Question:
Martin Fendrych je zhnusen: Topolánek, ten co nadával pravdoláskařům, se
teď bude dovolávat Václava Havla?

Komentátor serveru Aktuálně.cz Martin Fendrych při pohledu na letošní
vzpomínání na listopad 1989 dospěl k závěru, že lidé snad konečně
pochopili jednu věc. Problém české společnosti prý není v prezidentovi
Miloši Zemanovi či v Andreji Babišovi (ANO), problém je v celé společnosti.

Martin Fendrych si prý připomíná události 17. listopadu 1989 rok co rok. A
rok co rok vidí, že se návrat svobody do naší země slaví trochu jinak.
Letos se prý vlastně ani moc neslavilo.Z hlasů lidí prý zaznívaly spíše
obavy.

„Letos asi nejvíc zaznívalo cosi, jako že ‚zvrat k nedemokracii či k
omezené demokracii je blízko‘. Ubylo různých karikatur Miloše Zemana.
Ačkoliv se blíží prezidentská volba, tenhle pán nebyl středobodem, ani
Andrej Babiš ne. Jako by si ‚kolektivní duše‘ vzpomínajících nějak
uvědomila, že problém není tak prostý jako ‚Babiš‘ nebo ‚Zeman‘,
ale mnohem hlubší, spíš ‚lid‘, ‚my‘, problém jsme my,“ napsal
Fendrych.

Celý komentář naleznete zde

„Už to nemůžeme házet na jednotlivce, po říjnových volbách opravdu ne.
My jsme ten problém, my si nevážíme svobody, faktu, že se Česku dobře
vede (ne každému jednotlivci, ale zemi jako celku), že jsme zajištění,
zabezpečení, máme kliku, že u nás neřádí teroristé atd.,“ pokračoval.

Češi ve volbách ukázali, že si vlastně moc neváží dosažené svobody.
Vždyť se vítězem voleb stal muž, který sloužil komunistickému režimu v
ekonomické sféře a v listopadových dnech roku 1989 seděl v Africe a čekal
jak to všechno skončí. V roce 2017 sice položil květiny na Národní
třídě, ale kdo ví, co si opravdu myslel v roce 1989. Vedle Andreje Babiše
slavil 17. listopad také Tomio Okamura (SPD). Ten Tomio Okamura, který místo
pravdy a lásky hodlá zakazovat islám a varuje českou společnost před
příchodem uprchlíků, míní komentátor.

Prezident Miloš Zeman letos, a stejně tak minulý rok, raději mlčel. Když v
roce 2015 vyrazil na Albertov a postavil se vedle velkého odpůrce islámu
Martina Konvičky, vyslechl si pořádnou porci kritiky. Prezident Miloš Zeman
navíc své prezidentství vystavěl na tom, že objíždí české a moravské
kraje a všude, kde může, útočí na sídelní město českých králů a
prezidentů Prahu. Komentátor má za to, že Zemanovi 17. listopad k srdci
nepřirostl, ten nás radši sune ke komunistické Číně a ne zcela
demokratickému Rusku.

Poněkud zvláštní přišel Fendrychovi postoj Mirka Topolánka. Ten se sice
teď hlásí k odkazu Václava Havla, ale když vedl ODS, tak pro něj slovo „pravdoláskař“
bylo takřka nadávkou.

Na koncertě, konaném na Václavském náměstí u příležitosti výročí
sametové revoluce, promluvili někdejší český premiér Petr Pithart či
filozof Daniel Kroupa. Varovali před tím, abychom si nenechali vzít svobodu,
a to ani svobodu médií. Především Tomio Okamura soustavně útočí na
veřejnoprávní média a prezident Miloš Zeman se často přidává, když si
dobírá především Českou televizi. Ale i na Václavském náměstí bylo
prý cosi v nepořádku. Fendrychovi se ani trochu nelíbilo, že prezidentští
kandidáti Jiří Drahoš či Pavel Fischer dostali možnost promluvit k lidem,
ale Michal Horáček už promluvit nesměl, ačkoli byl přítomen.

„Že to se svobodou není v pořádku a že ji mohl Jiří Drahoš bránit už
u sochy svatého Václava, o tom svědčí kiks, či snad záměr,
organizátorů, kteří na Koncertu pro budoucnost nechali mluvit tři
kandidáty na Hrad, Jiřího Drahoše, Pavla Fischera a Marka Hilšera, ale
odmítli na pódium pustit dalšího uchazeče o Hrad Michala Horáčka, ač byl
přítomen. Absurdní, hloupé, vadné. Údajně proto, že neztělesňuje
hodnoty 17. listopadu! Mein Gott!“ napsal Fendrych.

I to podle jeho názoru ukazuje, jak moc nám dnes scházejí ideály 17.
listopadu v čele s pravdou a láskou.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Byla dokončena jedna z klíčových etap stavby atomového ledoborce Arktika

Na Baltském závodě v Petrohradě bylo dokončeno vytváření nadstavby
ruského atomového ledoborce projektu 22220 Arktika, informuje tisková služba
závodu.

„Po instalaci hlavního turbogenerátoru pravoboku byl na zakázku smontován
poslední blok nadstavby nad strojovnou. Díky tomu byla dokončena jedna z
klíčových etap stavby Arktiky na vodě," cituje RIA Novosti zprávu.

V současné době probíhá zařizování vnitřních místností obytného
modulu nadstavby a montáž hlavních elektrických zařízení.

„Další klíčovou etapou stavby se stane dokončení vytváření
ochranného obalu centrální části ledoborce, kde se nachází atomový
reaktor a také zkoušky jeho hermetičnosti," zdůrazňuje tisková služba
závodu.

Ledoborec má být předán v květnu roku 2019.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Uznávaný americký analytik Roberts si poslechl rozhlasové zprávy v USA a
nestačil se divit. Nejsurovější propaganda, jakou si jen můžete
představit

Dnes ráno jsem chvíli poslouchal rozhlasové zprávy na Fox News a pak na NPR
(National Public Radio), a stačilo mi to. K nezvratné jistotě o tom, že
nacistická propaganda z Hitlerových časů byla nedomrlým odvarem toho, co se
jako kontinuální mocný proud valí den co den do uší a hlav občanů
Ameriky. NPR citovala New York Timesy, Washington Post a další tzv. dobře
informované zdroje, všechny ovšem přinášející tu nejsurovější
propagandu, jakou si jen můžete představit. Věděli jste např., že
všechny svízele v Sýrii vznikly výhradně působením Rusů a prezidenta
Asada, zatímco Američané jsou v té záležitosti bílí jako sníh? Věděli
jste, že povyk Britů, požadujících odchod z EU, nemá vůbec nic co do
činění s jejich obavami ze ztráty suverenity britského království a tím
též ze znejistění britských občanských svobod, ale že se za ním
skrývá jen a jen rasismus?

Věděli jste, že USA bojují s islamským státem (IS), (který samy
vytvořily a kterému dodneška pomáhají a navádějí jej k tomu, co má
dělat), zatímco Rusové s Asadem útočí proti nevinným "demokratickým
rebelům", kteří se pokoušejí namísto režimu brutálního diktátora (zvoleného
velkou věšinou Syřanů), zavést do země demokracii?

Věděli jste, že Rusové bombardují školy a nemocnice, jež jsou "vedlejšími
škodami" (collateral damage) v provedení Američanů, ale v domnělém
provedení ruském se obratem ruky mění na válečné zločiny? Obviňovatelé
nemají pochopitelně pro svá obvinění žádné důkazy, ale to na váze
jejich obvinění nic neubírá.

Bez ohledu na neexistující použití chemických zbraní Asadem "proti svým
vlastním lidem", a bez ohledu na neexistující atomové zbraně Iránu,
opakují hlasy z rozhlasového přijímače o tomtéž jako o existujícím, a
také totéž, co jim už o těch věcech americká vláda jednou nakukala.
Zvlášť mě v té souvislosti rozladila Karen DeYoungová. Jako mladá
reportérka tvrdě kritizovala útoky neokonzervativního státu v Nikaragui,
avšak v okamžiku, kdy se stala vedoucí zahraniční rubriky deníku
Washington Post, otočila na čtyřáku a stala se stejnou presstitutkou jako
ostatní.

Ale abych se vrátil k tomu, co jste možná dosud nevěděli.

Věděli jste např., že Čína militarizuje Čínské moře? A to tak, že v
něm buduje umělé ostrovy s rozjedovými dráhami pro letadla, a že zde dále
ukládá i zbraně? A věděli jste, že není žádnou militarizací, když "výjimečná
země" rozmístí 60% své mohutné námořní flotily v Pacifiku a když
prohlásí Jihočínské moře, ležící tisíce mil od pobřeží USA za
oblast "amerického národního zájmu, a do dotyčné oblasti vyšle svá
válečná plavidla, aby se zde "postavila čínské hrozbě".

Tohle jste všechno nevěděli? Inu ještě vám stále chybí to, co Ameriané
už mají. Demokratická média v demokratických Spojených státech
amerických.

Překlad: Lubomír Man

Zdroj: pcr.org

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Silný vítr strhl střechu obytného domu v Rusku. VIDEO

Ve městě Dudinka na severu Krasnojarského kraje strhl silný vítr střechu
čtyřpatrového obytného domu, sdělila tisková služba místní správy
ministerstva pro mimořádné situace.

Podle údajů úřadu nebyl nikdo zraněn. K likvidaci následků nehody bylo
vysláno deset lidí a tři kusy techniky.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jeden Zeman a osm Havlů. Takový rozbor prezidentských kandidátů jste
ještě nečetli

Marek Řezanka se na serveru Literarky.cz rozepsal o prezidentských
kandidátech. Pokud nepočítáme prezidenta Miloše Zemana, pak uchazeči o
Hrad asi nebudou z textu příliš nadšeni. Za uši dostali Mirek Topolánek,
Jiří Drahoš, Pavel Fischer i další.

Druhá volba prezidenta v České republice připomíná situaci, ve které na
jedné straně stojí osm Václavů Havlů v různých podobách a proti nim
všem jeden Miloš Zeman. Oněch osm Václavů Havlů, jak Řezanka vidí Mirka
Topolánka, Jiřího Hynka či Pavla Fischera, navíc většinou brojí proti
Rusku a Číně. A to je podle autora problém.

„Někteří kandidáti jsou si podobní v celé řadě postojů. Například
M. Topolánek i J. Drahoš by vyznamenali bratry Mašíny, kteří se dopustili
ničím neomluvitelných vražd. Něco takového pokládám za zcela
nepřípustné,“ napsal Řezanka.

Celý článek naleznete zde.

„Pavel Fischer neumí odpovědět na dotaz, v čem je jiný než J. Drahoš.
Dva kandidáti jsou potom představiteli stran, které schytaly v parlamentních
volbách debakl. Jedná se o Rozumné a Realisty. Alexander Tomský z Realistů
potom veřejně horuje za M. Topolánka a svého vlastního kandidáta tak
hází přes palubu. Nejenže J. Hynek za sebou nemá podpisy občanů – ale
ani členy vlastní strany,“ pokračoval.

Vedle toho vyjadřuje Řezanka názor, že Jiřímu Drahošovi či Michalu
Horáčkovi nelze věřit v otázce migrační krize. Jiří Drahoš se na
jedné straně postavil proti přijímání migrantů, zato podepsal petici za
přijímání uprchlíků v Česku. A Michal Horáček? „V otázce migrace by
zase neměl být důvěryhodným pro nikoho. Na jednu stranu říká, že zde
nechce mešity, na stranu druhou, že být odpůrce migrace je stejné, jak být
odpůrcem deště, konstatoval autor.

Nemluvě o tom, že se oba pánové staví opravdu velmi kriticky k rozvoji
ekonomické spolupráce s Ruskem a Čínou.

Lékař Marek Hilšer podporuje migraci a kritizuje Rusko, takže se podle
Řezanky nijak zvlášť neliší od Drahoše. Podobně by prý bylo možné
ohodnotit již zmíněného Pavla Fischera, který neumí odpovědět na otázku,
čím se vlastně liší od Drahoše. Hlavní spojence Česka by hledal v EU a v
NATO.

„Mirek Topolánek je odpůrcem referenda, hájil radar v Brdech, používal
nacistické výroky, vyznamenal by bratry Mašíny státním vyznamenáním a
ocenil tak sprosté vraždy, v minulosti podporoval takzvané církevní
restituce. V jeho vládách mimo jiné zasedali hlavní Zemanovi odpůrci, K.
Schwarzenberg, M. Kalousek, D. Stehlíková či M. Kocáb. Všichni tito
politici se ostře vymezují proti Rusku a požadují na ně větší tlak. Na
základě výše uvedeného lze konstatovat, že M. Topolánek není
alternativou k M. Zemanovi, ale je další z řady Antizemanů. Navíc je zde
napojení M. Topolánka na pravomocně odsouzeného M. Dalíka. M. Topolánek
neoslovil občany a nominaci si zajistil na poslední chvíli u senátorů,
když ovšem někteří z těchto deseti politiků dali svůj hlas už jinému
kandidátovi dříve,“ napsal Řezanka.

Sečteno a podtrženo, Miloš Zeman prý udělal dobře, když odmítl chodit do
debat proti osmičce Václavů Havlů. Zemanovi voliči alespoň vědí, že se
na tyto debaty nemusejí dívat. A ten, kdo se přece jen podívá, dospěje
možná k závěru, že je ze soutěže „kopněme si do Zemana“ natolik
znechucen, že Zemanovi odevzdá hlas o to spíš.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Kremlu okomentovali možné sjednocení LLR a DLR

Mluvčí prezidenta Vladimira Putina Dmitrij Peskov prohlásil, že otázka
sjednocení DLR a LLR je vnitřní záležitostí těchto lidových republik.
Takto odpověděl představitel Kremlu na otázku, jestli může Kreml podobný
krok podpořit.

Peskov odmítl dále komentovat toto téma.

Kyjev DLR a LLR neuznává, a pokládá území kontrolovaná republikánskými
úřady za okupovaná a síly domobrany — za teroristické.

Ukrajinské úřady zahájily v dubnu 2014 vojenskou operaci proti samozvaným
LLR a DLR. Podle nejnovějších údajů OSN se stalo oběťmi konfliktu kolem
10 tisíců lidí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Německá vláda prohlásila, že nebude překážet realizaci plynovodu
Severní proud 2

Německá vláda nebude překážet realizaci plynovodu Severní proud 2, neboť
rozhodnutí o tomto projektu přijímají společnosti, které jsou do něj
zapojeny, prohlásila pro agenturu Sputnik ředitelka výboru pro mezinárodní
energetickou politiku v německém ministerstvu hospodářství Ursula Boraková.

Gazprom plánuje postavit další dva plynovody na dně Baltského a Černého
moře pro dodávky plynu do Evropy. Přitom nadále otevřenou otázkou
zůstává možnost podpisu nové tranzitní dohody s Ukrajinou, která má
nahradit stávající kontrakt, jehož platnost skončí v roce 2019. Podle
šéfa Gazpromu Alexeje Millera v případě, že dojde k podpisu nové dohody,
Ukrajina může od roku 2020 počítat s tranzitem 10-15 mld. m3 ruského plynu
ročně. Evropská komise dlouhodobě vystupuje za zachování ukrajinského
tranzitu, nicméně na konci října umožnila Gazpromu zvýšit využívání
kapacit plynovodu Opal, který se napojuje na plynovod Severní proud.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku zahájili vývoj motoru pro širokotrupý letoun

V Rusku byl zahájen vývoj motoru PD-35 pro širokotrupé dálkové letouny.
Plánuje se, že bude naistalován do širokotrupého letounu CR929, který je
nyní vyvíjen Ruskem a Čínou.

Jak během leteckého salonu v Dubaji oznámil zástupce United Engine
Corporation, ukončení vývoje motoru PD-35 je naplánováno na rok 2025.

Navíc již existují představy o konstrukčním vzhledu motoru a je vytvořena
potřebná korporace odvětvových podniků.

Smlouva o vytvoření společných nákupů na výrobu širokotrupého letounu
byla podepsána 25. června 2016 během schůzky ruského prezidenta Vladimira
Putina a čínského prezidenta Si Ťin-pchinga. Později byl na leteckém
salonu v čínském Ču-chaji představen model nového letounu pro 280
cestující se základní výbavou a délkou letu až 12 tisíc kilometrů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lavrov: Západ chce učinit Rusko odpovědným za mnohé věci na světě

Moskva slyší stále další výzvy k uvalení na Rusko odpovědnosti za
četné události, jež se dějí na světě, prohlásil v pátek ministr
zahraničí RF Sergej Lavrov.

„Sledujeme to (diskuse a jednání o protiruských sankcích) spíš pro to,
abychom pochopili, jak se vyvíjí postoj našich evropských sousedů. Protože
slyšíme stále další a další výzvy k uvalení na RF odpovědnosti za
četné věci," prohlásil Lavrov k závěrům jednání s italským kolegou
Paolem Gentilonim.

„Obraťte tento klíč a naše vztahy budou okamžitě normální. Nyní nám
říkají, že RF má také klíč k syrskému problému, a že jenom my
dokážeme podniknout opatření, jež dovolí urovnat tuto krizi," řekl Lavrov.

Moskva již nejednou poukázala na to, že není stranou konfliktu v Donbasu, a
vyzývala Západ k nátlaku na Kyjev, aby splnil své závazky podle minských
dohod. Přitom ruská vláda zdůrazňuje, že neprojednává otázku zrušení
sankcí v kontextu urovnání tohoto konfliktu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Petr Robejšek jel: EU nás ohrožuje. Hrozí prasknutí finanční bubliny,
spořte pod slamník. Do ČT už mě asi nepozvou. A Jan Schneider dodal: Ti, co
brojí proti ruské propagandě...

O politické korektnosti besedoval se zhruba padesátkou plzeňských občanů
především středního věku Petr Robejšek společně s novinářem,
ekonomickým a bezpečnostním expertem Janem Schneiderem. Kupodivu se
nehovořilo příliš o migrantské krizi, ale „vydatně“ o Rusku, Evropské
unii, finanční krizi a samozřejmě o situaci v Německu a v celé západní
Evropě.

„Politická korektnost se týká nekonečného sporu v každé společnosti o
tom, kdo má právo definovat, jaké jsou věci, co to je, co se okolo nás
děje. Ti, kteří se považují za strážce politické korektnosti, trvají na
tom a domnívají se, že jsou to právě jen oni, kteří mají právo
definovat to, co je tak, jak oni vidí. Svým způsobem věří zvláštní
představě, že když se o některých věcech nebude mluvit, tak přestanou
existovat. A stejně dětinské představy jsou, že když se o některých bude
mluvit tak, jak oni by si přáli, takže se takové stanou. To ‚poručíme
větru dešti‘ je reálný příklad politické korektnosti,“ uvedl na
začátek Robejšek.

Zamlčováním do neexistence

„Když řekneme, že věci nejsou takové, jak se vám všem zdají, jsou
úplně jiné a ty věci, které se odehrávají a mají odehrávat tak, jak si
to představujeme, tím kouzelným proutkem dosáhneme toho, že se ty věci tak
opravdu stanou. Spousta lidí podléhá představě, že stačí některé věci
zamlčet a ony prostě zmizí. A některé věci si tak nějak přimodlit a ony
vzniknou. Fakticky to není nijak veselé. To znamená, že společnost se
ubírá o možnost soutěže myšlenky. Tím, že věci pojmenováváme, tak se
snažíme určit, jakou mají podstatu, co jsou, hledáme pravdu. Každý ze
svých pozic a tím pádem i s určitou tendencí věci zkreslovat, ale právě
proto, že každý může říci, co si támhle o tom myslí, z toho plyne, že
vzniká možnost najít něco, co nejvíce odpovídá tomu, jak ten sloup v
realitě vypadá.

Když tento diskurs zakážeme, tak se obíráme o možnost poznat svět a tak
se automaticky deklasujeme o možnost jej nějakým způsobem ovlivnit a změnit
v náš prospěch. Protože my ani nevíme, kde jsme, protože jsme si zakázali
určité myšlenky, předpoklady, vlastnosti. Protože ty nejsou přijatelné. A
v tu chvíli jsme si zakázali přemýšlet, poznávat a kastrovali jsme
schopnosti společnosti reagovat rozumně, reálně a racionálně na svět,
který už je tak dost komplikovaný, abychom využili každý prostředek,
který máme. Když se ptáme, co nás ohrožuje, když se ptáme o bezpečí a
nebezpečnosti, tak vlastně potichu v duchu myslíme na určitá ohrožení.,“
uvedl Petr Robejšek.

Byznys se strachem

Schneider na to pak reagoval: „Pro mne je velmi nebezpečný jev, který bych
nazval manipulace se strachem. Společnost je přestrašená. Když si vezmete
tu produkci hollywoodských filmů od obrovských mravenců, včel,
nebezpečných anakond, požárů, neštovic… Lidé na to chodí a mám pocit,
že si vypěstovali závislost na strachu, že potřebují svojí dávku strachu,
že se potřebují bát. Pak se tady děsí celkem náhodných, běžných
věcí a mluví o tom, že je ohrožena jakási identita, ale já ty lidi
shledávám prázdnými. Možná vyheknou poprvé ráno, když se vidí v
zrcadle. Společnost je vyděšená, snadno manipulovatelná a velmi křehká a
málo odolná. Říkalo se, že není nic nedemokratického srazit svého soka
ze schodů, protože to je na férovku, je to tváří v tvář, není to
žádný útok zezadu. Prostě já mu poskytnu tu výhodu mužného souboje.
Takové řeči, že toto se tady nenosí a toto by v demokracii být nemělo –
já myslím, že to je jeden z příznaků té choroby, že se lidé bojí
pojmenovat věci pravými jmény. Tady se nosí, že člověk musí být kluzký
jak čípek, aby byl do příslušných míst dobře aplikovatelný, a pak té
kariéře nic nebrání.“

Ohrožujeme se sami, protože se nedokážeme cíleně pobavit co je a není
důležité, vysvětloval Schneider. „Tvrdě a korektně. Zjistil jsem, že
například jak s určitou hrozbou pojednávají – a je poněkud banální –
je to sníh. Britové nepoužívají sněžné pluhy, nepoužívají sůl a
nepoužívají zimní pneumatiky. Oni si spočítali, že když nasněží, což
je asi pět dní v roce, tak že se vyplatí zůstat doma a nevydávat peníze
nesmyslným způsobem kvůli pěti dnům v roce. To znamená, my se snažíme
všechna nebezpečí porazit na hlavu, ‚poručit větru dešti‘ a já
myslím, že k určité velikosti patří i kalkulace, že tedy něco projedeme,
ale že se z toho nemusíme zbláznit.“

Minimum nákladů, maximum zisků

Robejšek pak pokračoval slovy: „Naše západní společnost je ohrožena
zejména tím, že má vychytané všechny myšky. Tyto společnosti, jejich
organizace a fungování, jsou založené na předpokladu nebo na cíli
dosáhnout toho, co chceme, to znamená fungování společnosti, co nejlevněji
a co nejrychleji. Této filozofii jsme se všichni upsali a to je v mých
očích právě ta největší zranitelnost toho západoevropského modelu,
který se snaží optimalizovat všechny procesy tak, aby to skutečně
probíhalo jako ve výborně fungující firmě. Tedy – s co nejmenšími
náklady co největší zisk. Jenomže společnosti takto fungovat nemohou. Pro
nás je nejnebezpečnější to, co je zároveň i nejpravděpodobnější. To
je porušení této optimalizované společnosti a to spojuji s něčím, jako
je energetický black-out. Co to udělá se společností, když pět dní
nepůjde proud. Vrátí se o doby kamenné. Najednou nefunguje vůbec nic, ta
civilizační skořápka úplně zmizí. Tuto analýzu si člověk musí každý
den měnit a přibrat si třeba Rusko nebo migrační vlnu a vždy si zvažovat
– jak to vypadá dnes.“

Největší rusobijci jsou bývalí obdivovatelé SSSR

Velká silná emoce v České republice je strach před Ruskem, pokračoval
Robejšek. „Ať tomu říkáme hybridní válka, což není nic jiného než
asymetrická válka, nebo dejme tomu i ta myšlená invaze, nebo ekonomická
válka. Jak je akutní tohle riziko?“

Schneider odpověděl: „Já se domnívám, že žijeme v masivní protiruské
propagandě. Uvažuji, před čím nás ty samozvané think-tanky chrání,
před ruskou propagandou, ale já ne a ne na ni narazit. Proto se NATO muselo
dosápat až k ruským hranicím, aby něco zaslechli, protože já nic
takového neshledávám. Spíše si myslím, že je to taková vyrovnávačka
určitých lidí, kteří se vyrovnávají sami se svou minulostí. Dělají to
poměrně nešetrně, snaží se vystupovat velmi protirusky, a když se na ně
podíváte, tak to jsou lidé, kteří vystupovali velice prosovětsky před
čtvrt stoletím a otravují tady vzduch a veřejný prostor a naprosto
deformují atmosféru.

Co se týká energetické bezpečnosti, tam bych viděl velice dobrý příklad.
V roce 2008 a 2009 byla takzvaná plynová krize, Topolánek to tam jel žehlit
a naše noviny naprosto beze studu psaly, že Rusko přestalo dodávat plyn do
Evropy. V životě se málokdy setkáte za bílého dne s takovou lží. On
totiž jde přes severní Polsko plynovod Jamal. Ten jel na plné pecky. Ti
novináři to věděli, a přesto psali, že Rusové přestali dodávat do
Evropy plyn. Není to pravda, oni přestali dodávat na Ukrajinu, protože přes
ni se už dál nedostával, Ukrajinci to kradli. O tom, že to není náhoda,
svědčí i nedávný výrok ukrajinského premiéra Jaceňjuka, který začal
hrozit tím, že když jim Evropa nepomůže, tak zavřou tranzitní kohoutky.
Takže Jaceňjuk byl jediným člověkem, který kdy pohrozil zastavením
ruského plynu do Evropy. Z tohoto důvodu já se Ruska nebojím. Efektivita
obchodu záleží na slušném vystupování obou stran, čili Rusové nikdy
nehrozili tím, že by tady způsobili energetický black-out. Bylo velice
prozíravé, když se v roce 1996 navázala cesta na norský plyn, my jsme se
tenkrát vyvázali z té základní jednostranné energetické závislosti na
Rusku.“

„Přece však rozumíš tomu reflexu strachu před Ruskem, který v této
společnosti existuje,“ obrátil se Petr Robejšek k Janu Schneiderovi. A ten
uvedl: „Já si myslím, že se mají vyřizovat účty v době, kdy to bylo
aktuální. Ale vyřizovat si účty s Rusama v době, kdy jsme měli obrovskou
možnost využít našeho dobrého jména k navázání velice dobrých
obchodních vztahů s Ruskem, tak to byl veliký hřích. Je to pochopitelné,
fázovitě posunuté, ale pro mne neakceptovatelné.“

Slova agentova

Robejšek si poté postěžoval: „Já jsem považovaný za ruského agenta.
Univerzitní profesor mne odpovídajícím způsobem pojmenoval jako ‚ruský
šváb‘. Univerzitní profesoři používají takovouto vybranou mluvu a
intelektuální kvalitu, a přestože jsem takovými mnohem chytřejšími lidmi,
než je pan Putna, považován za někoho na ruské straně, mám v tomto ohledu
trochu jiný názor.

Myslím si, že ruská společnost, systém, nezávisle na tom, kdo tam
momentálně vládne, je vnitřně nestabilní entita. Oni mají nerovnováhy, o
kterých si můžeme dlouho povídat. Ta země je jednostranně závislá na
exportu svých energetických nosičů a surovin, jim chybí rozběhnutý
střední stav. Moje teze je, že ten systém je vnitřně nestabilní, to
znamená ohrožený rozpadem. Když ve společnosti má systém určitou
vnitřní labilitu, tak má potřebu kontrolovat svoje předpolí. To neznamená
tam vmašírovat, obsadit a dosadit tam gubernátora. Má potřebu kontrolovat
impulsy, které přicházejí zvenku dovnitř, do systému, který je vnitřně
slabý.

Takto viděno, samozřejmě z ruského hlediska, představuje ten pás
středoevropských a potažmo dále západoevropských zemí, určitou výzvu.
Neříkám bezpečnostně politické riziko. Oni jsou jiní než my a zdá se,
že zatím jsou úspěšnější než my. Vliv, který vyzařuje od nich, by
mohl být nebezpečný. To ještě neznamená, že stojíme na prahu třetí
světové války. Ta věc se stane problematická, když to této hry Východ
– Západ zapojíme další hráče. Zespoda Turecko, shora Spojené státy, a
tak dále. V tu chvíli je to značně nepřehledné.

Když se ale ptáme, jak nebezpečné je pro ČR Rusko, tak v té základní
struktuře tady vidím určité oprávnění být ostražitý, dávat pozor.
Rusko skutečně může mít zájem na tom kontrolovat – neznamená obsadit,
ale ovlivňovat vývoj ve svém předpolí. Něco, co je normální, je to
projev existence společenského organismu. Vidím tu určitou pochopitelnost
těch, kteří se v České republice bojí Ruska.“

Bát se, či nebát, ruského medvěda

První dotaz, či spíše poznámka mladšího posluchače v první řadě: „Myslím,
že Rusko směřuje ke stabilitě. Stoupla tam zásadně porodnost, snaží se
tam vybudovat potravinovou nezávislost, jdou cestou ‚ne GMO‘, a dávají
svým občanům možnost získat půdu o výměře více než hektar s omezením,
že s tím nelze libovolně zacházet, nemůže se to prodat, nemůže to být
zabaveno…“ A Robejšek reagoval: „Směřování a trendy jsou fajnová
věc. Já chci mít ale ty výsledky. Jsem ten poslední, který démonizuje
Rusko, ale zároveň chci vidět věci racionálně v současném stavu. Ty
trendy jsou, ale nejsou ještě dosaženy k tomu, abychom mohli říci – ano,
to je stejně stabilizovaná země jako dejme tomu nějaký západní stát.
Jsme příliš malí na to, abychom se nemuseli bát.“

Schneider pak převzal otěže: „Ta politická korektnost je ve skutečnosti
velká politická nekorektnost. Takto je pojednáváno Rusko velmi politicky
nekorektně, což znamená, že je limitována jakákoliv slušná debata, v
čem jsou – ohledně Ruska – negativa, pozitiva. Jsme pod velikým tlakem,
kdy se předepisuje, jak se o té věci má mluvit a tím pádem je likvidována
čestná férová debata o tom, co na Rusku vidíš pozitivního a co
negativního. Člověk si o té věci myslí toto, ale s touto výhradou a ty
výhrady, to je to nejzajímavější, co se o této situaci dá slyšet, to je
ta důstojná rozprava, ke které bychom také rádi maličko přispěli.“

Dotaz k Rusku měl další posluchač: „Stát je řízen striktně ze shora, a
stačí, aby tam někteří padli a může se leccos změnit. My jsme pod vlivem
EU, potažmo pod silným vlivem USA. Můžete srovnat tyto vlivy a jejich
nebezpečí? Myslím, že ten vítr fouká možná odjinud, než z toho východu…“

„Nejenom malá země se připravuje na tu minulou válku, na nebezpečí,
která nepřijdou, a přesto je to legitimní, protože tím alespoň zčásti
činíme méně pravděpodobnými ta nebezpečí, která také jsou v prostoru.
Ale kromě těchto nebezpečí existují další, o kterých nevíme a která
teprve mohou vzniknout. Pro mne je největší nebezpečí finanční bublina,
která hrozí prasknutím a to nad celým světem. To má bezpečnostně
politické konotace,“ uvedl Robejšek.

Glajchšaltování po evropsku

„Nedávno jsem řekl v České televizi, a od té doby mne už tam nezvou,“
pokračoval za smíchu auditoria Petr Robejšek, „… že EU byla dosud
nefunkční a teď už je disfunkční. Disfunkční je, že ten systém škodí,
ale to také není úplně přesně, protože také něco přináší a
zároveň i škodí. Jistota dodávek není tak jistá, protože tím, jak se EU
chová úspěšně netakticky vůči Rusku, tak Rusové orientovali svoje
odbytiště na Čínu, takže už ta druhá strana roury není odkázána jenom
na nás. Když na to přijde, tak mohli by hrát tu hru, že by nám udělali
studené Vánoce. To se může stát a je opravdu určité riziko, protože
struktura moci v Rusku je docela neprůhledná a je orientovaná hodně
vertikálně a bez kontrol, což někdy může být dobré a jindy špatné.
Když se na tu špičku dostane někdo, kdo je méně propočitatelný v
pozitivním slova smyslu než Putin, tak to může být velká výzva.“

„EU nás ohrožuje tím, že nám vnucuje struktury myšlení a chování,
které nejsou kompatibilní s našimi zájmy. Ona nás nutí, abychom se
přizpůsobili jakémusi zprůměrněnému evropskému státu, kde je
kombinováno Řecko, Německo a Švédsko zároveň a na ten průměr jsou
psané normy a očekávané normy a žádná z těch zemí do tohoto průměru
samozřejmě nepasuje, každému něco vadí. Každého něco nějakým
způsobem omezuje a tento pohled – který se řídí podle hesla Více Evropy!,
a když dojde k nějaké krizi, tak je to Ještě více Evropy! – tak ten je
pro mne docela nebezpečný, protože znamená, že je to odmítání vnímat
realitu, vlastní stav a vyvodit z toho důsledek.

Více Evropy je špatně, my musíme najít méně Evropy. V Evropě je
zaběhané, že centrální roli hraje jen několik málo skutečných mocností.
Všichni jako vypadáme, že jsme si rovni, že jsme si v EU rovni, ale všichni
zároveň víme, že to tak není. Někteří jsou rovnější. Tyhle velmoci
Evropy nám vnucují chování, které není kompatibilní s našimi zájmy,“
vysvětloval Robejšek, který téměř 40 let již žije v Německu.

Když se rozevírají nůžky

„Pokud jde o Spojené státy, tak ty jsou samy ve velkých potížích. Jako
ekonomicky nejsilnější země v zenitu své dominantnosti, trošku zahnaná do
kouta tím, že kapitalismus, který funguje v USA, má určitou specifickou
formu, která vede k tomu, že ta země jako taková země se rozpolcuje velice
razantně mezi chudé a bohaté. Mezi málo super bohatých a hodně stále
více podobně chudých a má tudíž nebezpečný potencionál vnitřních
nepokojů. Má v sobě silnou představu o nutnosti pomáhat a řešit problémy
jiných, která je sama o sobě velmi dobrá a důležitá, protože kdyby nebyl
nějaký hegemon, který hraje toho strážníka a kdyby to nebyl takový, kdo
je nám tak hodnotově blízký, jako jsou Spojené státy, tak by to byl jiný
hegemon, který nám hodnotově tak blízký není. Měl bych minimálně dva a
ten první by byla Čína.

To, že Spojené státy mají o sobě představu, že mají spasit svět, je
samo o sobě správné, jenom zároveň mají vnitřní problémy takového
charakteru, že tato snaha ovlivňovat svět se potom směšuje s tím, co
slouží americkým zájmům. Což je z americké pozice zcela legitimní. Ale z
pozice adresátů a spojenců, což jsme my, už tak bezproblémové není.
Třeba TTIP, která by prospěla více Spojeným státům, než těm evropským
spojencům. Já tu americkou snahu vidím, chápu, ale přesto zároveň musím
říci, ta věc by nebyla pro Evropu výhodná, ta by byla výhodná více pro
Spojené státy. Teď je otázka, jestli nám to hodnotové partnerství, které
tu nepochybně je, stojí za to, abychom riskovali již tak labilní stabilitu
ekonomiky Evropy,“ rozhovořil se dále Robejšek.

Mesiášství po americku

Ke slovu se pak dostal Jan Schneider: „Já se tady trochu ošívám, když
slyším o tom americkém mesianismu, protože když budu mluvit, jak mi huba
narostla, ten mesianismus měl vždycky dvě stránky. Vyvolený národ se buď
cítil vyvolený, že měl nějaká práva navíc, ale ti moudřejší se na to
dívali vždy s úděsem, protože věděli, že ten koncept vyvoleného národa
spočívá v tom, že ten národ je vyvolen k větší odpovědnosti za ten
svět, nikoliv k větším právům. Ale k větším starostem. Kdyby se
Spojené státy cítily vyvoleny k tomu, že mají větší zodpovědnost za
svět, dělaly by méně pitomostí, než dělají, když chtějí ten svět
spasit. Tím trpí američtí demokrati, kteří chtějí ten svět nějak
pospravit a nejlépe když tam pošlou nějaké křídlaté střely a rozmydlej
to tam na maděru a pak se diví, že se tam stáhnou ti nejhorší zmetci,
kteří na světě existují. A ti republikáni ten svět nechají být i z toho
důvodu, že mu nerozumí, že jsou nevzdělaní, ale pořád mám spor, zda by
byl lepší ten Sanders nebo Trump, protože ten Sanders by možná měl takovou
snahu nás tady něco naučit. Ale Trump by nám ukázal ‚dělejte si co
chcete‘.“

Bez alternativ!

Dotaz plzeňského zastupitele za TOP 09 zněl: „Umlčujeme nepříjemné
hlasy, razí se mainstream… jak vidíte vývoj západní společnosti?“
Robejšek na to: „Západní část kontinentu žila příliš dlouho v
konzumní letargii, v takové spokojenosti, uklidněnosti, sebestřednosti toho,
že věci fungují, dá se počítat byť i s malými porcemi ekonomického
růstu každý rok – donedávna. A tím pádem je i plánovaný růst
osobního blahobytu a s tím související určitá rezignace na vše politické,
na přenechání politiky politikům, což je úplně zásadní chyba a je to
vlastně zkreslení demokracie. Ten reprezentativní element, který s sebou
nesl nutnou každodenní komunikaci těch, kteří vládnou a těch, kteří
jsou ovládaní, tento element zmizel a my jsme trošku rezignovali právě na
to, co demokracii dělá životaschopnou a přenechali jsme elitám naprostou
dominanci v tom, co je důležité a jak se to má dosáhnout.

Ta politická korektnost nám předepíše bez diskuse – abych citoval
klasičku Angelu Merkelovou ‚ohne Alternative‘ – bez alternativy nám
předloží řešení, které samozřejmě má alternativy. Ale ty jsou
složitější, méně pohodlné, dražší v různých významech slova. V
každém případě nevyhovují těm, kteří moc mají, jako jiné možnosti,
které by byly schůdnější, smysluplnější a dlouhodobě určitě
efektivnější, ale protože jsme jim přenechali dominanci rozhodovat, co je
důležité, tak si evropská společnost může ten současný stav přičíst
sama sobě. Přesto jsem optimista. Zejména v souvislosti s pohybem, a pozoruji
to již delší čas, s pohybem zespoda společnosti. Společnosti najednou asi
z důvodů, že ten blahobyt neprýští bohatě jako doposud, najednou jsou
senzibilnější na to, co dělá politika, jak zacházejí s jejich penězi a
jaké jsou perspektivy a najednou se ptají – není přece jenom nějaká
alternativa? A jak to, že se nezabýváte problémy, které jsou pro nás
důležitější než ty, které vy označujete za důležitější.

Vzniká prostor, politická poptávka pro strany, které jsou nesystémové,
možná antisystémové, které jsou z části monotematické, ale tak to
prostě se začínajícími stranami vždycky je, které kladou ty nepříjemné
otázky. Ukazují, tady je problém. To jsou strany, jejichž reprezentanti
nejsou vždycky takoví, že by se s nimi chtěl člověk objímat nebo
kamarádit nebo sedět u stejného stolu, ale oni jsou produktem doby a jsou
kriminalizované těmi, kteří vidí svoji vlastní moc v ohrožení. Pro mne
to je klasický koloběh elit. Ty nesystémové elity, to je Marie Le Pen, to je
Wilders, to je AfD v Německu, všechny ty strany, které jsou považovány za
populistické – prý nedotýkejte se jich, jsou nebezpečné. To jsou ty
strany, které vyslovují nebezpečné otázky, které bolí velkou část
společnosti, ať už je to sociální nerovnost, migrace, tempo a smysl
evropské integrace. V tom bych viděl jistou perspektivu a renesanci demokracie.
Nestačí, když budeme volit jednou za čtyři nebo pět let. Nestačí, když
budeme vlastenci, musíme každodenně žít demokracií a svojí identitu a v
zájmu svojí země v bezprostředním okolí, v komunální politice a tlakem
na ty, kteří nás reprezentují, aby chápali, že chceme něco jiného než
je pro ně to nejjednodušší,“ odpověděl obsáhle Robejšek.

Hotovost pěkně „do štrozoku“

„Je další finanční krize nevyhnutelná a jak se na ní můžeme připravit?“
zněla další otázka od mladé posluchačky.

Schneider na to reagoval slovy: „Není třeba se toho tolik bát, protože to
je cyklický jev. Přeje si ji vždy ten, kdo na tom ukrutně vydělá. Já
přemýšlím o národních měnách, protože tam je cesta, jak finančním
spekulantům ty jejich kruhy trochu narušit.“

A přidal se i Petr Robejšek: „Zdá se, že éra ekonomického růstu je u
konce. Představa o tom, že můžeme ekonomický růst generovat do nekonečna,
je iluzorní. Někdo řekne – ale my ještě jo. A já myslím, že my už ne.
To, co se nám může podařit, je udržet jej na nízké úrovni ještě pár
let. Že bude nárůst o čtyři, pět procent se dá mluvit za předpokladu,
že bude válka, kdy je třeba všechno znovu postavit, nebo zásadní měnová
reforma, při které ztratíme všichni hodně. Do čeho investovat? Určitě ne
do eura,“ doprovodil odpověď Robejška smích přítomných. „To co máte,
nenechte elektronicky v bance, ale dejte si je pod slamníkem, ale musí to být
správné bankovky anebo ještě lépe, nakoupit něco, co je stabilnější, a
to jsou pozemky, nemovitosti, zčásti také zlato, malé mince. Jisté je, že
dluhy, které se navyšují každým dnem, každou hodinou, každou minutou,
musí být nějakou formou splaceny nebo vymazány. Anebo musíme peníze nebo
finance redukovat v jejich významu směrem k nule. My si musíme odvyknout
počítat v penězích a to je věc, která je na generace. A to se stane, jenom
když jsme k tomu donuceni. Jsme fixováni na ekonomický růst Dejte těm lidem
cumel a oni budou klidní. Sociální stát není nic jiného než forma jak
uklidňovat lidi přerozdělováním majetku.“

Zatímco pak na závěr horoval Jan Schneider za obnovení Svazarmu, Robejšek
uzavřel půldruhahodinové setkání: „Návrat k nějaké tradici může být,
ve společnosti a ve světě, který je plný nestability. Nemůžeme se
spoléhat na to, že organizace a struktury, které nám bezpečnost a stabilitu
zaručují, že to udělají stoprocentně. Pravděpodobně to budou nebezpečí,
která jsou zejména asymetrická. To znamená něco, co se týká jenom
určitého regionu, části společnosti nebo určitého sektoru ekonomiky. Tedy
bude strašně důležité mít instituce a struktury, které by tyto
bezpečnostně politické výzvy byly schopny, když už ne neutralizovat, tak
na ně nějak smysluplně reagovat. Žít z tradic, spolehnout se na to, co
tento národ je, že v tomto regionu existuje staletí a že má zodpovědnost a
zároveň že je pyšný na sebe.

Přežít do budoucnosti je podminěno tím, abychom dali jasně najevo, že
budeme složité, těžko stravitelné sousto pro kohokoliv. Demokracie v jejím
současném stavu je bezbranná a je na nás, abychom my jako občané
přemýšleli o tom – než bude obranyschopná, než ji sami obranyschopnou
uděláme – co uděláme pro bezpečnost nás všech. A to zastřešení
státem a jasná demonstrace – my se chceme bránit, my jsme schopni se
bránit – to by měla být úloha každého z nás.“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kalašnikov představil projekt bezpilotního robotického katamaránu

Koncern Kalašnikov představil ruskému ministerstvu obrany projekt
bezpilotního robotického katamaránu, který je schopen převážet několik
dronů letadlového typu nebo kvadrokoptéry, píše list Izvestija.

„Plně autonomní systém Triton, jehož koncept byl představen dceřinou
společností Kalašnikov Zala AeroGroup, bude schopen uskutečňovat jak
vzdušný průzkum, tak i průzkum pod a nad hladinou. Bude rovněž schopen
ničit cíle pomocí dálkově řízeného bojového modulu, který bude vybaven
tankovým kulometem s kalibrem 7,62 milimetrů. Plavidlo dostane dva dieselové
motory o 200 koňských sil a jeho akční rádius bude 750 mořských mil (něco
přes 1000 kilometrů). Drony pak mají dodat ještě dalších 30 kilometrů,"
stojí v článku.

„Aktivně pracujeme nad vytvořením bezpilotních mobilních prostředků.
Naším cílem je jejich integrace do systému, jehož komponenty budou schopny
uskutečňovat vzájemnou koordinaci. V tomto případě projekt systému
bezpilotního motorového člunu, na kterém budou rozmístěny bezpilotní
letouny, spočívá v tom, že daný systém bude schopen hlídkovat pobřežní
linii a účastnit se v pátracích a záchranných operací ve zcela
autonomním režimu," uvádějí Izvestija slova generálního konstruktéra
Alexeje Krivoručkova.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kosovo a Makedonie: Uprchlíci se tam hromadí. Teroristé mají pré. Usáma
bin Ládin v mešitě. Vojáci NATO se neodvažují

V neděli 20. 3. 2016 byla na prvním kanále ruské státní televize
odvysílána reportáž o současné bezpečnostní situaci na Balkáně. Podle
jejích informací uprchlíci, kteří nebyli vpuštěni do Evropské unie,
ustupují do Kosova. Z toho se tak údajně stal „vroucí kotel“, ve kterém
se nyní vaří rozčarovaní uprchlíci, drogoví dealeři, lidé rekrutující
zklamané migranty do řad teroristických skupin a těžko říci, kdo další.

Přestože cesta přes kosovskou hranici není tou nejjednodušší, mnozí
uprchlíci, kteří nebyli vpuštěni do Evropské unie, se tam nyní uchylují.
Kosovské orgány prozatím na hranicích nestaví žádné zábrany, z toho
důvodu si mnozí migranti volí tuto trasu jako nejsnazší cestu do Evropy.
Uprchlíci si ovšem neuvědomují, že celá oblast na kosovsko-albánském
pohraničí je pod vojenskou kontrolou albánských wahhábistů. Zejména v
horských oblastech se nacházejí výcviková střediska albánských
extremistů, kde jsou rekrutování a cvičeni bojovníci teroristických skupin
již od války v roce 1999.

„Uprchlíků sem přichází stále více a více, procházejí přes toto
území a snaží se dostat do tábora pro uprchlíky, který se nachází o 60
kilometrů dále,“ sdělil reportérovi ruské televize tamní farmář.

V uprchlickém táboře není možné pořizovat videa ani fotografie. Zaki,
jeden z běženců, který se v táboře nachází již 9 měsíců, ovšem
svolil zodpovědět několik otázek reportérům mimo tábor. „Já mám
namířeno do Anglie. Jedu přes Kosovo, protože jsou tu slabé státní
orgány, nikdo nás tady nekontroluje. Od rána až do 10 večer máme volný
režim. Mnoho lidí z tábora odchází hledat uplatnění někam jinam. Je tu
mnoho skupin, které lidem slibují lepší život, za to ovšem od nich
vyžadují dělat hrozné věci. Těchto míst je zde mnoho a ne tak daleko od
tábora,“ objasnil situaci jeden z uprchlíků.

Fotografie Bin Ládina na zdech mešity

Město Vitina, též známé jako „hlavní město džihádismu na Balkáně“
se nachází jen několik kilometrů od zmíněného tábora. Ve městě stojí
mešita, do které se chodí modlit velká část uprchlíků z tábora. Tato
mešita se v nedávné době proslavila tím, že byly uvnitř nalezeny
fotografie Usámy bin Ládina.

„V poslední době sem přichází mnoho lidí, kteří k nám přijeli z
Alžírska a Maroka. V počátku tito lidé žijí v táboře pro uprchlíky a
poté přijdou k nám. Mnoho místních je ubytovává ve svých domovech,"
popsal situaci imám vitinské mešity Chekram Salime.

Takových mešit, ve kterých se uprchlíci při své cestě na sever Evropy
zastaví, je velmi mnoho. Jedna z nich se nachází i ve Skopje, hlavním
městě Makedonie. Imám tamní mešity ovšem není k zastižení. „Není
tady. Odvezli ho na policejní stanici kvůli podezření z terorismu. Prý
spolupracoval s Islámským státem (IS). Posílal bojovníky do Sýrie,“
vysvětlil reportérům jeden z místních. Další z dotázaných ukazuje
reportérovi fotografie na svém telefonu. Na jedné z nich je vidět vnitřek
mešity, kde visí vlajka. „To je obyčejný symbol islámu," tvrdí. „Teď
už v měšitě není, máme ji v našem domě,“ dodal. „Obyčejný symbol
islámu“ je ovšem ve skutečnosti znak teroristické skupiny An-Nusrá,
odnože Al-Káidy.

„Vojáci NATO se do těchto oblastí neodvažují vydat“

„Počet přívrženců radikálního islámu v poslední době na Balkáně
radikálně vzrostl, což je dáno tím, že teroristické skupiny jsou
neustále zásobovány novou krví. To umožnilo zformovat děsivou, dobře
organizovanou síť, která spojuje skupiny z Kosova, Albánie, Makedonie a
Bosny a Hercegoviny. Do oblastí, ve kterých jsou rekrutovány čerstvé síly,
se vojáci NATO neodvažují vydat, a to přesto, že na území Kosova mají
ohromnou vojenskou infrastrukturu,“ sdělil reportérům poslanec srbského
parlamentu Milovan Drecun.

Americká vojenská základna Bondsteel se nachází v severní části Kosova a
je největší vojenskou základnou USA na Balkáně. Mimo jiné je toto místo
známé tím, že zde pro NATO pracoval Lavdrim Muhaxheri. V současné době
tento člověk vede albánskou frakci IS.

Tíživou situaci v Kosovu okomentoval tamní pravoslavný kněz, Jerej Dragan.
„Američané se ani nesnaží o to zachovat zde pořádek. Islámští
radikálové si zde dělají, co chtějí, a to přímo na očích jednotek NATO.
Sám jsem byl postřelen albánskými extremisty, a to jen kvůli tomu, že jsem
měl na sobě sutanu. Vojáci NATO stáli při incidentu opodál. Předstírali
ovšem, že si ničeho nevšimli. Taková ostuda,“ rozhorlil se Dragan.

Uprchlíci, kteří uvízli na řecko-makedonské hranici, si tento problém
samozřejmě neuvědomují a do Kosova se stále snaží dostat. Hlavně
nechtějí zpět do Turecka, kam hrozí, že budou odesláni.

bro

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Posádka lodi Admirál Kuzněcov je uznána za jeden z nejlepších útvarů
Severní flotily

Posádka těžkého letadlového křižníku „Admirál Flotily Sovětského
svazu Kuzněcov“ pod vedením kapitána 1. třídy Sergeje Artamonova je
uznána za jeden z nejlepších útvarů Severní flotily (SF) mezi loďmi a
vojenskými jednotkami. Oznámil to velitel flotily, viceadmirál Nikolaj
Jevmenov.

„Mezi loďmi a vojenskými jednotkami je jako nejlepší uznána posádka
leteckého křižníku Admirál Kuzněcov Flotily Sovětského svazu, posádka
diesel-elektrické ponorky Magnitogorsk a s samostatný smíšený letecký pluk
armády vojenských vzdušných sil a PVO Severní flotily", cituje ruská
média Jevmenova.

Nejlepším velitelům lodí, vojenských jednotek, posádek a armádních
útvarů vojenského letectva a PVO byly předány čestné poháry Gubernátora
Murmanské oblasti.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jiří Pospíšil: Donald Trump slíbil, že posílí pozici USA ve světě.
Ustupování Putinovi by šlo proti tomuto slibu

ROZHOVOR „Pozitivem může být například jeho snaha rozhýbat americkou
ekonomiku snížením daní. Naopak se mi příliš nelíbí jeho pohrávání
si s kritikou volného obchodu či někdy sporné výroky ohledně dalšího
fungování NATO,“ říká o Donaldu Trumpovi europoslanec Jiří Pospíšil.
Promluvil o Rusku i Číně a řekl také, jak se podle jeho mínění Trump
postaví k situaci v Sýrii a na Ukrajině: „Nečekám, že by Trump v těchto
zemích zásadně změnil americkou politiku. Podle své kampaně chce posílit
pozici USA ve světě a nějaké ustupování Rusku nebo islamistům by
znamenalo pravý opak toho, co voličům slíbil.“

Co říkáte na výsledky voleb v USA? Byly pro vás překvapením?

Očekával jsem vyrovnaný boj s možností vítězství obou hlavních
kandidátů. Spíše jsem ale upřímně čekal na základě posledních
průzkumů vítězství Hillary Clintonové, ale obrovské překvapení pro mne
ani tento výsledek není.

Čím konkrétně myslíte, že Trump voliče získal?

V první řadě tím, že naplnil jejich touhu po změně a jeho kampaň
americké voliče přesvědčila, že Trump může být silným lídrem, který
není spojen s dosavadním politickým establishmentem.

Co nejzásadnějšího můžeme podle vás od Donalda Trumpa čekat? Čeho se
obávat a naopak, co bude podle vás dobré?

Trump vyvolává obavy hlavně tím, že v kampani prohlásil řadu
protichůdných věcí a často nebylo úplně jasné, co bude jako prezident
prosazovat. Pozitivem může být například jeho snaha rozhýbat americkou
ekonomiku snížením daní. Naopak se mi příliš nelíbí jeho pohrávání
si s kritikou volného obchodu či někdy sporné výroky ohledně dalšího
fungování NATO.

Co myslíte, že bude největší rozdíl mezi tím, jak bude vykonávat funkci
on a jak by se tohoto postu zhostila Hillary Clintová?

Nový prezident bude ztělesňovat změnu a nový styl, zatímco prezidentství
Clintonové by asi bylo fakticky třetím obdobím, v němž by se zase dělala
politika jako za levicového prezidenta Obamy.

Někteří prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru bílého muže“
či poslední tón „klasické“ politiky dvacátého století. Co na to
říci?

To si úplně nemyslím. Mnozí jeho taktiku opřít se hlavně o bělošské
voliče odepisovali ještě během kampaně jako neschopnou vyhrát volby, ale
výsledky samotných voleb spíše potvrdily opak.

V moderní historii se občas stávalo, že politici, kteří uspěli v USA,
následně „strhli“ řadu světových politiků, kteří se jimi inspirovali.
V osmdesátých letech Ronald Reagan, o dekádu později Bill Clinton…
Zažijeme podle vás něco podobného nyní s Donaldem Trumpem? V čem
konkrétně by byla či naopak nebyla taková inspirace přínosná?

Světem obcházel duch politické a volební vzpoury proti starým politickým
pořádkům už před Donaldem Trumpem. Ukázal to třeba výsledek hlasování
o brexitu. Trump proto asi nebude vzorem pro ostatní, ale spíše
nejviditelnějším příkladem podobné politiky.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Je to jenom rétorika poražených,
nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa? A co se vůbec
dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Možná je to tak, že tento výsledek naopak starý svět zachová. Kdyby
vyhrála Clintonová, mohlo to naopak znamenat frustraci pro velkou část
americké společnosti, která si přeje změnu politiky. Takhle budou mít tito
lidé určitou naději a nemuselo by dojít k velké radikalizaci. Samozřejmě
to ale závisí na tom, za který konec své prezidentství Donald Trump vezme.

Příznivci Trumpa slaví, odpůrci pláčou. Ozývají se hlasy, že
například bude oslabovat NATO a Evropa tak bude hůře čelit ruským hrozbám.
Mají podle vás pravdu?

Trump skutečně v kampani pronesl několik výroků o NATO, které zneklidnily
spojence USA v našem regionu. Pokud je myslel tak, že se každý spojenec
musí svým dílem podílet na společné obraně a jejích nákladech, nemám s
tím problém. Kdyby ale chtěl ustupovat Rusku či snižovat přítomnost NATO
v Evropě, byla by to podle mého názoru velká chyba.

Když jsme u Ruska, co říkáte na Trumpův vztah k Rusku a k Číně? A jak to
ovlivní Evropu?

Zatím se zdá, že Trump může být na Čínu tvrdší než jeho předchůdce,
zatímco jeho vztah k Rusku je trochu nejasný. Nesmíme ale zapomenout, že to
byla Hillary Clintonová, která kdysi jako ministryně zahraničí prosazovala
Obamovu politiku restartu vztahů s putinovským Ruskem, takže ani ona by
nebyla ideální volbou pro náš region.

Jak se podle vás Trump jako prezident postaví k situaci v Sýrii a na
Ukrajině?

Nečekám, že by Trump v těchto zemích zásadně změnil americkou politiku.
Podle své kampaně chce posílit pozici USA ve světě a nějaké ustupování
Rusku nebo islamistům by znamenalo pravý opak toho, co voličům slíbil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruské ministerstvo označilo informace o novém ropném nalezišti v USA za „záludné“

Ministr přírodních zdrojů a ekologie Ruska Sergej Donskoj označil za „očividnou
záludnost“ informace o odhalení největšího ropného naleziště v USA. O
tom napsal na své stránce na Facebooku.

Americká geologická služba včera informovala, že v Texasu v nánosech
permské geologické periody (před 298 — 252 miliony let) objevili
největší nevyužité naleziště ropy a plynu za celou historii Spojených
států. Jeho zásoby se podle hodnocení služby nachází na hranici 20
miliard barelů ropy, 16 trilionů kubických stop přírodního plynu a 1,6
miliardy barelů plynového kondenzátu.

Pod slovem naleziště se rozumí lokalizovaná a technicky k těžbě
připravená ložiska nerostného bohatství.

Ve čtvrtek po prezentaci každotýdenních informací o zásobách v USA se
snížily ceny ropy, poté ale přešly k růstu na pozadí prohlášení
ministra energetiky Ruska o nadcházející schůzce s OPEC v Dauhá.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Votápek: Rusko je zaostalé. Udržuje konflikt na Ukrajině, aby na tom nebyla
lépe

Bývalý generální konzul v Rusku Vladimír Votápek se v rozhovoru s Martinem
Veselovským pro DVTV.cz vyjádřil k ruským prezidentským volbám, ve
kterých na následujících šest let zvítězil opět Vladimir Putin.

Putin svou kariéru podle Votápka začal v době, kdy se konsolidovaly ceny
ropy. „Ta ruská ekonomika najednou dostala jackpot,“ podotkl Votápek s
tím, že země měla velké množství peněz k dispozici. „Životní
úroveň Rusů se po nástupu Putina zlepšila,“ dodal.

Podle Votápka vyhrál nyní Putin díky propagandě, bezostyšně také
využívá psychologické triky kolegů z tajných služeb. „Uměle rovněž
udržuje konflikt na Ukrajině,“ podotkl mimo jiné Votápek. „V očích
průměrného Rusa má být Ukrajina součástí Ruska,“ sdělil dále
Votápek s tím, že Rusko je zaostalé a nemůže dovolit, aby Ukrajina na tom
byla lépe.

„On nemusí dobýt Kyjev a instalovat tam zpětně nějakého satrapu, jemu
stačí, že tam budou panovat nějací zkorumpovaní oligarchové,“ dodal.

Co si však Votápek myslí, že Putin rozhodně není neomezeným vládcem. „Putin
není ani hrůzovládce jako Stalin. Musí dodržovat jistý konsenzus svého
okolí. Ruští analytici to nazývají politbyrem,“ podotkl Votápek.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Polsku prohlásili, že se postarají o zachování sankcí proti Rusku

Polsko se musí postarat o to, aby evropské sankce proti Rusku zůstaly
zachovány, prohlásil šéf tiskové služby polského prezidenta Marek
Magierowski.

V rozhovoru pro Polský rozhlas vyslovil Magierowski obavy v souvislosti s
nedávnými prohlášeními bývalého francouzského premiéra a kandidáta na
prezidenta Françoise Fillona. „Znepokojují nás tyto komentáře Françoise
Fillona, který byl osobním hostem Vladimira Putina v době, kdy byl premiérem,
François Fillon hovořil často velice srdečně o tehdejším ruském
premiérovi, nyní prezidentovi. Mluví o tom, že bez Ruska se nepodaří
vyřešit konflikt v Sýrii, že sankce byly možná chybou," prohlásil
Magierowski. Přitom zdůraznil, že pro polskou vládu bude mnohem
jednodušší pracovat s konzervativcem, jakým je Fillon, v Elysejském paláci
i „přes jeho názory na současnou politiku Ruska".

„Musíme se snažit, aby ekonomické sankce uvalené na Rusko přetrvaly až
do té doby, dokud Rusko nesplní své mezinárodní závazky. A prozatím, a to
zdůrazňuji, byly sankce i přes všechny ty německé, italské a francouzské
hlasy, kritické vůči sankcím, zachovány," zdůraznil Marek Magierowski.

Vztahy mezi Ruskem a Západem se zhoršily v souvislosti se situací na
Ukrajině. Koncem července 2014 EU a USA přešly od sankcí proti jednotlivým
fyzickým osobám a společnostem k opatřením proti celým sektorům ruské
ekonomiky. Jako odvetné opatření Rusko omezilo dovoz potravinářských
výrobků ze zemí, které zavedly sankce: USA, států EU, Kanady, Austrálie a
Norska.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Estráda před ruskou ambasádou. Neuvěříte, co se tam odehrálo za akci

U ruské ambasády bylo dnes živo. Jak informuje server SvobodnéFórum.cz, k
plotu ambasády v Praze se dnes připoutali aktivisté ze skupiny oMen. Za plot
navíc umístili několik nafukovacích a dokonce létajících figurín
symbolizujících zelené mužíčky. Některé měly dokonce i obličeje, a to
konkrétních proruských činitelů. Nechyběl tak ani prezident Česka Miloš
Zeman.

"Rozhodli jsme se symbolicky vrátit ruské zelené mužíčky Rusku - protože
už máme dost těch mužíčků, kteří v uniformách působí na Ukrajině a
v civilních šatech všude v Evropě," uvedl člen skupiny oMen Otakar Van
Gemund. Dodal také, že Rusko dle jeho názoru nezákonně okupuje Krym či
Donbas, v Sýrii udržuje krvavého diktátora Asada a vede také hybridní
válku proti Západu či demokracii.

"Není možné přehlížet nebezpečí a ignorovat zločiny, které páchá
Putinův režim," podotkli aktivisté ve svém tiskovém prohlášení. "Putine,
vezmi si své zelené mužíčky zpět, přestaň válčit a okupovat,
podporovat diktátory a utiskovat vlastní národ," uvádějí.

Na místo po pár minutách však dorazila policie. Zhruba dvacítka mužů
zákona zabavila aktivistům i ukrajinské vlajky či plakáty na podporu
vězněně ukrajinské letkyně Nadiji Savčenkové.

Původní text ZDE.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lajčák promluvil o dalších akcích Slovenska v kauze Skripal

Reakce RF v nejbližších dnech ovlivní další kroky, které může Slovensko
prozkoumat v souvislosti s kauzou Skripal. Bratislava vyzývá Moskvu, aby
vyvrátila podezření z podílu na tomto incidentu, prohlásil ve středu
slovenský ministr zahraničí Miroslav Lajčák.

„Reakcie Ruskej federácie v najbližších dňoch ovplyvnia ďalšie kroky,
ktoré sme v tejto veci pripravení zvážiť. Budeme pozorne sledovať proces a
priebeh vyšetrovania prípadu a po vyhodnotení všetkých relevantných
skutočností sme pripravení prijať aj ďalšie opatrenia," prohlásil
Lajčák po schůzce s velvyslancem Velké Británie na Slovensku Andrewem
Garthem. Jeho vystoupení vysílaly internetové televizní kanály.

Lajčák připomenul, že v úterý byl na slovenské ministerstvo zahraničí
předvolán velvyslanec RF Alexej Fedotov, jehož státní tajemník Lukáš
Parízek požádal, aby vysvětlil situaci kolem kauzy Skripala Slovensko

„Vyjadrujeme plnú solidaritu so Spojeným kráľovstvom, ktoré vnímame ako
nášho strategického spojenca a partnera," zdůraznil Lajčák, který
vykonává nyní povinnosti předsedy 72. zasedání Valného shromáždění
OSN.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Lidovec Heller má strach: Voliči Trumpa si neuvědomují, komu dali do rukou
jaderný kufřík! Oslabení NATO, obětování východní Evropy...

ROZHOVOR „Obávám se, že si lidé neuvědomují, komu dali do rukou jaderný
kufřík," varuje v souvislosti s vítězstvím Donalda Trumpa mladý lidovec
Šimon Heller. Zamyslel se například nad tím, co by mohlo Trumpovo zvolení
znamenat pro Evropu. „Nikdo nevíme, co očekávat od Trumpa. Pokud
například dostojí svým předvolebním slibům, když sliboval obětování
východní Evropy, nepochybně by to byla pro celou Evropu zásadní změna v
dosavadních vztazích,“ říká Šimon Heller. Prozradil také, co mají
podle něj společného Miloš Zeman a právě Donald Trump.

Jak hodnotíte výsledky voleb v USA?

Američané vybírali mezi špatnou a ještě horší variantou a vybrali si tu
ještě horší. Vybrali si člověka, který respektuje výsledek
demokratických voleb pouze v případě, že vyhraje. A tak se i stalo.

Čím myslíte, že si Trump voliče získal a čím Clintonová naopak
prohrála?

Hillary Clinton je dlouhodobě spjatá s politikou USA. Lidé zjevně chtěli
změnu a tak volili proti Hillary Clinton. Obávám se, že si však
neuvědomují, komu dali do rukou jaderný kufřík.

K urnám přišel rekordní počet voličů. Proč myslíte, že byl takový
zájem?

Americké volby byly plné emocí a jak známo, více než konstruktivní debata
zajímají lidi emoce. Trump i Clinton se celou kampaň osočovali ze všeho
možného i nemožného a to zkrátka emoce budí. Když si porovnáte volby v
roce 2012 mezi Obamou a Romneym, byla atmosféra úplně jiná. Oba kandidáti
projevili respekt k protikandidátovi a tak to má dle mého názoru být.

V čem spatřujete největší rozdíl mezi tím, jak bude tento úřad
zastávat Trump a jak by to na jeho místě činila Clintonová?

Primárně nikdo neví, jak bude prezidentský úřad zastávat Trump. Pokud by
měl splnit všechny své proklamace před volbami, byla by to nepochybně
velká změna. Nicméně určitě ne k lepšímu. Od Hillary Clinton se
nepochybně očekávala jistá stabilita.

Co bude výsledek voleb, podle vás, znamenat pro Evropu?

Jak jsem již řekl, nikdo nevíme, co očekávat od Trumpa. Pokud například
dostojí svým předvolebním slibům, když sliboval obětování východní
Evropy, nepochybně by to byla pro celou Evropu zásadní změna v dosavadních
vztazích.

K jakému prezidentu v minulosti USA má podle vás Trump nejblíž?

To ukáže až čas. Svým vulgárním jednáním, pohrdáním ženami a
dalšími excesy se ale zatím nejvíce blíží Lyndonu Johnsonovi, který byl
prezidentem USA v letech 1963-1969 za Demokratickou stranu.

Odpůrci Trumpa se bojí řady věcí, například prý jeho vztahu s Ruskem.
Jak tento vztah a vztah k Číně vidíte vy?

Těžko hodnotit Trumpovy činy, když jsme slyšeli pouze nekonečná slova.
Nicméně obavy z kroků Trumpa jsou namístě.

Mluví se o údajném možném oslabení NATO. Máme se toho bát?

Oslabení NATO by bylo velkou chybou a je to jedna z mnoha proklamací, kterou
Trump v předvolebním boji používal.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Je to jenom rétorika poražených,
nebo můžeme být skutečně na prahu zásadní proměny světa? A co se vůbec
dá od Trumpa očekávat ve světové politice?

Pokud kandidát na prezidenta řekne, že uzná výsledky voleb pouze tehdy,
pokud vyhraje, pak ano, svět se změnil. Dnes totiž nevyhráli ani demokrati,
ani republikáni, ani Američané. Dnes vyhrál Donald Trump. Samotní
republikáni pak prohráli ve chvíli, kdy Trumpa sami nominovali. A řada z
nich si to i uvědomuje. V čem podle vás bude největší rozdíl mezi
působením Trumpa a Obamy? A jak myslíte, že se bude Trump stavět
například k Sýrii nebo k Ukrajině?

To právě nevíme. Od Trumpa jsme slyšeli řadu proklamací, ale je vysoce
pravděpodobné, že většinu z nich realizovat nebude. Počínaje uvězněním
Hillary Clinton, konče stavbou obří zdi na mexické hranici za peníze
Mexičanů. Barack Obama byl naopak jasně předvídatelný.

A jak se toto vítězství podle vás „odrazí“ na uprchlické krizi?

Trump v předvolebních slibech hrál na protiuprchlickou notu. Lze
předpokládat, že imigrační politika USA se změní. Koho z našich
politiků Trumpovo vítězství vyloženě potěšilo, je prezident Zeman. Co
všechno mají tito dva politici podle vás společného?

Bude toho více, ale například vulgární a arogantní chování a značná
dávka populismu.

Podporu Trumpa ještě před jeho vítězstvím vyčetl Zemanovi Zaorálek.
Podle něj by bylo správné udržovat si dobré vztahy s oběma kandidáty. Co
na to říkáte?

Volba prezidenta je vnitrostranická záležitost dané země. Druhou stranou
mince je pak způsob, jakým to udělal, když se vulgárně vyjádřil o
Hillary Clinton.

Když jsme u prezidenta Zemana. „Normální Američané nám ukázali, že lze
porazit mocenský konglomerát prolhaných médií a nabubřelých pseudoelit,“
napsal mluvčí Ovčáček. „Dokažme i my v roce 2018, že umíme porazit
souručenství médií a tzv. elit,“ uvedl Ovčáček. Chápete to tak, že se
Zeman tedy skutečně chystá znovu kandidovat, a co na to říkáte?

Slovy ministra Hermana, nemá smysl komentovat zkazky nižšího státního
úředníka, tedy pana Ovčáčka, kterého nikdo nevolil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Savčenková dostala 22 let vězení

Doněcký soud Rostovské oblasti odsoudil ukrajinskou vojačku Naděždu
Savčenkovou k 22 letům a 4 měsícům odnětí svobody.

Soud neshledal u Savčenkové ani polehčující, ani přitěžující okolnosti.

Soud včera shledal Savčenkovou vinnou ze smrti ruských novinářů. Její
vina byla potvrzena důkazy a výpověďmi svědků. Soud rovněž shledal
prokázanou vinu Savčenkové z nelegitimního překročení ruské hranice.

Kromě toho ji rovněž soud shledal vinnou za nezákonné překročení
rusko-ukrajinské hranice. Za překročení hranice jí uložili pokutu 22
tisíc rublů.

Soud přitom zprostil Savčenkovou obvinění z ostřelování civilistů v
Luhanské oblasti, poněvadž to není záležitostí ruského soudu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média informovala o záměrech Ukrajince, obviněného v Bělorusku ze
špionáže

Běloruská státní televize Belarus 1 odvysílala v neděli video výslechu
ukrajinského novináře Pavla Šarojka, obviněného ze špionáže, a
dokumenty s úkoly, ke kterým patří zejména sběr údajů o velvyslanectví
a vojenských objektech RF v Bělorusku.

Běloruský Výbor státní bezpečnosti (KGB) potvrdil v pondělí zadržení
Šarojka pro špionáž a založení v republice sítě špionů. V souvislosti
s tímto případem byl za „činnost neslučitelnou s diplomatickým statusem"
označen za nežádoucí osobu (persona non grata) zaměstnanec ukrajinské
ambasády v Minsku Igor Skvorcov. Kyjev na to reagoval vyhoštěním
běloruského diplomata.

Televize odvysílala video se Šarojkem, v kterém říká, že vedoucím
výzvědné skupiny byl jmenován Skvorcov. „Měl jsem v této skupině
kódové jméno „mladší vědecký pracovník." Všechny úkoly GURMO (hlavní
správa rozvědky ukrajinského MO) měly být předány přes Skvorcova," řekl
Šarojko.

Televize informovala, že během domovní prohlídky byly Šarojkovi zabaveny
flešky s „kopiemi výzvědných zpráv, které již stihl odeslat… a také
úkoly kurátorů, z kterých je jasné, které konkrétně informace zajímají
zákazníky." V pořadu se praví, že během domovní prohlídky byly u
Šarojka objeveny seznamy krycích jmen minimálně 16 členů špionážní
sítě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ukrajina zahájila trestní řízení proti soudcům Savčenkové

Generální prokuratura Ukrajiny zahájila trestní řízení proti soudcům
Doněckého soudu Rostovské oblasti a prokurátorům generální prokuratury RF
v souvislosti s případem ukrajinské zaměřováčky Naděždy Savčenkové,
kterou ruský soud shledal vinnou z vraždy novinářů na Donbasu, oznámil na
středečním brífinku prokurátor Vladislav Kucenko.

Doněcký soud Rostovské oblasti odsoudil v úterý Savčenkovou k 22 letům
odnětí svobody v případu vraždy novinářů VGTRK na Donbasu. Ukrajinský
prezident Petro Porošenko prohlásil, že jeho zem rozsudek vynesený
Savčenkové neuznává.

Podle jeho slov předá prokuratura ruské straně Kyjevem vypracovaná
podezření za účelem jejich předání soudcům a prokurátorům. Jestliže
je Rusko odmítne předat, bude mít Kyjev důvod žádat Interpol o vydání
zatykače na tyto osoby.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nemocenská by se měla zvýšit, shodla se tripartita. Variant je víc

Tripartita se na dnešním jednání shodla na potřebě zvýšení nemocenské
při delší pracovní neschopnosti. Existují však tři varianty, jak by se
mohla změnit. Představitelé vlády, odborů a zaměstnavatelů to řekli
novinářům po dnešním jednání v Praze. Změnu chce vláda přidat k novele
o zdravotním pojištění, která už je ve sněmovně. Premiér Bohuslav
Sobotka (ČSSD) nemá problém ani s novým návrhem, s nímž dnes přišli
odboráři, ale trvá na shodě s ANO a KDU-ČSL, kterou budou vládní strany
hledat na středeční koaliční radě.

V prvních třech dnech nemoci nyní lidé nedostávají nic. Od čtvrtého do
14. dne poskytuje zaměstnavatel náhradu mzdy za pracovní dny. Následně
hradí 60 procent takzvaného redukovaného denního vyměřovacího základu
stát. Ministerstvo práce na dnešní jednání tripartity přišlo se dvěma
návrhy. Podle prvního by nově stát už od 31. do 60. dne nemoci hradil 66
procent základu, následně by šlo o 72 procent. Ve druhé by byl nárůst
výraznější, na 78 procent základu by se však dávka z původních 60
procent posunula až od 61. dne nemoci.

Předseda Českomoravské konfederace odborových svazů (ČMKOS) Josef
Středula dnes přišel na jednání ještě se třetí variantou, podle které
by šlo o zvýšení o 78 procent už od 31. dne nemoci. Středula potřebu
shody na zvýšení nemocenské dříve označoval za nesmírně důležitou,
protože při delší nemoci může podle něj člověk rychle spadnout do
chudoby. „Situace dlouhodobě nemocných je vážná,“ řekl dnes na
tiskové konferenci. Stát by podle něj peníze na tuto variantu našel,
protože hospodaří s výrazným přebytkem. Viceprezident Svazu průmyslu a
dopravy ČR Jan Rafaj ČTK sdělil, že svaz prosazuje ucelené a systémové
řešení. Svaz na jednání podpořil první variantu ministerstva, podobně
jako ČSSD. „Optimální řešení by však mělo řešit celkovou efektivitu
systému. Není možné, aby například zaměstnanec se zlomenou nohou šel
předat lékařské potvrzení do své práce,“ uvedl v tiskové zprávě. Po
vládě proto chce zavedení elektronických neschopenek. Podle Rafaje by
pomohly ke snížení administrativní zátěže firem a omezily zneužívání
nemocenského pojištění. Sobotka uvedl, že na koaliční radě bude ve
středu podporovat první variantu od ministryně práce Michaely Marksové (ČSSD),
nemá ale problém ani s návrhem odborů. Strana ale podle něj musí najít
kompromis s partnery, aby ho podpořili všichni koaliční poslanci. „Výsledkem
by měl být jeden návrh, chceme, aby ten systém co nejdříve začal fungovat,“
řekl. Podle Marksové by poslanci měli návrh připojit k novele, kterou
začne sněmovna projednávat na nejbližší schůzi. Dnešní nemocenská
činí u osoby s průměrným platem 27 000 korun zhruba 485 korun denně. U
první varianty předkládané ministerstvem by si dlouhodobě nemocný člověk
polepšil po 30 dnech nemoci o 49 korun a po 60 dnech o 97 korun denně. Ve
druhé variantě jde o růst o 146 korun denně. Varianty by stát přišly na
2,3 miliardy, respektive 2,8 miliardy korun. : Psali jsme: : : : : SP:
Nemocenské na tripartitě - zaměstnavatelé navrhují jednat o podpoře pro
dlouhodobě nemocné : : : : SP: Tripartita bude opět řešit ožehavé téma
– karenční dobu : : : : Marková (KSČM): Pomůže to zaměstnancům s
nižšími příjmy; přiznejme si, že těch je u nás většina : : : :
Poslanec Štětina (Úsvit - NK): Jsem velmi rád, že došlo k ukončení
spolupráce s BPI

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin odmítl platit evropskou cestu Ukrajiny

Ruský prezident Vladimir Putin prohlásil, že Moskva se nechystá platit snahu
Ukrajiny o integraci do EU. To prohlásil v rozhovoru s Oliverem Stonem pro film
Ukrajina v ohni, informuje v pondělí 21. listopadu RIA Novosti.

Při vysvětlování, proč Rusko zavedlo omezení na obchod s Ukrajinou,
prezident řekl, že kvůli vzájemné otevřenosti ekonomik dvou zemí „Evropská
unie jakoby zacházela se svým zbožím na naše území bez jakýchkoli
jednání" poté, co Kyjev podepsal dohodu o asociaci s EU.

Prezident také charakterizoval periodu po násilné změně vlády na Ukrajině
v roce 2014 jako systematické drancování obyvatelstva. „Okrádání
občanů, drancování ukrajinského národa. A samozřejmě, lidé jsou již
unavení z této zvůle, z této naprosto šílené korupce," prohlásil.

Dohoda o zóně svobodného obchodu na Ukrajině je platná od 1. ledna roku
2016. Ve spojení s tím zavedla Moskva vůči Kyjevu potravinové embargo.

Trailer k filmu Olivera Stona níže.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Die Presse: konec recese v Rusku je už blízko

Nehledě na pokračující geopolitická rizika, „transatlantické uvolnění“,
může mít sblížení s Čínou pozitivní dopad na ruskou ekonomiku, píše
rakouský časopis Die Presse.

Řada faktorů může přispět ke zlepšení ekonomické situace v Rusku.
Například brzy po zvolení Donalda Trumpa prezidentem USA, Trump vyzval ke
zlepšení vztahů s jeho ruským protějškem Vladimirem Putinem. Ve stejné
době Moskva posiluje kontakty s Čínou, podotýká autor článku.

Die Presse citoval analytičku Deka banky Nikoly Stephanové, která upozorňuje
na snížení zahraničního dluhu soukromého sektoru ruské ekonomiky.
Poznamenala, že odliv kapitálu se v Rusku snížil „a tím devizové rezervy
stále činí 400 miliard dolarů". Deka banka se rovněž domnívá, že v roce
2017 může recese v ruské ekonomice skončit a HDP vzroste o 1,1 %.

Hlava investiční společnosti East Capital Olle Olsson také podotýká, že
se snižuje závislost Ruska na energetickém sektoru. Podle něj je spotřeba
stále důležitější, a sektor nemovitostí vykazuje dobrý vývoj.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Čeští podnikatelé promluvili o svých zájmech v Rusku

Pro český byznys v Rusku je nejzajímavější strojařství a energetika.
Rozvoji těchto partnerských vztahů v těchto a dalších sektorech ekonomiky
má napomoci návštěva českého prezidenta Miloše Zemana v Rusku ve dnech 20.
- 24. listopadu s jeho delegací, která čítá 130 podnikatelů.

To řekl pro RIA Novosti vedoucí obchodní delegace Svazu průmyslu a dopravy (SP)
České republiky Jaroslav Hanák.

„České společnosti a podnikatelé mají zájmy ve sféře spolupráce s
ruskými kolegy, hlavně strojírenství a energetika, včetně nových zdrojů
energie. Kromě toho se může rozvíjet plodná spolupráce ve věci těžby
přírodních zdrojů, hlavně ropy a plynu, a také speciálních materiálů.
Čeští geologové a další specialisté se v těchto oblastech řadí do
světové elity, pracují v mnohých zemích světa," řekl Hanák.

V rámci kontaktů v rozvoji dopravní infrastruktury české společnosti,
podle slov Hanáka, jsou schopné vypracovat projekty a spolupracovat na
vytvoření nových rychlostních silnic, také pomoci s rekonstrukcí již
existujících magistrál. Nebo, například, vytvořit spolupráci ve věci
oprav železničních lokomotiv.

Aktivita českých firem na ruském trhu, které jsou činné ve sféře
zemědělství, v mnohém závisí na podnikatelské odvaze vedoucích, řekl
Hanák. Přitom zmínil, že mezi nimi jsou silní hráči, například podnik
Madeta, která už mnoho let dodává mléčné produkty do Ruska. „Ale k tomu,
aby bylo možné se dlouhodobě udržet v Rusku, myslím, že české
společnosti prostě potřebují jít cestou vytváření společných podniků.
Kromě jiného je to svého druhu „inteligentní cesta", jak obejít sankce,"
řekl Hanák.

Podle slov Hanáka se ruská ekonomika postupně stabilizuje a roste, i
investiční klima ukazuje solidní možnosti pro zahraniční firmy. „Co se
týče konkrétních šancí pro obchod a investice v Rusku za účasti
českých společností, doufám, že nastávající jednání prezidentů obou
zemí budou napomáhat jejich rozšíření a rozvoji," řekl čelní
představitel české obchodní delegace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
USA se obrátily na Putina s prosbou, aby přijal Kerryho

USA se obrátily na Vladimira Putina s prosbou, aby přijal ministra zahraničí
USA Johna Kerryho během jeho návštěvy Moskvy, sdělil tiskový mluvčí
prezidenta Dmitrij Peskov.

Návštěva se koná 23.-24.března, Kerry bude jednat s ministrem
zahraničních věcí Sergejem Lavrovem. Jak se uvádí v komentáři MZV, teď
„není situace v rusko-amerických vztazích jednoduchá", mimo jiné i v
důsledku série „konfrontačních kroků, které podnikl Washington pod
záminkou ukrajinské krize".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Radě Evropy litují přijetí Dumou zákona o mediálních zahraničních
agentech

Komisař Rady Evropy (RE) pro lidská práva Nils Muižnieks vyslovil
politování v souvislosti s přijetím Státní dumou zákona o masmédiích
– zahraničních agentech.

„Ruský zákon nyní dovoluje zacházení s masmédii zaregistrovanými v
zahraničí nebo financovanými ze zahraničí jako se „zahraničními agenty,"
napsal Muižnieks na Twitteru.

„Tato nová omezení svobody masmédií vzbuzují velké politování," dodal.

Změny statutu mediálních zahraničních agentů byly odvetnou akcí za
pronásledování ruských médií v USA, zejména uznání RT America za
zahraničního agenta, zdůraznili poslanci.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť