by to znamenalo, že to můžeme zabalit a
nechat to někomu, u koho nevíme, jak se zachová. Já se přimlouvám za to,
abychom byli srozumitelní, ale některé věci přece nejdou říkat tak, jak
to říká Andrej Babiš (ANO). Vždyť on jeden den prohlašoval, že s
Donaldem Trumpem nemá nic společného, ale o den později jásá nad zvolením
Donalda Trumpa. Proč voliči neženou politiky k zodpovědnosti, když slyší
takovýhle proslov,“ podivovala se Němcová.

Při pohledu na americkou předvolební kampaň jen nechápavě kroutila hlavou.
Ta kampaň byla velmi ostrá, Trump dokonce vyhrožoval, že nechá zatknout
Hillary Clintonovou, aby jí po volbách poděkoval za práci, kterou tato žena
odvedla pro svou zemi. „To je, jako kdyby říkali, milí voliči, teď jsme
viděli divadlo, ale zavíráme oponu a teď se budeme chovat jinak,“ nemohla
věřit vlastním očím. Ukazuje se tak, že politik může voličům říkat
prakticky cokoliv a pak totálně obrátit.

Předseda vlády Bohuslav Sobotka podobné chování také odsoudil a oznámil,
že on jako tradiční politik ještě stále ctí volební program a snaží se
ho plnit. „Do značné míry to nová doba bude, ale otázkou bude, jak dlouho
bude trvat a čím se bude vyznačovat. Jestli to bude doba absolutně cynická,
kdy v předvolební kampani budou politici říkat něco úplně jiného, než
budou pak dělat po volbách. Já mám úctu k volebnímu programu a pořád
trvám na tom, že to, co říkáte před volbami, musíte do značné míry
dělat i po volbách, musíte plnit program. Když se podíváte na politické
novotvary, zjistíte, že nemají vůbec žádný program.“

„Já jsem se strašně musel smát, když jsem viděl výsledky Donalda Trumpa
a Hillary Clintonové ve Washingtonu, kde Clintonová získala asi 92 procent,
zatímco Trump jen čtyři procenta. To vyjadřuje to zděšení establishmentu,“
připomněl Sobotka.

V souvislosti se zvolením Donalda Trumpa došlo i na prezidenta Miloše Zemana,
který podpořil Trumpa před volbami a po volbách jeho zvolení uvítal.
Zaútočil na velvyslance USA Andrewa Schapira, že se nezúčastnil oslav
státního svátku na Hradě. Brzy se však ukázalo, že Zeman neříkal pravdu.
Prezident se následně omluvil s tím, že dostal špatnou informaci od
hradního protokolu.

Moravec k tomu podotkl, že to není zdaleka první přešlap spolupracovníků
Miloše Zemana. „Koluje vtip, že se Kancelář prezidenta republiky
přejmenuje na Amatéry s.r.o. Máme si na to zvyknout?“ ptal se moderátor.

Podle Němcové bychom si na to zvykat neměli, protože informace v těchto
přešlapech pronikají i za hranice. Podobné přešlapy Hradu je podle jejího
názoru nutné kritizovat.

„Já se snažím na všechno nereagovat, aby stát alespoň trochu držel
pohromadě. Pokud máme mít srozumitelnou bezpečnostní a zahraniční
politiku, tak spolu musí komunikovat vláda a prezident,“ podotkl k tomu
předseda vlády. Chování spolupracovníků prezidenta republiky prý dnes
poškozuje obraz České republiky, a kdyby byl Sobotka na Zemanově místě,
tak by přikročil ke změnám svého týmu. Pokud jde o příští
prezidentskou volbu, Sobotka nechá všechny členy ČSSD hlasovat ve
vnitrostranickém referendu o tom, koho chtějí na Hradě. A toho, kdo v tomto
referendu zvítězí, strana podpoří.

„V řadě věcí se Miloš Zeman posouvá do národně-konzervativní pozice,
ale v řadě otázek je blízký sociální demokracii. Když se podívám na
okolí prezidentského kandidáta Michala Horáčka, tam převažují lidé
spíše pravicoví... To už teď je velká spekulace, ale kdyby do druhého
kola prezidentské volby postoupili Miloš Zeman a Michal Horáček, tak bychom
pravděpodobně podpořili Miloše Zemana. Ale je to spekulace, protože nevíme,
kdo všechno bude kandidovat a kdo nakonec postoupí do druhého kola,“
zaznělo z úst předsedy ČSSD.

Donald Trump neřídí Česko, připomněl divákům Sobotka

Pár slov padlo i k otázce, kdy zvýšíme výdaje na obranu, když nový
prezident USA v předvolební kampani hrozil, že Spojené státy nemusejí
chránit ty své partnery, kteří si neplní své závazky.

„Jsme spojenci, ale Donald Trump nebude řídit Českou republiku nebo
Slovensko nebo Německo,“ konstatoval Sobotka. Již dva roky před zvolením
Donalda Trumpa prezidentem se členské státy NATO dohodly, že navýší
výdaje na obranu – kvůli krizi na ukrajinském Krymu. Takže Česká
republika zvyšuje výdaje na obranu, tak aby to bylo smysluplné a nešlo jen o
vyhazování peněz z okna. „Má smysl dostat se ke dvěma procentům HDP v
roce 2025. Kromě toho musíme dbát i na školství, na infrastrukturu, abychom
se zase nezbláznili z toho, co říká Donald Trump o obraně,“ doplnil
Sobotka.

Němcová souhlasila s předsedou vlády v tom, že nemá smysl realizovat
předražené nákupy, ale naši obranu nesmíme zanedbat. Obratem také
připomněla, že někdejší starosta New Yorku Rudy Giuliani znovu otevřel
otázku vybudování americké radarové základny v České republice. Podle
Němcové je těžké říct, kam se posune americká politika, ale Rudy
Giuliani není člověk, který vypouští nějaké balonky nazdařbůh. „Já
jsem slyšela, že Miloš Zeman je v něčem jako Donald Trump, a pokud je to
pravda, tak bych byla ráda, kdyby se Donald Trump a Miloš Zeman sešli v
Oválné pracovně a podepsali dohodu o radaru. To by byl krok, který bych u
Miloše Zemana ocenila,“ oznámila Němcová. Ani kvůli tomu ale není
ochotná Miloše Zemana volit.

Tohle je sci-fi

„Tohle je sci-fi, které se nenaplní. Můj názor na to je negativní.
Myslím si, že dnes máme úplně jiné bezpečnostní problémy. Vzpomeňte si,
že nám říkali, že radar má být namířený proti hrozbám z Íránu, ale
dnes je situace jiná, vztahy s Íránem se liberalizují. Radar by znamenal
další eskalování vztahů s Ruskem a my přece potřebujeme využít toho
okna, které vzniklo zvolením Donalda Trumpa, aby si Spojené státy a Rusko
sedly k jednomu stolu. Pro Evropu dnes není důležitější otázka, než je
ukončení války v Sýrii, protože pokud nebude ukončena válka v Sýrii, tak
se nezastaví proud uprchlíků, a co my jim můžeme nabídnout? Značný
podíl na situaci v Sýrii mají Spojené státy, značný podíl na situaci v
Sýrii má i Rusko a my to potřebujeme vyřešit,“ apeloval na Washington a
Moskvu předseda vlády.

Ťok dostal od Sobotky za uši

V závěru diskuse došlo i na změny ve vládě. Sobotka vyměnil pouze dva
ministry, a to šéfa resortu zdravotnictví Svatopluka Němečka a ministra pro
lidská práva Jiřího Dienstbiera. „Pro mě je Jiří Dienstbier člověkem,
který tam snad ani nikdy neměl být,“ udeřila dáma. Chvojka by podle
Němcové mohl být dobrým ministrem. „Já jsem se s ním seznámila na
mandátovém a imunitním výboru a jeho návrhy, které předkládal, byly
smysluplné návrhy na rozdíl od pana ministra Dienstbiera,“ nešetřila
končícího člena vlády Němcová.

„Zítra se sejdu s ministrem dopravy Danem Ťokem, kde mám skutečně
obrovské výhrady k jeho práci, chci vědět, zda nám říká o všem, co se
na Ministerstvu dopravy děje. Chci ale mluvit i s dalšími ministry a až
nakonec se sejít s Pavlem Bělobrádkem a Andrejem Babišem a říci si, zda je
třeba toho či onoho ministra vyměnit, protože před sebou máme ještě rok,
a to je čtvrtina mandátu vlády,“ vzkázal přes kameru Sobotka koaličním
partnerům.

„Já chci mít ujištění od pana ministra Ťoka, že ještě v mandátu
této vlády bude vypsáno výběrové řízení technologicky neutrální. Já
nechci tu odpovědnost přesouvat na příští vládu,“ vzkázal z obrazovky
Ťokovi.

Připomněl také, že Andrej Babiš býval voličem ODS. „Myslím, že
levicoví voliči dělají chybu, když dávají hlas někomu, kdo říká, že
dlouhá léta volil ODS. Takový člověk levicovou politiku dělat nebude,“
varoval občany šéf sociální demokracie.

V závěru pořadu padlo i jméno ministra kultury Daniela Hermana. „Pan
ministr Herman nemá úplně oslnivé výsledky v resortu kultury,“ připustil
Sobotka. V tuto chvíli mu ale jde víc o mobilizaci ČSSD. „My jsme v těch
volbách nedopadli dobře a já potřebuji sociální demokracií zatřepat.
Samozřejmě že se mnou může také sociální demokracie zatřepat. Takový
je život. Ale já na sjezd jdu s takovou strategií, abychom porazili Andreje
Babiše,“ oznámil voličům.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť