Question:
Senátor Canov, bývalý učitel: S požadavky stávkujících studentů mám
problém. Dokud není Babiš odsouzen, je nevinen

PŮLNOČNÍ ROZHOVOR „Andrej Babiš nechce jít do koaliční vlády, protože
by se musel dělit o politické body a jiná strana by mu je mohla ubírat.
Vyhovuje mu současná situace, vadí mu sice trochu slovo v demisi, ale méně,
než mít někoho ve vládě,“ tvrdí Michael Canov, senátor za STAN a
starosta Chrastavy. Lídr hnutí ANO se podle něj neobává předčasných
voleb, záleží mu hlavně na tom, aby vina za jejich konání padla na
ostatní. Současně zdůraznil, že Babiš je českým Berlusconim.

V minulém týdnu demonstrovali studenti po celé republice za dodržování
ústavních zvyklostí. V Reflexu Václav Klaus mladší odmítl, aby se
politika míchala do škol. Jak vnímáte tyto studentské aktivity jako
senátor i jako bývalý gymnaziální profesor chemie? Patří studentům náš
obdiv za jejich boj o zachování demokracie, nebo je pro vás lepší reakce:
reminiscence si s prominutím strčte za klobouk, jak říká Václav Klaus
mladší?

To je dobrý dotaz. Na jednu stranu vítám, že studenty zajímá dění kolem
nich. Na druhou stranu jejich požadavek, aby odstoupil premiér v demisi, má
jeden problém. Ústava říká, že v trestní věci rozhoduje pouze soud. A
Listina základních práv a svobod říká, že dokud rozsudkem nebyla
vyslovena vina, je obžalovaný považován za nevinného. Podle mého názoru a
ústavního pořádku je třeba hledět na toho, kdo není pravomocně odsouzen,
jako na nevinného. Požadavek studentů mi nepřijde jako zachovávání
ústavních zvyklostí. Pro politiky v něm není výjimka, ať se nám to
líbí, nebo nelíbí. Podle mě každý obviněný ví sám, jestli je vinný,
nebo nevinný, a pokud je přesvědčen, že je nevinný, tak se hájí.

V tomto smyslu nejde o ústavní pořádek. V minulosti rezignovali politici i
za mnohem menší prohřešky než Andrej Babiš. Studentům jde také o
morální hodnoty a vyhlídku vlády ve spolupráci s komunisty.

Volby nějak dopadly, vláda bez hnutí ANO je nesestavitelná, to by se museli
spojit včetně SPD všichni kromě KSČM, aby ho převálcovali. Jinak
považuji za chybu ústavy, že neplatí to co v Německu. Vláda bez důvěry
se chová jako vláda s důvěrou. Nastala situace, že máme vládu bez
důvěry, prezident může jmenovat, koho chce, a Babiš je premiérem. Podle
mého názoru jen předstírá jednání s ČSSD, ODS a tak dále a současný
stav mu vyhovuje nejvíce, protože má jednobarevnou vládu. Studenti
protestují, ale na Slovensku volají po předčasných volbách. Tady po nich
nikdo nevolá z obavy, že by Babiš vyhrál ještě více. Při současném
složení Parlamentu se musíme smířit se skutečností, že ANO bude ve
vládě a bude mít v čele svého lídra, kvůli kterému vyhrála.

V Deníku Referendum vyšel text jeho šéfredaktora a levicového aktivisty
Jakuba Patočky, který analyzuje proměnu politického systému a současnou
situaci na české politické scéně. Patočka vidí zásadní problém v
neexistenci praktické politické strategie, která by dokázala čelit režimu
šéfa hnutí ANO. Reakce na „Babišův režim“ jsou podle něj zoufale
nepřipravené, a proto má Babiš volnou cestu k ovládnutí celé společnosti.
„Proč nikdo nehrozí jak Babišovi, tak Zemanovi trestními následky za
jejich současné spiknutí proti Parlamentu?“ ptá se Patočka. Lze to brát
vážně? Měl by se podle vás objevit někdo a velmi rázně už proti
Babišovi zakročit?

Problém je, že ústava nerozlišuje vládu v demisi a nedemisi. Myslím, že
Babišovi se nedá dokázat, že by dělal něco protizákonně kolem
sestavování vlády. Vláda v demisi je argumentem protistran, ale ústava to
nerozlišuje. Prezident mlčí a v současnosti stále nechává původní
vládu, nepokouší se jmenovat novou. Kdyby zkusil jiného premiéra, nikdo z
hnutí ANO by to nevzal a mimo ANO by neměl šanci. Šance by byla, kdyby
prezident nereagoval dlouho, a porušil by tak ústavu. Co se týká premiéra v
demisi, z hlediska zákonů to nelze napadnout.

Andrej Babiš opět prioritně vyjednává s ČSSD. Jenže sociální demokracie
si řekla o pět resortů, které jí evidentně ANO nedá, a pak je ve hře
vnitrostranické referendum ČSSD. Jak vidíte vyjednávání o vládě? A co
tedy hrozba předčasných voleb, které jste zmínil? Babiš tvrdí, že je
nechce, je to tak? A jak by asi dopadly?

Říká se, že na nové volby doplácí ten, kdo je vyvolá. Podle mne je
Babiš chce a jde jen o to, aby se domluvili. Jestli ČSSD bude žádat čtyři
resorty, dostane tři, pokud by žádali šest, dostanou pět a tak dále.
Babišovi však jde nyní o to, aby předčasné volby nespadly na něj, ale na
ostatní, kteří překážejí vládě. Myslím, že strach dělá velké oči
a volby to mohou změnit. Otázka je, zda by se to s předčasnými volbami
nemohlo změnit k horšímu. Jednobarevnou vládu bude mít Babiš tak jako tak.

Je pravda, že na počátcích vyjednávání je požadavek a postupně
dochází ke kompromisu. Počítala s tím ČSSD, když vydala svůj požadavek?

Tak možná uvažuje ČSSD, ale ne Babiš. Babiš nechce jít do koaliční
vlády, protože by se musel dělit o politické body a jiná strana by mu je
mohla ubírat. Vyhovuje mu současná situace, vadí mu sice trochu slovo v
demisi, ale méně, než mít někoho ve vládě.

V Respektu vyšel s odkazem na průzkumy, které ukazují posilování hnutí
ANO, článek, že téma Antibabiš prostě nefunguje. Co vlastně udělal
Andrej Babiš s českou veřejností? Co by musel udělat špatně, aby ho
Češi měli dost?

Babiš, musí se přiznat, že má charisma. Mluví jednoduše, slíbí
každému, co chce, takticky mluví o jízdném zdarma pro důchodce. Když
zvýhodněné jízdné předtím v omezené míře navrhovala ČSSD, tak to
neschválili. Část lidí věří jeho lidovosti a jde o určité období, kdy
musejí projít slzavým údolím, aby pochopili, že nemá pravdu. Je to
skutečně takový český Berlusconi.

Vladimir Putin obhájil pozici prezidenta, a to s velkým náskokem. Dokonce i
Petra Procházková nebo Luboš Palata, které nikdo nemůže podezírat z
přízně k Rusku, píší o tom, že svým způsobem Rusové mají Putina rádi
i proto, že pod jeho vedením jde z Ruska strach. Lze chápat situaci tak, že
on je někdo, koho Rusové potřebují, a máme se s tím smířit? Jak vnímat
to, že Vladimir Putin neměl v podstatě konkurenci?

Rusové obecně chtějí panovníka, nevím, jestli mám říci diktátora, ale
mají to v genech. Chtějí někoho, kdo jim vládne a oni ho mohou milovat. My
s tím nic neuděláme, Putin mandát obhájil a holt si budeme muset žít dál.
Rusové nechtějí demokracii, tento systém jim vyhovuje.

Padá často argumentace, že i když teď ropu ještě potřebujeme, úloha
fosilních paliv bude postupně klesat. Ruský rozpočet se pak bude postupně
smršťovat. Může i toto přispět ke katastrofě Ruska? Putin slíbil nové
investice a reformy, věříte mu, že bude schopen diverzifikovat ruské
hospodářství a nějakým způsobem ho nastartovat?

Může to skutečně vést ke zhoršení situace v Rusku. Může se stát, že
Putin odejde velmi neslavně, což by v ruských dějinách nebylo poprvé, ale
když odejde Putin, nastoupí někdo v jiné barvě, ale zase budou chtít, aby
byl pevným panovníkem. Představa, že by měla šanci současná opozice, to
v dohledné době určitě ne. Rusové po takovém panovníkovi touží.

V minulých letech tolik napjaté vztahy mezi Ruskem a Západem dostávají
další vážné trhliny. Velká Británie i další klíčové země Evropské
unie obviňují Rusko, že stojí za útokem na bývalého ruského špiona
Sergeje Skripala a jeho dceru v anglickém Salisbury, který zásadním
způsobem zhoršil vztahy mezi oběma zeměmi. Mayová prosadila v britském
parlamentu vyhoštění 23 ruských diplomatů a další sankce. V reakci na
vyjádření ruské diplomacie, že smrtící jed mohl pocházet i z Česka,
navrhuje bývalý poslanec Ivan Gabal vyhostit ruské diplomaty z Česka.
Podobný názor zastávají i další. Měli bychom takto odpovědět?

Osobně bych Velkou Británii podpořil. Myslím si, samozřejmě nemám důkazy,
ale jsem si téměř jist, že Rusové v tom mají prsty. Své zrádce
pronásledují skutečně po celém světě. Vezměte si Lva Davidoviče
Trockého, toho našli až v Mexiku. Jednoznačně v tom jedou a zapírají.
Tady bych viděl nějakou symbolickou podporu Británie.

Myslíte symbolickou jako slovně, nebo tedy také vyloučit ruské diplomaty? A
kolik? Část, všechny?

Velká Británie také nevylučuje všechny, jen nějaký počet. Oni se zase
vrátí, ale dát najevo, že věříme Británii, a ne Rusům.

V Itálii zvítězily strany, které neskrývají odpor proti Evropské unii a
proti migraci do Evropy. Jde o předěl ve vývoji Evropské unie? Otřese se
„Brusel“? Budou strany označované jako „antisystémové“, „populistické“
a „extremistické“ v Evropě posilovat? A dokáže Evropská unie výsledky
voleb správně reflektovat?

Vedení Evropské unie dělá chybu, že problém stále bagatelizuje, a tohle
jsou důsledky. Evropská unie by měla tvrdě hlídat Schengen, ale tvrdě se
vším všudy, tedy nelegální uprchlíky vyhošťovat. A dokud tak činit
nebude, budou tyto strany pořád posilovat, nejen v Itálii, ale všude
včetně nás.

Je Evropská unie poučitelná? Už minimálně čtyři roky slýchám v
rozhovorech tuto kritiku a stále sílí.

Trošku se posunula ve vyjádřeních, ale nestačí to. Hlavní je udělat
neprodyšný Schengen, tedy vnější hranici, a nepropustit ani myš. To se
stále zanedbává. Kdyby ji chránili, nikdo by nepřišel ani do Itálie.

Čím dál více lidí nevěří Evropské unii, i když eurodotace čerpáme.
Ve Sněmovně vzniká iniciativa, která má jako hlavní cíl zlepšit
povědomí českých občanů o Evropské unii. Dostáváme správné informace
a umíme je adekvátně rozlišit?

Lidé v evropských státech cítí potřebu být pospolu, ale vedení Evropské
unie se stalo byrokratickým molochem. Když pak dojde na věc, ve které je
nutné reagovat, tak to nedokázala. Jako právě s uzavřením hranic Schengenu,
což nedokáže dodneška. Těch propojení je velmi mnoho, ale na druhou stranu
se mi moc nelíbí, když se rozhodnutí, zda Evropská unie ano, či ne dává
do rovnítka s dotacemi.

Chápu. Politici i veřejnost často používají dotace jako argument, ale brzy
dojde k omezení finančních kohoutů z Evropské unie. Nicméně moje otázka
zní, zda občané dokážou adekvátně vyhodnotit plusy a minusy našeho
členství?

Hodně hraje roli generace. Mladé generace mluví jazyky, hodně cestují a
podobně, mají k Evropské unii lepší vztah a berou ji za svoji. Já jsem ze
starší generace a tam to má Unie těžší. Procestoval jsem celou Evropu,
tak se nebojím něčeho neznámého. Informace jsou překryty tématy, jako
jsou uprchlíci. Takže informace samozřejmě ano, ale všechno přebíjejí
signály jako spojitost s krizí a uprchlíky.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Američtí senátoři projevili tvrdou pozici ve vztazích s Moskvou

Američtí senátoři zkritizovali výroky Trumpa a jeho kandidátů vůči
Rusku a potvrdili svoji připravenost na tvrdou politiku ve vztahu s Moskvou,
informuje vydání Hill.

„Demokraté a Republikáni, kteří podle mého názoru v Kongresu vytvoří
většinu, jsou velmi znepokojeni akcemi Ruska a tím jak budeme koordinovat
naší politiku s prohlášeními Donalda Trumpa, která udělal během své
předvolební kampaně," řekl demokrat Ben Cardin představující v senátu
stát Maryland.

Senátor informoval o plánu zavést „komplexní" návrh zákona, který bude
reagovat na „porušení mezinárodních norem" ze strany Moskvy, který
poslouží i k boji s ruskými hackery.

Republikánský senátor Lindsey Graham pak řekl, že má v úmyslu předložit
iniciativu k aktivnější podpoře spojenců USA ve východní Evropě.

Další slavný člen senátu z Republikánské strany John McCain varoval
Trumpa před „obnovou" vztahů s Moskvou a vyzval zvoleného prezidenta
kriticky prozkoumat možnosti obnovy vztahů s RF.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Něběnzja je přesvědčen, že USA chtějí zpochybnit úlohu Ruska v Sýrii

USA předložily k projednání RB OSN svůj návrh rezoluce o prodloužení
mandátu mise OPCW, která vyšetřuje chemické útoky v Sýrii, aby
zpochybnily úlohu Moskvy v politickém urovnání v Sýrii, prohlásil stálý
zástupce Ruska při OSN Vasilij Něběnzja.

Rusko zablokovalo ve čtvrtek v RB OSN americký návrh rezoluce o prodloužení
mandátu mise v jeho nynější podobě. Dokument o prodloužení mandátu mise
pro vyšetřování chemických útoků v Sýrii podpořilo 11 zemí. Proti
vystoupila také Bolívie. Čína a Egypt se hlasování zdržely. Stálá
zástupkyně USA v OSN Nikki Haleyová poté prohlásila, že Moskva „zabila"
misi OSN a OPCW.

Oznámil rovněž, že Moskva znovu předloží RB OSN ke hlasování svůj
návrh rezoluce o mandátu mise OPCW. Dříve ve čtvrtek odvolala Moskva svůj
návrh rezoluce, protože členové Rady bezpečnosti ho odmítli projednávat
po americkém návrhu. Později vyzvala Bolívie RB, aby se vrátila k
projednání ruského dokumentu.

Washington vyzval dříve Moskvu, aby změnila svou pozici v otázce
společného mechanismu OSN a OPCW před vypršením mandátu mise.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pravé barvy: Rusko zveřejnilo surové záběry z východní Ghúty (VIDEO)

Syrská armáda pokračuje ve své vojenské operaci ve východní Ghútě. Od
teroristů bylo již osvobozeno 70 % území. Evakuace civilistů stále
probíhá.

Ruská mise v OSN zveřejnila patnáctiminutové video pojednávající o
situaci ve východní Ghútě.

Ruský stálý zástupce při OSN Vasilij Nebenzja popsal video, jako „dokumentární
snímek v pravých barvách", který zobrazuje „skutečný obrázek toho, co
se děje na tomto předměstí Damašku".

„Doufám, že členové Rady bezpečnosti OSN si najdou čas, aby se na film
podívali, řekl Nebenzja.

Dokumentární film ukazuje civilisty opouštějící východní Ghútu přes
humanitární koridory. Celému procesu napomáhá ruské středisko pro
usmíření bojujících stran.

Syrská armáda již osvobodila přinejmenším 70 % území východní Ghúty,
které od roku 2012 kontrolovaly protivládní ozbrojené skupiny včetně
Fronty an-Nusrá*.

Téměř 50 000 civilistů bylo v minulých dnech evakuováno z tohoto území,
avšak teroristé nadále drží asi 300 000 lidí.

*Teroristická organizace je v Rusku zakázána.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Google News skryje před uživateli zprávy RT a Sputniku

Agregátor zpráv Google News bude hodnotit informační materiály od RT a
Sputniku za účelem boje s „ruskou propagandou“. Oznámil to portál VICE s
odvoláním na předsedu řídící rady společnosti Alphabet, do jejíhož
složení patří Google Inc, Erika Schmidta.

Na fóru o mezinárodní bezpečnosti v kanadském Halifaxu Schmidt prohlásil,
že v Google hodlají čelit „šíření dezinformace". Společnost pracuje na
systému hodnocení informačních webových stránek, který bude formovat
seznam odkazů Google News v souladu s vnitřním ratingem zdroje. Schmidt
zdůraznil, že se podobná politika dotkne v první řadě RT a Sputniku.

„Nechceme blokovat webové stránky. Není to náš styl. Nejsem stoupencem
cenzury, jsem stoupencem hodnocení", tvrdí předseda řídící rady
společnosti.

MZV později oznámilo, že vypracovává formy a metody reagování na tuto
situaci. Ministr spojů Nikolaj Nikiforov prohlásil, že Rusko odpoví
zrcadlově na požadavek amerických úřadů uznat RT za zahraničního agenta.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Poradce Putina: kurz rublu k dolaru je snížen třikrát

Současný kurz rublu k dolaru je snížen třikrát, řekl poradce prezidenta
Ruska pro otázky místní ekonomické integrace, akademik RAV Sergej Glazjev ve
vysílání Ruské zpravodajské služby.

Ekonom uvedl hodnocení Organizace ekonomické spolupráce a rozvoje kupní
síly dolaru a popsal metodiku počítání: vezme se koš zboží v Rusku a v
USA a srovnává se, kolik zboží z něj je možné koupit za 100 dolarů v
Americe a v Rusku.

Ovšem podle názoru ekonoma je třeba fixovat kurz ne na úrovni 23-25 rublů,
ale „na úrovni těch výkyvů, které byly v posledních dvou letech — о
60 dо 80".

Glazjev také předpokládá, že zásah Centrální banky Ruska ještě může
změnit situaci na měnovém trhu.

„Jsem přesvědčen, a to řekne každý ekonom, že Centrální banka se
musí vrátit na trh a dát trhu na vědomí, jaký kurz rublu považuje za
správný, a držet se tohoto kurzu", řekl poradce prezidenta.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministr Pelikán na ČT prozradil: Zemana jsem nevolil. A dnes dělá to, co
jsem od něj čekal

Ministr spravedlnosti Robert Pelikán (ANO) v Interview ČT24 prozradil, jak se
na vládě debatuje o Číně. Vyjádřil se také ke kauze nošení
muslimských šátků na školách a pár slov přidal i k nedávné cestě
prezidenta Zemana na ruské fórum na ostrově Rhodos. Miloš Zeman vystoupil na
Dialogu civilizací jako hlavní řečník a podle Pelikána to není v
pořádku. Já jsem Miloše Zemana nevolil, konstatoval mimo jiné.

„Nedozvěděli jsme se nikdo nic nového, ale to, co jsme postupem času
řekli veřejně, jsme si teď mohli říct z očí do očí. Škoda že to
nemohlo být opačně,“ poznamenal Pelikán k tématu Čína a dalajláma. „Vláda
vystupuje jednotně, ale chápu, když v jednu chvíli narazíme na výhradu
svědomí, musíme o tom mluvit s panem ministrem zahraničí, protože je to
primárně jeho agenda,“ zdůrazňoval ministr spravedlnosti.

„Mě osobně trochu mrzí, když v zahraniční politice tolik akcentujeme
pragmatismus. Já si myslím, že bychom měli držet určité ideály a že to
se zahraniční politikou není neslučitelné,“ podotkl dále člen vlády.
Blíž se však ke sporům o dalajlámu vyjadřovat nechtěl, protože kabinet
stanovisko o vstřícnější politice vůči Číně přijal ještě před tím,
než se Pelikán stal ministrem.

Pár slov padlo ještě k cestě prezidenta Zemana na Rhodos před pár týdny,
kde se uskutečnilo ruské Fórum civilizací. „Já jsem měl skutečně s tou
cestou problém, protože si myslím, že byla v rozporu s naší oficiální
politikou, která je loajální k sankcím vůči Rusku. Mě jsem pocit, že
tato cesta je v rozporu se směřováním vlády,“ je přesvědčen člen
vlády. „Já jsem Miloše Zemana nevolil a musím říci, že v zásadě
splnil má očekávání,“ doplnil k tématu.

Zatím ale neví, koho by podpořil v příští volbě prezidenta. Dobrým
prezidentem by teoreticky mohl bý i současný ministr obrany Martin
Stropnický (ANO), ale je to prý také dobrý ministr obrany, takže je otázka,
jestli by měl jít na Hrad, jak to naznačuje šéf hnutí ANO Andrej Babiš,
nebo by měl třeba zůstat ministrem.

Ve druhé polovině pořadu Pelikán okomentoval i spor o nošení muslimských
šátků na školách. Ačkoli na „šátek“ nemá vyhraněný názor,
hidžáb už by prý odmítal. A nejen to. „Myslím, že máme právo
vynucovat dodržování určitých pravidel na každém, kdo chce žít v naší
společnosti,“ konstatoval člen kabinetu.

Nakonec se vyjádřil ke zvyšování pokut za dopravní přestupky, ale i za
rušení nočního klidu nebo za urážku úřední osoby. Ministra to prý
nechává chladným, protože tato zpřísnění jsou podle názoru člena
kabinetu v mezích.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rusko a Čína nacvičí akce pro případ „provokačních útoků
balistických střel“

Rusko a Čína nacvičí během počítačového cvičení v protiraketové
obraně úkony pro případ „náhodných a provokačních útoků
balistickými střelami,“ informuje v pátek ministerstvo obrany RF.

Druhé rusko-čínské počítačové velitelsko-štábní cvičení Letecká a
kosmická bezpečnost 2017 se má konat v Pekingu 11-16. prosince.

Cílem této akce je „společné řešení otázek plánování a úkonů
jednotek PVO" za účelem „zvýšení možností reagování na náhodné a
provokační útoky balistickými střelami."

MO zdůraznilo, že cvičení není namířeno proti třetím zemím.

Dané cvičení, jak stojí v zprávě pro tisk, „má kvalitativně zvýšit
úroveň součinnosti ozbrojených sil Ruska a Číny v odrážení dnešních
výzev."

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Hollanda zkritizovali za udělení řádu saúdskému princi

Francouzští politici ze strany Národní fronta zkritizovali rozhodnutí
francouzského prezidenta o vyznamenání saúdského prince Mohameda bin
Nájifa řádem Čestné legie.

Televize Al Arabiya předtím sdělila, že po schůzce politiků, jež se
konala 4. března v Paříži, bylo princovi předáno toto vyznamenání „za
jeho úsilí v boji proti extremismu a terorismu."

Viceprezident strany Národní fronta, poslanec Europarlamentu Florian Filippot
odsoudil prezidentovo rozhodnutí.

„Hollande vyznamenal řádem Čestné legie korunního prince Saúdské
Arábie: máme pak mluvit o řádu hanby? Je to kapitulace elit," napsal
Filippot na svém účtu na Twitteru.Další spolustraník Le Penové, poslanec
Národního shromáždění Gilbert Collard také označil toto rozhodnutí za
hanbu.

„Hollande předal řád Čestné legie saúdskému korunnímu princovi… za
jeho akce proti terorismu: Putin se směje. Hollande nevyhlásil embargo na
řád Čestné legie pro prince Saúdské Arábie: je to hanba!" míní politik.

Řád Čestné legie je národní vyznamenání zřízené 19. května 1802
Napoleonem Bonapartem. Teto řád je nejvyšším vyznamenáním a uznáním
zvláštních zásluh o Francii.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Waszczykowski: Polsko bude blokovat předání plynovodu OPAL Rusku

Polský ministr zahraničí Witold Waszczykowski řekl, že Polsko bude blokovat
předání plynovodu OPAL Rusku.

„Jestli Gazprom začne aktivně využívat OPAL, tak plynovod „Jamal —
Evropa" ztratí svůj význam. A proto se budeme snažit zablokovat předání
OPALu Rusům. Předložíme žalobu Evropské komisi a Evropskému soudu," řekl
Waszczykowski v rozhovoru pro Onet.pl.

Už dříve bylo známo, že Evropská Komise rozšířila Gazprom přístup k
plynovodu OPAL. MZV Ukrajiny naopak vyjádřilo své rozhořčení nad
rozhodnutím Evropské komise dovolit společnosti Gazprom využívat až 90 %
plynovodu OPAL v Německu, oznámilo, že je to porušení Asociační dohody s
EU.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pozorovatel Reuters: Rusko vyhrálo v Sýrii navzdory prognózám USA

Ruský prezident Vladimir Putin vyhrál v Sýrii navzdory očekávání USA,
jež byly přesvědčeny, že uvízne v „bažině“ a nedokáže ničeho
dosáhnout, píše pozorovatel agentury Reuters Josh Kohen.

Včera Rusko prohlásilo, že stahuje jednotky ze Sýrie. Takže Moskva nejenže
neuvízla v „bažině," ale, soudě podle všeho, byla její kampaň velmi
úspěšná a vynesla jí velké vítězství, míní Josh Kohen.

Rusko především přelomilo situaci a upevnilo pozice syrského prezidenta
Bašára Asada. Do zahájení operace mnozí předpovídali, že syrská vláda
brzy zkrachuje, ale po pěti měsících vyšlo najevo, že vládní armáda má
vážnou převahu. Rusko nejen pomohlo Asadovi obnovit kontrolu nad významnými
územími, ale donutilo USA vzdát se požadavků ohledně okamžitého
sesazení syrského lídra, píše pozorovatel.

Za třetí, ruský prezident odpověděl Turecku na sestřelený Su-24,
ponížil ho a rozmístil vedle turecké hranice nejmodernější protivzdušný
raketový systém S-400. Nyní má Rusko převahu v nebi nad Sýrií a nad
sousedními zeměmi, kdežto se turecká letadla nemohou dostat do vzdušného
prostoru Sýrie, připomíná pozorovatel Reuters.

Ruskému prezidentovi se podařilo přivést do rozpaků skeptiky s pomocí
dobře promyšlené strategie zaměřené především na zachování Asadovy
vlády, kdežto syrská politika USA vypadá jako „beznadějný zmatek." Rusko
zvolilo jasný a dosažitelný cíl a zaměřilo na něj své spojence, píše
pozorovatel Reuters.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Za totality německé zboží budilo nadšení. A teď... Nechápu. Ruská
propaganda otočila Čechy tam, kam to komunistům nešlo, zoufá si
konzervativec

CIVILIZACE A MY Politici jsou v případě uprchlické krize jako silničáři,
které každý rok zaskočí první sníh. Předseda brněnských konzervativců
Svatopluk Kalužík tvrdí, že bychom v případě štěpení Evropské unie
určitě spadli do ruského vlivu, Rusko Českou republiku stále bere jako
součást své sféry vlivu, a to je podle něj nebezpečné. V případě
uprchlické krize Kalužík vidí největší riziko v možnosti nárůstu
terorismu v Evropě.

Imigrační krize se začíná vyhrocovat – zatím jen v Řecku, na
řecko-makedonské hranici a částečně v Rakousku a Bavorsku, které hovoří
o přivírání hranic. Jak se podle vás během posledního roku změnila
situace ohledně migrace do Evropy?

Vidím spíš to, co se nemění, a to je podle mě složení imigrační vlny.
Jde stále o tři skupiny. Jednak jsou to lidé, kteří potřebují pomoc a
zaslouží si ji, pak je tam skupina ekonomických dobrodruhů a třetí, to
jsou jenom dobrodruzi. Na ty poslední dvě skupiny má platit přísný metr,
hranice jsou hranice, Schengen přece nedovoluje volný pohyb komukoli. To ale
mělo být řečeno hned na začátku migrační krize. Co mají dnes Řekové
vlastně dělat, střílet do člunů nemohou, jak tedy mají posílat
uprchlíky zpátky?

Kde vidíte rizika příchodu velkého počtu migrantů do Evropy, jaké mohou
být ekonomické a bezpečnostní aspekty této skutečnosti?

Bál bych se spíše terorismu než ekonomických dopadů. V celkovém počtu
510 milionů obyvatel Evropské unie je současný počet 1,7 milionu imigrantů
jen kapkou v moři. Země Unie navíc vymírají, Evropa se vylidňuje.
Samotného počtu příchozích bych se tedy příliš neobával, nebezpečí je
v jejich shromaždování a vytváření ghett, radikalizaci a terorismu.

Politici jsou evidentně imigrační krizí zaskočeni. Co si myslíte o
připravenosti EU? A jak je na tom Česká republika?

V Itálii jsou problémy s imigranty už několik let a nikdo si toho pořádně
nevšímal a nezabýval se řešením tohoto problému. Je to, jako když
každý rok silničáře zaskočí sníh. Pokud jde o Českou republiku, ani my
nejsme připraveni, spoléháme jen na to, že tady migranti nezůstanou a že
se jim u nás nebude líbit.

Podle některých předpovědí se migrační vlna letos převalí i přes
Českou republiku. Myslíte si, že to tak skutečně bude?

Toho bych se tolik nebál. Paradoxně nás chrání to, že se nemáme tak
dobře, aby to bylo pro imigranty lákavé, přinejmenším ekonomické
imigranty sem nic neláká. A pokud jde o třetí kategorii migrantů, tedy
potenciálních teroristů, ty také více lákají země, kde už jsou
muslimské menšiny. Nechci nebezpečí podceňovat, ale sýčkovat, že nastane
brzy konec světa, také nechci. Myslím, že řešení by se mělo hledat
postupně.

Stálým zdrojem prchajících lidí je syrský konflikt. Střetají se tam
viditelně zájmy Turecka a Ruska. Myslíte, že hrozí konflikt mezi těmito
silami?

Konflikt v Sýrii stále eskaluje, trvá příliš dlouho a jde o složitý
problém. Musím v této souvislosti citovat Karla Schwarzenberga, který řekl,
že Sýrii budou všechny mocnosti bojovat až do posledního Syřana. Je to
velmi komplikované, konflikt mezi Tureckem a Ruskem opravdu hrozí. Západ má
ale určité páky na Turecko jako na člena NATO a Turci slíbili, že se budou
chovat jako spojenci. Jak vše nakonec dopadne, nevím, ale doufám, že Turecko
situaci nevyhrotí až k velkému konfliktu. Ono stačí už to, jak je vše
vyhroceno nyní včetně všech zájmů ostatních mocností a „podmocností“.

Jaké jsou nyní po ukrajinské krizi a syrském angažmá zájmy Ruska? Je
bezpečnostní hrozbou?

Četl jsem v jenom humoristickém románu z počátku dvacátého století, že
s mezemi morálky je to stejné jako s hranicemi carského Ruska – jsou
pořád někde jinde. A to trvá přes doby komunismu až do současnosti.
Obávám se, že Rusové budou pořád někým ohrožováni, aby ho pak museli
„v zájmu své vlastní bezpečnosti“ obsadit.

S klesající cenou ropy na tom není dobře ruská ekonomika. Ani Rus nemusí
vydržet všechno. Máme se bát rozpadu Ruska? Vnitřních konfliktů?
Příchodu někoho ještě více vyhraněného vůči Západu? Obnovení
konfliktu na Ukrajině nebo začátku jiné války za účelem vybuzení
vlastenectví a zakrytí vnitřních problémů? Jaké faktory v „ruské“
problematice jsou běžně opomíjeny?

Vidím například to, že vše nejvíce odnášejí chudí Rusové, ti boháči
budou mít třeba o jedno auto míň, ale prostí lidé to pocítí. Nikdy se
přitom neměli dobře, ani za časů Sovětského svazu a trvá to dál. Je ale
možné, že peníze rozhodnou i v případě plánování nějakých výbojů,
že prostě budou muset spíš s expanzemi počkat. Putin Rusům vrací
národní hrdost, odedávna žili v bídě a jediné, co měli, byla jejich
hrdost. Dovedou pak zatnout zuby, protože matička Rus to potřebuje. Na
rozdíl od nás jsou Rusové schopni skutečně leccos vydržet.

V této nervózní situaci sílí v Evropské unii určité „odstředivé“
tendence, chystá se britské referendum. Myslíte, že hrozí větší
štěpení EU?

Cameron se určitě vrátil z jednání v EU s přijatelnou variantou a já
doufám, že to Britové ustojí stejně jako v době, kdy hrozilo, že se
rozpadne sama Británie a Skotové hrozili, že odejdou. Nakonec zůstali a
myslím, že to tak dopadne i s referendem o vystoupení Británie z EU. A
věřím, že jsou natolik rozumní, že budou tlačit na to, aby se Evropa
změnila k lepšímu, ale jako členové Evropské unie. Jejich odchodem by
Evropa hodně ztratila na barvitosti a možnostech dalšího rozvoje.
Stěžejní velmoci Francie a Německo s Velkou Británií tvoří trojúhelník,
pokud by zůstali jen Němci a Francouzi, mohlo by to vyvolat problémy a odpor
ostatních zemí a následný dominový efekt s vystupováním z EU.

V otázkách migrační krize se sjednotily země Visegrádské čtyřky. Jak
hodnotíte tento fakt a vývoj v těchto státech?

Jestli se V4 nějak sjednotila, je to snad jen právě v pohledu na nebezpečí
migrační krize, ale jinde to nevidím. Stále jsem přesvědčen, že tady to
Rakousko-Uhersko chybí. Ze zemí V4 je mi velmi sympatické Polsko a jeho
současný vývoj, je stále prozápadní, chce po Evropské unii jinou politiku,
a to je v pořádku, Unie nedělá jen samé rozumné kroky. Orbán je pro mě
míň čitelný, ale ve věci uprchlické krize jedná rozumně.

Jak si vysvětlujete, že Češi patří k největším euroskeptikům?

To nechápu, za totality budilo západoněmecké zboží jen nadšení, jet do
západního Německa bylo nesplněným snem mnoha lidí a teď nadáváme, že
se sem vozí německé zboží, a bereme to tak, že na nás Němci málem
páchají zločin. To je jen malý příklad, myslím, že tady se páté
koloně proruské propagandy opravdu povedlo otočit názory veřejnosti
opačným směrem. Komunistická propaganda se o něco takového snažila
čtyřicet let a nepovedlo se jí to, a dnes, když už není tak mocná, jí
kvete pšenka. Nechápu to a je to pro mě absurdní.

Je možné, že v případě dezintegrace EU zůstane Česko mimo velmocenské
sféry vlivu?

Neumím si představit nějaké kličkování. Pro některé lidi je snem být
jako neutrální Švýcaři, ale to je jen zbožné přání. Vždy jsme byli v
nějaké sféře vlivu. A malé země navíc nemohou příliš spoléhat na
slušnost sousedů, určitě bychom spadli do ruského vlivu, Rusko nás stále
bere jako součást své sféry vlivu. To je velice vážné nebezpečí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruská výsadková loď proplula Bosporem za doprovodu tureckých člunů. VIDEO

Velká ruská výsadková loď Alexandr Otrakovskij proplula Bosporem pod
zvýšenou kontrolou z turecké strany.

Podívejte se, jak loď doprovázely čluny pobřežní hlídky a policejní
vrtulník.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nechali jsme prezidenta Zemana proklepnout elitním agentem Köcherem. Některé
postřehy vás možná překvapí

ROZHOVOR Návštěvu prezidenta Si Ťin-pchinga a vytváření nadstandardních
vztahů s Čínou považuji za jeden z největších státnických počinů
naší soudobé historie. Jinak je Miloš Zeman občas zbytečně prostořeký a
nepředvídatelný, což mu ale pomohlo ke zvolení. Lidé už totiž mají dost
toho být obelháváni a manipulováni. Výroky na rovinu, byť občas v dikci
poněkud hospodské, berou. Opravdu je to podobné se zvolením Donalda Trumpa.
Takhle hovoří bývalý „krtek v CIA“, tedy tajný agent československé
rozvědky Karel Köcher.

Nedávno jste naznačil, že mezi chováním Donalda Trumpa a Miloše Zemana
spatřujete jistou analogii. Ostatně český prezident se nyní vyjádřil ve
smyslu, že byl vždy hrdý na oslovení „český Trump“. Pojďme tu „jistou
analogii“ rozvést...

Myslím, že podoba je zejména v tom, že Trump i Zeman stejně pohrdají
takzvanou politickou korektností, která vyžaduje, aby o nepříjemných
faktech, které jsou v rozporu s obrazem společenské reality vnucovaným
veřejnosti etablovanými mocenskými elitami a jejich médii, se buď úplně
mlčelo anebo aspoň mluvilo tak, jakoby vlastně o žádné závažné
problémy nešlo. A mluví o nich bez ohledu na to, jestli tím někoho urazí a
bude jim nadáváno do populistů nebo i hulvátů. Není divu, že je to lidem,
kteří mají plné zuby manipulace, sympatické. Mně také.

Je Miloš Zeman, jak mu to někteří přisuzují, trojským koněm Ruska a
Číny v Evropě?

To je hloupost. Nicméně u nás je to tak zavedené, že se lidi ptají, za
čí peníze kdo a co dělá. Tedy, někteří lidé, a nedá mi to, abych
neřekl, že se nelze vyhnout podezření, že soudí podle sebe. Z
ekonomického hlediska je pro nás Rusko gigantický a navíc vstřícný trh.
Využít toho je bezesporu v našem národním zájmu. A samozřejmým
předpokladem toho využití je nekonfliktní vztah zahraničněpolitický. Což
ani zdaleka neznamená vztah vazalský, jak se nám snaží namluvit
mainstreamoví rusofobové. Bezkonfliktní vztah a vztah vazalský jsou dvě
zcela různé věci.

Pokud jde o Čínu, tak návštěvu prezidenta Si Ťin-pchinga a vytváření
nadstandardních vztahů považuji za jeden z největších státnických
počinů naší soudobé historie. Inspirovat velmoc takového statutu, aby
vstoupila do Evropy našimi dveřmi, je úžasný úspěch. A že by nám Čína
mohla kvůli tomu něco diktovat? Jsme opravdu pro ně tak důležití, že by
tím něco smysluplného získali? Dalším, sice ne tak spektakulárním, ale
pro nás také důležitým státnickým počinem, je Zemanova snaha o
navázání užších vztahů s Rakouskem, o níž svědčí vstřícné
pozvání zřejmě budoucího rakouského prezidenta na Hrad. S Rakušany, jako
se Slováky, jsme kulturně a etnicky v podstatě totožní, takže usilovat o
blízké formální vztahy je něco, o co měli dřívější prezidenti
usilovat již dávno.

Jak vnímáte humbuk kolem setkání ministra kultury Daniela Hermana se
čtrnáctým dalajlámou Tändzinem Gjamcchem?

Samozřejmě, že Číňané to nesou nelibě. Podle mě ale ne proto, že by
jim to dělalo mezinárodně špatné vztahy s veřeností. Takový pupek světa
nejsme. Ale spíše proto, že se jim to jeví jako hluboce urážlivé a
neetické vzhledem k tomu, jakou k nám projevili formální úctu návštěvou
svého prezidenta v Praze. V našem jednorozměrném chápání ideologie
čínského vedení jako komunistické v tom smyslu, jak známe komunistickou
ideologii z naší domácí zkušenosti, zcela přehlížíme, že čínská
komunistická ideologie zahrnuje řadu tradičních konfuciánských hodnot,
mezi které patří mimo jiné rituální vyjadřování úcty k tomu, s kým
jednáme. A právě s tím to mávání tibetskými vlajkami a okázalé
vítání dalajlámy bylo v zásadním střetu.

Předpokládám, že si toho ministr Herman byl dobře vědom, v katolických
seminářích mají totiž seminaristé přednášky o orientálních
filosofiích a náboženstvích. A pokud jde o dalajlámu jako takového,
nazývat ho „jeho svatost“ a považovat ho za velkého duchovního vůdce je
úsměvné. V čem to jeho velké duchovno spočívá? V nabádání k
pěstování ušlechtilých pocitů? V tom, jak meditovat? To vám stejně
dobře poradí psychoterapeut. Ostatně podobná moudra jako ta, které
rozdává, najdete pravidelně v nedělních přílohách novin. A koho že to
vlastně dalajláma jako vůdce představuje? Buddhismus má, pravda, desítky
milionů stoupenců, ale jeho odnož gelugpa, potažmo lámaistický buddhismus,
činí tak šest procent.

Také je třeba si uvědomit, že lámaistický režim v Tibetu byl až do
nedávného obsazení Číňany mimořádně brutální formou feudalismu, ne-li
otrokářství. Když někdo nechtěl pracovat pro lámy jako otrok od rána do
noci, a pokusil se jim vzpříčit nebo utéct, usekli mu ruku, vypíchli oči,
eventuálně ho stáhli z kůže. To se dělo až do příchodu čínských
vojsk v roce 1951. Také je dobře známo, že dalajláma byl placen CIA, což
sám několikrát připustil. Jeho plat byl konkrétně sto čtyřicet pět
tisíc dolarů ročně, a nepochybuji, že je na výplatní listině CIA dodnes.
Duchovním a národním vůdcem Tibeťanů v Tibetu rozhodně není.

Podle mě je ta nedávná akce s dalajlámou klasická „covert operation“,
tedy pokradmá operace realizovaná podle scénáře sepsaného v zahraničí.
Všechno to do sebe až příliš dobře zapadá. Dalajlámova cesta do Prahy
nedlouho po uzavření česko-čínské dohody o ekonomické spolupráci a
těsně před oslavami státního svátku, jeho přijetí ministrem Hermanem a
souběžně s tím probíhající aféra kolem neudělení jednoho z
nejvyšších českých vyznamenání panu Bradymu.

To, že je Zemanovo otvírání dveří Číně do Evropy pro dosavadní
americkou velmocenskou strategii nepřijatelné, je nepochybné. Je jenom
logické soudit, že z toho pro její vykonavatele vyplývá potřeba, buď
vyvolat takový „občanský neklid“, který by vedl k prezidentovu pádu, a
kdyby se ukázalo, že to nejde, tak alespoň zabránit, aby byl zvolen na
další funkční období. Připomíná to tak trochu jedno Stalinovo oblíbené
úsloví: „nět čelověka – nět problemov“. Ve stejném světle vidím i
červené karty rozesílané v krabicích z amerického velvyslanectví,
dvojjazyčné transparenty „stydím se za svého prezidenta“, červené
trenýrky a tak dále.

Kritici, kteří se dokáží oprostit od absolutní nenávisti k Miloši
Zemanovi, mu vyčítají hlavně neschopnost přiznání chyby a sebektritiky.
Co vy na to?

S tím Miloš Zeman podle mého opravdu problém má.

Nemyslíte si, že je jeho nepředvídatelnost způsobena náklonností k
alkoholu?

To ani ne. Vždyť pije zhruba stejně, jako převážná většina Čechů.
Spíš si myslím, že je to věc jeho osobnosti, tedy něčeho, s čím toho
člověk moc neudělá. Prostě takový je. Ta zásadní otázka je, jestli mu
nedostatek sebekritiky zásadním způsobem překáží ve výkonu funkce. Podle
mě nikoliv. Nekritičnost se týká marginálních záležitostí. Myslím
marginálních, pokud jde o věci státního zájmu. Jako třeba toho, jestli
Peroutka opravdu napsal článek že Hitler je gentleman, nebo některých jeho
ostřejších ohrazení se proti otázkám novinářů, které nemá rád.

Kdo by mohl Miloše Zemana „přebít“ v příštích prezidentských
volbách?

O nikom takovém nevím. Tedy, pokud bude kandidovat, ale já si myslím, že
bude, přestože je přes kamery vidět, jak je unavený. Nejspíš jsou
pravdivé úvahy o tom, že by chtěl touto funkcí završit svůj život.
Ostatně on i mluvil o státním pohřbu. Celý život někam stoupal, nyní je
na vrcholu a chce na něm zůstat. Nějakého výraznějšího protivníka v
Česku opravdu nemá. Většina Čechů na nějaké alternativy slyšet nebude,
a myslím si, že útoky pražské kavárny na něj do značné míry vnímají
lidé zklamaní českou politickou scénou jako útoky na sebe. Když bude
kandidovat, většina ho zvolí znovu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF: Británie buď nemůže zajistit ochranu před útokem, nebo ona
řídila útok na Skripala

Britské orgány buď nedokáží zajistit ochranu před teroristickým útokem
na svém území, nebo samy režírovaly útok na Skripala, prohlásili na
Ministerstvu zahraničních věcí Ruska, prohlásil ředitel Departamentu pro
otázky nešířeni a kontroly zbrojení Ministerstva zahraničí RF Vladimir
Jermakov.

„Základní logika naznačuje pouze dvě možné varianty. Britské úřady
buď nedokáží zajistit ochranu před takovým druhem řekněme
teroristického útoku na svém území, či přímo nebo nepřímo, já nikoho
z ničeho neobviňuji, režírovaly útok na ruskou občanku," oznámil Jermakov
během brífinku.

V britském Salisbury byl 4. března otráven bývalý plukovník GRU Sergej
Skripal, který pracoval pro britské tajné služby, a jeho dcera Julie.
Britská strana tvrdí, že otrávení látkou A-234 má na svědomí ruský
stát, Rusko toto obvinění kategoricky popírá.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Bojím se, že prezidentem může dnes být každý, říká známý psychiatr

Moderátor Václav Moravec ve svém pořadu Fokus analyzoval lidský strach.
Žijeme prý ve století strachu. Psychiatr Radkin Honzák před kamerami
prozradil, že se bojí jedné věci. Má strach z toho, že prezidentem může
být každý. Ke slovu se dostal i publicista Jefim Fištejn, který promluvil o
Adolfu Hitlerovi a současném Rusku. Došlo i na uprchlickou krizi. Končící
americký prezident Barack Obama udělal jednu podstatnou chybu.

Jak se šíří strach a komu jeho šíření prospívá? A jak se strachu
můžeme bránit. Psychiatr Radkin Honzák prozradil Václavu Moravcovi, že má
strach z toho, že tento stát dnes může jako prezident vést v podstatě
kdokoliv.

„Já jsem např. jako malej kluk slyšel, že prezidentem může bejt každej.
A teď se bojím, že je to pravda,“ poznamenal psychiatr Radkin Honzák. Boj
se strachem ovšem považuje za chybu, protože bojem proti strachu ve
skutečnosti strach přikrmujeme. Za mnohem lepší způsob boje se strachem
považuje odvedení pozornosti od tohoto strachu.

Bojíme se, protože před sebou nemáme nějakou vizi budoucnosti, míní
publicista Fištejn

Publicista Jefim Fištejn k tématu doplnil, že lidé dnes mají strach už
proto, že nemají před sebou nějakou vizi budoucnosti. V minulosti to bylo
jinak. Nacisté, komunisté, ale i západní kapitalisté v minulosti
předkládali určitou vizi budoucnosti. Ve 30. letech minulého století se
milionům Němců ještě líbila nová vize budoucnosti, kterou předkládal
Adolf Hitler. Po válce se mnoha lidem líbila vize, jakou předkládali
komunisté. Tyto dva projekty se ukázaly jako temné, ale bylz to určité
projekty budoucnosti. „Ale dnes je to velmi složité,“ konstatoval Fištejn.

Dnes to má část společnosti tak, že vzhlíží k Rusku, zatímco druhá
skupina populace se Ruska bojí, a tak se chce přimknout k Evropské unii, ať
už je tato Unie jakkoli plná chyb. Obě tyto polohy jsou ovšem podle
Fištejna špatně. Měli bychom se prý snažit nebýt slepí vůči Rusku ani
vůči EU, přičemž problémy EU bychom se měli snažit nějak napravit.

Posléze došlo i na uprchlickou krizi. Fištejn konstatoval, že v řadách
Islámského státu bojuje nemalé procento muslimů z Ruské federace. Svou
vinu na spuštění uprchlické vlny ale měli i Američané, kteří napřed
zasáhli v Iráku, ale pak se z této země kvapně stáhli. Kromě toho máme
prý zásadní problém v tom, že část muslimů – sunnité – se na
Blízkém východě cítí velmi přehlížená a dává najevo, že si to
nenechá líbit. Současný americký prezident způsobil to, že v Iráku
nejsou u moci sunnité,“ doplnil k tématu Fištejn.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Anglii se obávají podstrčení dopingu na Mistrovství světa ve fotbale
2018

Britský spisovatel a komentátor The Times Edward Lucas prohlásil, že během
Mistrovství světa ve fotbale 2018 může být fotbalistům britské
reprezentace podstrčen doping. Cituje ho na Twitteru novinář Jeremy Vine.

„Odborník na Rusko Edward Lucas vyjádřil svůj názor, že ruské úřady
mohou určitým způsobem ovlivnit britskou reprezentaci během MS ve fotbale
2018. Mohli by například sportovcům podstrčit nějakou látku, která by „zpomalila"
mužstvo během utkání," sdělil Vine na sociální síti.

Russia expert @edwardlucas says it is not impossible for Russian state to attack
#England team at the World Cup, e.g. by administering a substance to "slow them
down" while they play matches @BBCRadio2 #JeremyVineShow — Jeremy Vine (@theJeremyVine)
7. března 2018

Úřadující první náměstek předsedy městského výboru pro výstavbu
Sergej Klimov 5. března sdělil, že britská reprezentace požádala, aby
jejich tréninkové hřiště bylo ohrazeno plotem vysokým 6 metrů. K této
žádosti se připojily národní týmy Kostariky a Jižní Koreji.

Mistrovství světa ve fotbale se má konat 14. června — 15. července v 9-ti
ruských městech. Britský tým má hrát v jedné skupině s belgickým,
panamským a tuniským.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nové obleky Bílý medvěd ochrání kosmonauty před zimou. VIDEO

Do obleku „Bílý medvěd“ byl oblečen kosmonaut Roskosmosu Oleg Novickij,
astronaut NASA Peggy Whitson a astronaut EKA Thomas Pesquet po výstupu z
montážně-zkušebního komplexu 254. plošiny krátce před startem na
Mezinárodní vesmírnou stanici (ISS).

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Filozof: Kavárenští povaleči otevřeně inzerují, že účastník
demonstrace proti řádně zvolenému prezidentovi dostane peníze. NATO je
řízeno globální plutokracií, musíme ho zrušit

ROZHOVOR Kontrarevoluční reakční filozof Jiří Hejlek říká, že masivní
imigrace nebo homosexualita jsou příklady fatálního ohrožení člověka.
Doufá, že „pokořované národy se snad opravdu vzchopí k odporu“. V
současné situaci je heslo svobodného obchodu jen zástěrkou pro
vybičovávání globalizace a globální monopolizace. V celém takzvaném
západním světě chudnou nejen zaměstnanci, ale též živnostníci a
střední podnikatelé. Uprchlíci jsou podle něj agresoři.

Lze předpokládat, že svět se po vítězství Donalda Trumpa v amerických
prezidentských volbách určitým způsobem změní. Radujete se vy osobně z
výsledku hlasování? V čem ve vás vzbuzuje rozhodnutí amerických voličů
naději a v čem naopak strach?

Vidíte, hned na začátku mi musíte dovolit malou odbočku od aktuálních
témat, ale uvidíte, že nebude zbytečná. Dnes se s výrazem „svět“
zachází velmi neopatrně. Lidé chtějí svět měnit a napravovat. Klasik
moderního humanismu Karel Marx ve své jedenácté tezi o Feuerbachovi řekl,
že filozofové svět dosud jen vykládali, ale že je třeba jej změnit. Tento
mylný názor se zažil do té míry, že přešel do běžného úzu. Svět
jako horizont lidského života, všeho, co člověka obklopuje a co je
předmětem lidských aktivit, je opravdu v neustálém pohybu, nikoliv však
podle lidských choutek a na základě manipulací lidí, a to i těch
nejmocnějších.

Takže bych řekl, že spíše naopak nejnovější změny probíhající ve
světě způsobily zvolení pana Trumpa americkým prezidentem. Právě jakožto
z důkazu těch probíhajících změn jsem měl z výsledku voleb v USA velikou
radost. Pevně doufám, že pan prezident Trump splní to, k čemu se během
volební kampaně zavazoval. První jmenování vysokých úředníků jeho
administrativy jsou v tomto směru povzbudivá. A strach? Ten by tu také byl.
Mám strach, aby se dříve nebo později nestal obětí atentátu…

Po celém světě se šíří názory, které u nás například reprezentuje
Tomáš Halík. Tvrdí, že vítězství Donalda Trumpa pro něj byl šok a že
k němu došlo proto, že nevzdělaní lidé jsou manipulovatelní.

Jsme zase u mé úvodní myšlenky. Pro ty, kdo jsou přesvědčeni o naprosté
manipulovatelnosti světem a lidmi, musela být porážka paní Clintonové šok.
Pro její vítězství bylo zdánlivě učiněno vše. Osobně jsem nevěřil,
že prohraje. To, že se tak nestalo, je stejně radostné jako to, že byl
zvolen pan Trump. Z jeho strany o žádnou manipulaci nešlo, vždyť musel
naopak čelit mediální masáži nevídaných rozměrů. Nesmíme s manipulací
zaměňovat politickou demagogii, jíž se oba dopouštěli a jež už dva a
půl tisíciletí k volbám, demokracii a politice vůbec patří.

Závažné je tvrzení o vztahu mezi manipulací a vzdělaností. Chtělo by to
důkladnější rozbor toho, co se nazývá vzděláním či vzdělaností. K
tomu zde není prostor, a proto jsem nucen zjednodušovat. Zaprvé, pokud jde o
jedince opravdu vzdělané, nikoliv jen povrchně intelektuálsky sečtělé
nebo pouze špičkově vyškolené ve svém oboru, je to jednoduché. Ti
především vědí, že podlehnout manipulaci může kdokoliv, ba i oni, a
navíc je jich tak maličko, že nemohou nijak ovlivnit výsledek voleb.
Zadruhé můžeme mluvit o běžném vzdělání poskytovaném širším
vrstvám. Tedy o tom, které je v současnosti tak devastováno. Kdo zná práce
rakouského profesora Liessmana, ví přesně, o čem mluvím. Tato devastace
má za následek, že způsobilost takto „vzdělaných“ lidí podléhat
manipulaci je daleko vyšší než těch „nevzdělaných“. Když z
nějakého rozboru hlasování vyplývá, že „vzdělanější“ lidé volili
tak, jak tomu bylo v amerických volbách nebo u Brexitu, tak si pište, že jde
o tento fenomén.

Předvedl nám Trump skutečně, že cestou k politickému úspěchu může být
systematické posilování toho, co je v lidech nejhorší? Lidé prý nejsou
schopni vnímat fakta, propadají se do nenávisti v důsledku nechuti k
uprchlíkům, homosexuálům a komukoli odlišnému. S tím souvisejí i názory,
že Západ čeká pravicová nacionalistická kontrarevoluce… Jenže další
názorový proud říká, že politici tak dlouho vnucovali lidem něco, co
lidé nechtěli, ať už jde o práva menšin nebo toleranci k imigrantům, že
už těchto názorů mají dost. Lze říci, kdo má pravdu?

Už jsem řekl, že i pan Trump používal běžnou demagogii. Pokud vím,
žádný apel na morálně zavrženíhodné cítění v tom ale nebyl. Vy ale
máte na mysli i jiné situace a politiky. Lidé samozřejmě vždy jednají
nejen na základě racionální úvahy, ale i na základě vášní a instinktů.
Tento „vášnivý“ charakter ovšem neznamená hned nenávist. Stačí si
všimnout vášnivého zaujetí mnoha představitelů havlistického humanismu.
Co myslíte, jde o nenávist? Navíc tu máme některé instinkty –
kolektivní i individuální – jejichž fungování je nezbytnou podmínkou
zachování lidských jedinců a kolektivů. Masivní imigrace nebo
homosexualita jsou příklady fatálního ohrožení člověka, takže nechuť k
nim, o níž mluvíte, je oprávněná.

Ano, lidem se vnucovalo mnohé, co odporuje jak přirozeným instinktům, tak
starým kulturním tradicím. Nejsou to ale primárně politici, kdo to lidem
vnucuje. Oni sami jsou většinou jen nástroji tvůrců a „apoštolů“
nové humanistické kvazireligiozity, která je zase nástrojem vlády
globální plutokracie. Její příslušníci dávají stranou část svých
absurdně vysokých zisků, aby mohli korumpovat politiku, média a
intelektuály. Tyto tři složky toho, co se také někdy nazývá Nový
světový řád, pomocí různých prostředků a metod systematicky
zpracovávají obyvatelstvo pokořených zemí.

Například jak?

Jako nejmarkantnější příklad těchto metod bych uvedl showbusiness a
zábavu ve všech možných podobách. Intelektuálové jsou zase kupováni
přidělováním akademických pozic a ti, kteří se osvědčili jako dobré
převodové páky, jsou korumpováni udílením titulů a „mezinárodních“
cen – včetně Nobelových cen za mír a literaturu. Pokořované národy se
snad opravdu vzchopí k odporu. Tentokrát však nikoliv jeden proti druhému,
ale společně proti společnému nepříteli. Humanisté pošetile bouří
proti nacionalismu. Tento nově vznikající nacionalismus je zcela novým jevem
a bylo by lepší toto hnutí nazývat evropským multinacionalismem, který je
protikladem multikulturalismu.

Z vítězství Trumpa se radují všichni, kdo odmítají imigranty. Lze říci,
že tímto je definitivně jasné, že v Čechách si už žádný politik,
který to myslí vážně, nedovolí přijímat muslimy?

Migrace je klíčový problém současnosti. Zatímco globalisté by rádi
vládli jakési etnické kaši, se kterou se dobře zachází, protože nemá
žádné kořeny, vědomí přirozených vazeb ani živý vztah k tradicím (vzpomeňme
na zrůdné plány Coudenhove-Kalergiho), skuteční Evropané se musejí
masové migraci bránit. Dokud to jde, tak nenásilně, ale jestliže
nenásilné prostředky nepomohou… Je třeba si uvědomit, že nejde o nic
nového pod sluncem.

Když si vzpomeneme na to, jak bylo veřejné mínění směrováno ještě
před dvěma lety, nebylo vůbec přijatelné přistupovat ke složitému
problému migrace způsobem, jaký teď zcela otevřeně prosazuje Trump. Bude
politický mainstream přinucen otočit kormidlo? Jakou odezvu můžeme
očekávat v Evropě a v ČR?

Pan Trump se ujal jednoho z pokořovaných národů. Prostí Američané (ano,
hlavně ti „nevzdělaní“!) jsou stejnými oběťmi migračních a jiných
podlých hrátek globalistů jako my, Evropané. Situace (nikdy bych neřekl „svět“)
se opravdu výrazně změnila. Potěšily mě povzdechy českých hlasatelů
globalismu (pánové Schwarzenberg a Michael Žantovský, jestli si dobře
vzpomínám), že svět už nebude takový, jak ho nyní známe. Kéž by tomu
tak bylo! Mainstream asi kormidlo neotočí, ale doufejme, že bude nahrazen.

Hned v době sčítání výsledků hlasování při volbě amerického
prezidenta se řada lidí smála České televizi už proto, že bylo zřejmé,
jak moc je výsledek překvapil. Část veřejnosti podezírá média z toho,
že nejsou objektivní, že ubližují prezidentu Zemanovi, že straní
určitým zájmům. Jak zvládají informovat o volbě lídra světové velmoci
média, ať už veřejnoprávní, nebo soukromá? Myslíte si, že postupně
zkusí hledat jiný přístup, že nebudou tolik proimigrační a podobně?
Začnou být shovívavější i vůči názorům, které hlásají například
nulovou toleranci vůči menšinám nebo imigrantům?

Přístup malých českých globalizátorků je opravdu zábavný. Nesleduji
česká média soustavně, a tak se k nim nemohu vyjadřovat v nějaké
souhrnné kritice. Do budoucna doufám, že ke změnám dojde. Ty se mohou
projevit na dvou různých úrovních. Na úrovni vlastníků to znamená, že
soukromí vlastníci médií by mohli prokázat komerční ohebnost a
přizpůsobit se novým trendům. U veřejnoprávních médií, kde je
nedostatek objektivity asi největší, musí dojít k výměně vedení, což
předpokládá změny ve složení mediálních rad a ty zase změny ve
složení Poslanecké sněmovny. A to bude běh na dlouhou trať. Na úrovni
klíčových výkonných pracovníků to znamená, že se bude muset vyměnit
jejich velká část za nové. To je podstatně menší problém.
Potlačovaných nebo upozaďovaných nadaných publicistů máme dost.

Globalizace často bere lidem dobře placená pracovní místa a nemá je kdo
vytvořit. Menší podniky zanikají, a tak pracovní místa nemohou vytvořit.
A zatímco ti majetnější mají víc, část veřejnosti chudne, o čemž se
samozřejmě raději nemluví. Bude vůbec někdo skutečně vážně hledat
řešení i pro lidi, kteří jaksi nepatří mezi těch pár vyvolených? Je
řešením, že se omezí mezinárodní obchod? Do jaké míry lidé
přestávají věřit finančnímu systému kapitalismu?

Nerad používám výrazu „pracovní místa“. Sám jsem pracoval jako
personalista a vím, že nejde o pouhá „místa“. Jde o lidi, o lidi,
kteří něco tvoří, něco vyrábějí. Vždy jsem si jich vážil a choval k
nim větší respekt než vůči těm, kteří se živí obracením peněz v
takzvaném finančním průmyslu. A to nemluvím o profesionálních
poživatelích dávek. Říkáte to správně, ale upřesněme si to. V celém
takzvaném západním světě chudnou nejen zaměstnanci, ale též
živnostníci a střední podnikatelé. Koncentrace majetku a monopolizace v
oblasti podnikání se stupňují. Systém založený na investování
virtuálního kapitálu ve spojení se znehodnocením měn je nadále možné
udržovat jen násilnými prostředky.

Podle předvolebních projevů pana prezidenta Trumpa je zřejmé, že si toho
nejen je vědom, ale že i chystá opatření, jak zažehnat to nejhorší.
Daňové změny ve prospěch pracujících lidí a střední třídy, podpora
růstu ekonomiky v reálných, nikoliv virtuálních oborech, zastavení
nesmyslných investic do „klimatických“ projektů, naopak podpora
energetiky a také revize zahraničněobchodní politiky. K tomu připočtěme
zákony namířené proti korupci a proti srůstání politiky s globální
ekonomikou. S mezinárodním obchodem se opravdu něco musí stát, protože v
současné situaci je heslo svobodného obchodu jen zástěrkou pro
vybičovávání globalizace a globální monopolizace.

Blíží se volby v Německu, ve Francii, v Rakousku. V kontextu Brexitu, v
jaké míře může dojít k tomu, že kandidáty typu Trump budou volit lidé v
Evropě?

Ty volby budou velmi důležité. Volba pana Trumpa je velkým povzbuzením pro
voliče v celé Evropě. Lidé mají určité zábrany volit kandidáty, kteří
mají v médiích punc „extremistů“ a „populistů“, což jsou
bezobsažné, ale psychologicky účinné nálepky. Jakmile se takoví lidé
začnou ujímat pozic, do nichž je vynesly volby u sousedů, bude i v další
zemi více odvahy je volit. Pozorujeme, jak se toho mainstream strašně (doslova!)
bojí. Zatímco jsem optimista v případě Rakouska, protože jsem se s
Rakušany pracovně stýkal a vím, že jsou velmi rozumní, v případě
Francie se obávám dalšího pokusu využít dvoukolový systém k tomu, aby
paní Le Penová byla ve druhém kole vyšachována. Německo je případ sám
pro sebe. Teď už víme, že paní Merkelová bude opět kandidovat. Víme ale
také, že na rozdíl od svého francouzského kolegy volbu pana Trumpa celkem
uvítala. Důvodem by mohlo být to, že se cítí vázána takzvaným
kancléřským aktem, který každého německého kancléře ještě před jeho
nástupem do funkce zavazuje podřídit se politice americké administrativy.

V USA se vyskytly bitky, protože spousta lidí nedokáže přijmout osobnost
nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko, i u nás vrstva společnosti
prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může skončit situace násilím
v ulicích i v České republice?

To si netroufnu odhadnout. Fakt je, že vrstva, o níž mluvíte, jsou
kavárenští povaleči, kteří si o sobě myslí, že jsou intelektuálové.
Takoví lidé se obvykle neperou, pokud se ovšem předtím pořádně neopijí.
Mohou si ale najmout „bijce“ za peníze, jak to dělají Trumpovi odpůrci v
USA. Otevřeně inzerují, že za účast na demonstraci proti řádně
zvolenému prezidentovi dostane její účastník peníze a proplatí se mu
dokonce benzín!

Je Zeman svým způsobem „český Trump“?

Už jsem toto přirovnání také použil. Možná by se tak chtěli cítit
jiní, ale náš pan prezident u nás opravdu plní funkci mainstreamem
pomlouvaného, ale stálého a neohroženého kritika establishmentu. Není divu,
že panu Trumpovi tak rychle a srdečně blahopřál. Škoda že nemá větší
pravomoce.

Kdo ze současných českých politiků je podle vás schopen provést „národní
kontrarevoluci“ jako například Orbán v Maďarsku a získat masovou podporu
voličů?

Jediný, kdo formátem odpovídá, je právě pan prezident. Nechci se ho
dotknout, ale myslím, že nemá kýžený věk. Jinak nikoho nevidím. Ale
situace tvoří nové vůdce, takže uvidíme. Obávám se jiné věci. My
Češi v posledních dobách buď přicházíme s novými trendy příliš brzy,
anebo se dýchavičně připojujeme na poslední chvíli. Do EU jsme nadšeně
vstoupili ve chvíli, kdy to s ní začalo jít z kopce. Vůbec bych se nedivil,
kdybychom přijali euro dva roky před jeho zhroucením. Bojím se ani ne tak
nedostatku odvážných politiků, kdyby jich bylo třeba, ale spíše odvahy
voličů. Češi musejí přestat s opatrnictvím. Nemohou si nadále myslet,
že například ANO je ten „správnej vodvaz“, že ODS je ta správná „pravice“,
že lidovci představují křesťanské hodnoty, že ČSSD je strana
pracujících lidí, že KSČM jsou „opravdoví“, protisystémoví
radikálové a tak dále...

Trump vysílal poměrně pozitivní signály vůči Rusku, teď se vyjádřil i
k dění v Sýrii. Řada republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj
převáží a jaký byste si přál, aby převážil? Mimochodem v Moldavsku a v
Bulharsku teď vyhráli proruští kandidáti. Spousta lidí na Ukrajině se
bojí toho, že směr politiky USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní
problémy USA…

Vezmu to od konce. Jestliže je pravda, že už nyní se americké tajné
služby začaly potichu stahovat z Ukrajiny, musí mít současná vláda
nahnáno. Vše opravdu nasvědčuje tomu, že nové vedení USA se soustředí
na domácí situaci, jak to odpovídá starému dobrému americkému
konzervatismu. Znamenalo by to návrat k tradici, kterou USA na dlouhá
desetiletí opustily. V době studené války to bylo pochopitelné. Po ní se
USA ocitly pod nadvládou globalistů, pro něž byl americký vojenský
potenciál užitečnou zbraní při dobývání světa pro nadnárodní monopoly.
S touto katastrofální politikou, která je samozřejmě v rozporu se zájmy
Američanů, se mnoha politikům včetně předních republikánů nechce
rozloučit. To je snad nejchoulostivější bod Trumpova programu. Je jasné,
že si nemůže dovolit jít proti tajným službám a armádě. Doufám, že
jmenování generála Flynna je znamením toho, že i v těchto silových
složkách má své spojence.

Výsledky voleb v Moldavsku a Bulharsku jsou zajímavé, nikoliv však
překvapivé. Zejména vzhledem k historickému kontextu. U Bulharska je to o to
významnější, že jde o člena EU. Pro tyto dvě země, ale také pro mnoho
dalších by bylo dobré, kdyby došlo k dorozumění mezi USA a Ruskem. Je
jasné, že tentokrát musí jít o vyvážený vztah. Těžko se bude opakovat
situace z Jelcinovy éry, kdy se Rusko mělo stát kořistí nadnárodních
společností. Pro USA to nebude znamenat žádnou újmu a třetí státy snad
budou konečně moci žít v míru a větším bezpečí. Nemám tím na mysli
jen Sýrii, ale třeba také Izrael.

U nás v České republice se stále debatuje o otáčení na Východ – má
tahle debata vůbec nějaký smysl, když jsme jednoznačně součástí
určitých struktur? Mají tu problém lidé s oficiální linií NATO? A pokud
ano, je chyba na straně Severoatlantické aliance, nebo jde o vliv ruské
propagandy?

Opět si to rozeberme po částech. Vyjdu z toho, co jsem řekl o používání
vojenského potenciálu USA pro cíle globální plutokracie. Totéž platí o
NATO. V obou víceméně propojených případech se vojenská síla používá
ke dvěma účelům. Prvním cílem je rozšíření území určeného k „investicím“,
tedy k podřízení tamější ekonomiky nadnárodním monopolům. Malým
místním podnikatelům je pak dovoleno napojit se na tyto giganty
prostřednictvím dodávek a služeb. Tato pacifikace (doslova) sice znamená
nesvobodu, zároveň však záruku klidu a relativního blahobytu místního
obyvatelstva. To vše legitimizují „svobodné“ volby, často uskutečněné
v zemích, kde převažuje tradiční kmenově-rodová společenská struktura.
Jako kdyby k nám přijeli ufouni z vesmíru a vnutili nám jejich sociální
uspořádání.

Druhý cíl zneužití vojenské síly národních států včetně USA je
rafinovanější. „Pacifikuje“ totiž vlastní obyvatelstvo. Češi, Němci,
Američané jsou ohromováni úspěšnými akcemi svých armád a zároveň
dostávají drobty z kořisti, čímž roste jejich „životní úroveň“,
která tak není vydobyta jejich pracovitostí, nýbrž silou zbraní
zaplacených z jejich daní.

Nezapomeňme, že NATO je řízena politiky a ti zase globální plutokracií.
Chyba není tedy ani v ruské propagandě a vlastně ani v Alianci jako takové.
Zkusme si ji například představit, jak neúprosně hájí členské země
před agresory, kterým se říká uprchlíci. Problém je také v tom, že
pomáhá petrifikovat protiklad Západ – Východ, který je dědictvím
studené války. My obyvatelé studenoválečného Východu neuvěřitelně
lpíme na tom, že teď už nepatříme k Východu, ale k Západu. Jsme na to
hrdí! A nejen to, my jsme hrdí na to, že k Západu jsme vlastně patřili
vždycky, až na tu trapnou epizodu… Připadá mi to neuvěřitelně
dětinské. Zejména proto, že to po čtvrt století nejsme my, kdo nestojí o
začlenění do sféry takzvaného Západu, ale jsou to naopak lidé ze
západní Evropy, kteří nás dodnes nepřijali a v rámci EU nás berou jako
exoty. Za všechno hovoří fenomén polského instalatéra, který ale není
ostudou nás, Východoevropanů.

V souvislosti se 17. listopadem, zkusme situaci u nás shrnout. Když Václav
Havel říkal, že musí pravda a láska zvítězit nad lží a nenávistí, kdo
tady šíří pravdu a kdo tady lže? Kdo šíří společenské smíření a
kdo nenávist? A kdo politicky směřuje nahoru a kdo dolů?

V prvních měsících své vlády přicházel pan Havel s různými
konkrétními představami, jak heslo o vítězství pravdy a lásky nad lží a
nenávistí naplnit. Většinou šlo o nápady škodlivé. Mám na mysli
likvidaci zbrojního průmyslu, což mimo jiné vedlo k rozchodu se Slováky,
vypuštění „ubohých“ vrahů do ulic po jejich amnestování a tak dále.
Nicméně jedna idea byla opravdu dobrá a celosvětově prospěšná. Chtěl,
aby došlo k paralelnímu rozpuštění Varšavské smlouvy a NATO a k
následnému smíření mezi národy. Dokonce mluvil o tom, že v Tatrách
smíříme Izraelce s Palestinci.

Na tyto jeho úvahy se zapomnělo. Překrylo je Havlovo slavné „humanitární
bombardování“ Jugoslávie. A přitom šlo jen o pár let. Je to moc smutné.
A vidíte, právě paralelní rozpuštění vojenských bloků mohlo vést ke
zrušení té západo-východní opozice. Překonání této opozice a
smíření může nastat v blízké budoucnosti za tří podmínek. Předně je
třeba mocně oponovat kvazireligiózní ideologii globálního humanismu. Dále,
evropské národy opět uchopí své osudy do vlastních rukou a společně
vytvoří taková politická a ekonomická pravidla soužití, která vyřadí
nebo alespoň minimalizují působení globální plutokracie. A třetí
podmínkou je začlenění Ruska do nových struktur jako jednoho z evropských
států, podrobených týmž pravidlům. Přátelské vztahy s USA pak z toho
plynou zcela samozřejmě. S Trumpovými USA by to mohlo jít!

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Generální tajemník NATO varoval USA před následky zřeknutí se aliance

Generální tajemník NATO Jens Stoltenberg se obrátil v britském listu The
Guardian na zvoleného prezidenta USA Donalda Trumpa.

„Stojíme před tváří největších za celou generaci výzev vůči naší
bezpečnosti. Dnes není čas na zpochybnění hodnoty partnerství mezi Evropou
a USA," prohlásil Stoltenberg.

Během své volební kampaně označil Trump NATO za „zastaralou organizaci" a
poukázal jejím členům na nutnost splnění závazků vůči Alianci:
rozpočtových odvodů na obranu.

Podle jeho slov se za několik posledních let situace v oblasti bezpečnosti
„dramaticky zhoršila" kvůli „ útočnému Rusku" a nestabilitě na
Blízkém Východě a v severní Africe. Reakcí na tyto výzvy bylo největší
od dob studené války posílení kolektivní obrany, a USA v tom potvrdily
svoji věrnost obraně evropské bezpečnosti rozmístěním nové ozbrojené
brigády na východě kontinentu, zdůraznil Stoltenberg.

Generální tajemník přiznal, že pevnost partnerství závisí na
spravedlivé dělbě odpovědnosti mezi členy NATO.

„Dnes připadá na USA téměř 70% výdajů Aliance na obranu a proto jsou
výzvy této země k spravedlivější dělbě výdajů odůvodněné," dodal
Jens Stoltenberg.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Leteckou základnu Hmeimim v Sýrii opustily tři ruské vrtulníky

Tři bitevní vrtulníky ruských vzdušných a kosmických sil – dva Mi-24 a
jeden Mi-35 – opustily leteckou základnu Hmeimim v Sýrii na palubě
těžkého vojenského transportního letadla An-124 Ruslan, které je dopravilo
na letiště stálé dislokace, informuje zpravodaj RIA Novosti z místa
událostí.

Letecká technika se vrací do Ruska v souladu s rozhodnutím prezidenta
Vladimira Putina o odsunu hlavní části skupiny z letecké základny Hmeimim.

Spolu s vrtulníky se domů rovněž vrací letci a technici-inženýři,
kteří měli na starost obsluhu letecké techniky, plnící úkoly v oblasti
ochrany ruské letecké základny v Sýrii.

„Armádní letectvo na letišti Hmeimim střežilo a bránilo území
přiléhající k letišti, jeho okolí, doprovázelo letadla, startující a
přistávající na letišti a také vojenské transportní vrtulníky Mi-8
přepravující lidi a náklady pro různé účely", řekl velitel letky
vrtulníků Mi-24, vracející se do vlasti.

Důstojník rovněž zdůraznil, že i přes stažení hlavní části techniky
a vojáků je ta technika a vojáci, kteří na základně zůstali,
dostačující, aby „kdykoli po příslušném rozkazu odrazili jakýkoli
útok a splnili jakékoli vytýčené úkoly".

Dříve už byla na domovská letiště v Rusku přesunuta letadla, která
pořádala nálety na objekty teroristických skupin na území Sýrie, včetně
vícefunkčních bombardérů Su-34, frontových bombardérů Su-24M a
bitevníků Su-25.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Nebezpečnější než Kalibr: Rusko právě testuje hyperzvukové rakety Zirkon,
které jsou z technologického hlediska o krok před USA

V Rusku začalo první testování hypersonické křídlaté rakety Zirkon,
která je klasifikována jako lodní, informoval ve čtvrtek RIA Novosti vysoce
postavený představitel vojenského průmyslu.

„Hypersonické rakety Zirkon už jsou vyrobené a započalo jejich testování
z pozemního startovacího komplexu," řekl partner agentury. Podle jeho slov
má být rychlost rakety 5-6 Machů (Machovo číslo označuje rychlost zvuku).

Raketami Zirkon budou vyzbrojeny atomové ponorky páté generace „Chaski".
Vývojem nejnovějších univerzálních atomových ponorek se zaobírá
konstrukční kancelář Malachit, informoval zdroj.

Nové rakety Zirkon tvoří zcela jinou třídu. Na rozdíl od podzvukového
Kalibru má Zirkon zasáhnout cíl rychlostí 5-6 krát větší, než je
rychlost zvuku. Odpor vzduchu při takových rychlostech je podobný jako
odolnost pevných látek. Hlavice rakety se zahřívá a vytváří se kolem ní
plazmový oblak. Rakety, pohybující se s takovou rychlostí, je prakticky
nemožné zachytit: řídicí systémy mají příliš málo času na
rozhodnutí, a antirakety nejsou schopny Zirkon dohnat a mohou být použity
pouze na kolizním kurzu. Vytvářená plazma ovšem mimo jiné absorbuje
rádiové vlny, a raketa, která dosáhne hyperzvukové rychlosti, jako by byla
pokryta pláštěm neviditelnosti: radar ji již není schopen vidět.

„Pokud budeme mít loď páté generace, která bude vybavena Zirkony, pak
můžeme říci, že jsme dosáhli významné výhody nad Spojenými státy,“
řekl novinářům vojenský expert Dmitrij Litovkin. „Spojené státy také
pracují na hypersonicích. Pracujeme tedy paralelně. Ale pokud se dnes začaly
testovat Zirkony, můžeme říci, že jsme z technologického hlediska před
nimi."

Zdroj: sputniknews.com

Kontextová reklama Sklik

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Američtí vojenští hackeři, připravte bojiště: Zlomte páteř Ruska
ještě před možným rozvratem voleb!

Před pěti měsíci oznámilo NATO, že kybernetický útok subjektu mimo NATO
spustí opatření „kolektivní obrany“ připravující půdu pro reálnou
‚kinetickou‘ válku. A teď během toho, co vypadá jako preventivní
opatření k zažehnání jakýchkoliv pokusů o rozvrat voleb, tvrdí
američtí činitelé, že američtí vojenští hackeři pronikli do ruských
elektrických sítí, telekomunikačních sítí a do kremelského systému
velení, čímž z nich udělali snadné cíle útoku.

14. června jsme uváděli:

NATO oznámilo, že stane-li se členská země NATO obětí kybernetického
útoku osob mimo zemi NATO, jako Rusko nebo Čína, tak Článek V o
opatřeních „kolektivní obrany“ vyžaduje, aby se všechny členské země
NATO přidaly k této členské zemi NATO při rozhodném protiúderu proti
útočící zemi. Předběžné opatření k tomuto bylo přijato před dvěma
lety poté, co Krym opustil Ukrajinu a vrátil se k Rusku, jehož byl
součástí až do nedobrovolného předání Ukrajině sovětským diktátorem
Nikitou Chruščovem v roce 1954. Rozhodnutí NATO bylo přijato v očekávání,
že Ukrajina se nakonec stane členskou zemí NATO, k čemuž dosud nedošlo.
Avšak NATO teprve teď samo vyhlašuje kybernetickou válku jako součástí
„války“ skutečné podle smluvních opatření NATO o „kolektivní
obraně“.

NATO teď postuluje, že protože ruští hackeři zkopírovali emaily z
domácího počítače Hillary Clinton, přičemž Rusko nějak využilo to, že
ona si privatizovala komunikaci amerického ministerstva zahraničí na svém
nezabezpečeném domácím počítači a tím umožnila Rusku čenichat v
záležitostech amerického ministerstva zahraničí, které. tam byly uloženy,
tak by to mohlo zakládat skutkovou podstatu ruského útoku proti Spojeným
státům americkým, a mohlo by to tudíž, když to vyhlásí americký
prezident, být považováno za ruskou invazi, kvůli níž USA aktivují
klauzuli o vzájemné obraně NATO a budou tak požadovat, aby se země NATO
přidaly k americké vládě ve vstupu do války proti Rusku, pokud se k ní
americká vláda rozhodne.

Od té doby se pak bez ustání ozývají proti-ruské válečné bubny
propagandy Putin je ďábel chrlené jak Demokraty, tak Republikány a všemi
Západními médii mainstreamu, v kterém teď dělají titulky už došlova
říjnové hrozby Obamovy administrativy kybernetickou válkou proti Rusku
kvůli domněnkám, že to stojí za hacknutím emailů Clintonové.

Podle exkluzivní zprávy NBC „uvažuje Obamova administrativa o
bezprecedentních skrytých kybernetických akcích proti Rusku“ (ač není
jasné, jak přesně je to skryté, když to Biden oznamuje světu v interview s
Chuckem Toddem) v „odvetě za údajné“ vměšování do amerických
prezidentských voleb a požádala CIA o koncepci plánu pro rozsáhlou tajnou“
kybernetickou operaci konstruovanou k obtěžování a „ztrapňování“
kremelského vedení.

Takže teď Obamova administrativa otevřeně vrhá celou sílu Spojených
států do zastrašování cizích vlád a nejspíš i Julia Assange, aby se jí
podařilo udržet kontrolu výkonné složky moci nad celým výkonem vlády. A
vidí v tom někdo z médií mainstreamu problém? Chuck Todd a NBC ho v tom
určitě nevidí. A všimněte si, že i NBC článek referuje o „údajném“
ruském vměšování, protože zatím nebyl prezentován ani náznak důkazu,
který by dokazoval, že by vyšší ruští činitelé za hacknutím emailů
Hillary opravdu byli. Kdo by ale potřeboval vůbec fakta, když má ke všemu
svolná média lačně hlásající jakoukoliv propagandu, jaké je nutná k
udržení u moci?

Bývalí důstojníci CIA zpovídaní NBC řekli, že piklení Bílého domu za
potenciální kybernetický útok proti Rusku má už dlouhou historii. Řekli o
nich, že nakonec nebyl žádný proveden, protože „žádná z těch
možností nebylo zrovna moc dobrá a ani jsme si nemysleli, že by některý z
nich byl nějak zvlášť účinný.“

Čímž však z Ruska vyvolali rychlou a hněvivou reakci…

Odpověď přišla dnes ráno, kdy Putinův mluvčí Dimitrij Peskov řekl, že
„americká agresivita roste a hrozby vedení kybernetických útoků proti
Rusku jsou bezprecedentní“ s dodatkem, že Rusko přijme „preventivní
opatření.“

„Skutečnosti je, že agresivita USA nadále bezprecedentně roste a takovéto
hrozby proti Moskvě a vedení naší země bezprecedentní jsou, protože tato
hrozba byla vyslovena na úrovni amerického viceprezidenta,“ řekl Peskov
citovaný AFP agentuře RIA Novosti. „Samozřejmě, že vzhledem k takovéto
agresivní, nepředvídatelné linii musíme přijmout opatření k ochraně
svých zájmů a poněkud rozložit rizika,“ řekl s dodatkem, že „takováto
nevyzpytatelnost je pro svět nebezpečná.“

Kremelský pomocník Jurij Ušakov se této tiskové agentuře zaříkal, že
Moskva na jakékoliv americké kybernetické útoky odpoví, když přitom
tvrdil, že takovéto hrozby byly „krajně nestoudné“.

A pak Obamovu administrativu postihl další úder, tentokrát od FBI, která
konstatovala, že nenašla žádné vazby mezi Donaldem Trumpem a Ruskem…

FBI skoro celé léto vedla dalekosáhlé vyšetřování ruské role v
americké prezidentské kampani. Agenti pečlivě přezkoumávali Donalda J.
Trumpa, hledali finanční vazby s postavami ruského finančnictví, hledali ty,
kdo se zapojili do hacknutí počítačů Demokratů a dokonce vedli pátrání,
které nakonec vyšlo do ztracena, po možných tajných kanálech emailové
komunikace mezi Trumpovou organizací a ruskými bankami.

Takže činitelé ochrany zákona říkají, že až dosud žádné
vyšetřování nenašlo jakékoliv vazby mezi panem Trumpem a ruskou vládou. A
i co se týče hacknutí demokratických emailů si zpravodajští činitelé
FBI myslí, že ty byly spíše zaměřené na rozvrat prezidentských voleb
než na zvolení pana Trumpa.

Jinými slovy sama FBI říká demokratickému establishmentu, aby to už trochu
pozměnil a našel si jiný způsob útoku na Putina, protože ten „Putinův
agent“ je už obnošený.

Avšak, jak dnes hlásí NBC News, nepřestalo to a Obamova administrativa
nepřímo Rusku vyhlašuje válku…

Američtí vojenští hackeři pronikli do ruské elektrické sítě,
telekomunikačních sítí a kremelského systému velení, čímž z nich
udělali snadné cíle útoku tajnými americkými kybernetickými zbraněmi,
pokud to budou USA považovat za nezbytné, uvedl vedoucí zpravodajský
činitel a přísně tajné dokumenty, které si NBC News prohlížela.

Američtí činitelé už dávno veřejně říkají, že Rusko, Čína a
další země zkoumala a nasadily skrytý malware do částí amerických
kritických infrastruktur, čímž ve vojenské hantýrce „připravily
bojiště“ ke kybernetickým útokům, které by mohly shodit elektriku nebo
vypnout internet v nejvýznamnějších městech.

Všeobecně se předpokládalo, že USA svým protivníkům dělaly to samé.
Dokumenty revidované NBC News spolu s poznámkami vysokého činitele
amerického zpravodajství to jen v případě Ruska potvrzují.

Američtí činitelé nadále projevují obavy, že Rusko využije svých
kybernetických kapacit k pokusům o rozvrat prezidentských voleb příští
týden. Americké zpravodajství neočekává ruský útok na kritické
infrastruktury, o čemž mnozí věří, že by to byl válečný čin, co však
předpokládají, je kybernetické rošťáctví včetně možného
zveřejňování falešných dokumentů a šíření nesmyslů přes temné
účty na sociálních médiích určené k šíření dezinformací.

V pátek hacker známý jako „Guccifer 2.0“ – o němž američtí
oficiální činitelé říkají, že je jen zástěrkou pro ruské
zpravodajství – tweetnul hrozbu, že bude americké volby monitorovat „zevnitř
systému“.

Vedoucí americký zpravodajský činitel řekl, že když by Rusko iniciovalo
značný kybernetický útok proti kritické infrastruktuře, tak by USA mohly
jako na určitou formu aktivní obrany přistoupit na shození některých
ruských systémů.

A tak v uplynulém týdnu viceprezident Joe Biden veřejně vyhlásil to své,
„posíláme Putinovi vzkaz,“ a teď už i NBC potvrzuje, že americké
ozbrojené síly provedly kybernetické útoky na ruské infrastruktury.

Je tu ale jeden problém, když činitelé říkají, že doktrína kolem
kybernetického konfliktu určující – co je špionáž, co je krádež a co
je válka – není zrovna moc vypracovaná.

„Kybernetická válka není definovaná,“ řekl Brown. „Existují určité
normy chování, které zkoušíme prosazovat, ale lidé je nedodržují.“

No, vezmeme-li v úvahu to, čím jsme začali, že NATO vyhlašuje
kybernetický útok za ekvivalent kinetickému útoku, a tudíž za válečný
čin, tak by nás jen zajímalo, jak budou Rusové pohlížet na toto
přiznání ‚akcí‘ provedených Američany.

Zdroj: zerohedge.com

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Bývalý člen izraelských speciálních jednotek varuje: Nové informace
ukazují, že přiští rok bude zle. Přijde ještě větší vlna terorismu.
Potřebujete nové vedení EU

ROZHOVOR Nepotřebujete ani Kurdy, ani Mossad, potřebujete nové vedení
Evropské unie. Důležité informace leží v šuplících a jsou k ničemu.
Dnes pašeráci uprchlíků, a ti, kteří falšují pasy, vydělávají miliony
a EU to ignoruje. Tak hovoří rabín David Bohbot, bývalý bezpečnostní
expert a člen izraelských speciálních jednotek. V Česku žije již skoro
dvacet let.

V současnosti irácké jednotky útočí na Mosul. Jestliže je Mosul
největším městem Daesh (IS), lze jej považovat za jeho tělo, přičemž
Rakka je jeho hlavou. Nemyslíte si, že se s dobytím Mosulu zanedlouho
rozpadne celý Daesh? Daesh a jeho bojovníci jsou všude. V Maroku, Alžírsku,
Libyi a tak dále. Mosul je důležitý, Rakka ještě více. Bohužel, Turci se
rozhodli, že nebudou útočit na Rakku do té doby, než skončí boj o Mosul,
což je chyba. Po dobytí Rakky bude Daesh mnohokrát slabší, ale neskončí.
Do jaké míry by rozpad Daesh znamenal smrtelnou ránu pro radikální
islamisty, džihádisty, teroristy anebo naopak vstanou noví bojovníci? V
Afghánistánu posiluje Tálibán, v Africe islamisté pomalu, ale jistě
rozšiřují své řady... Radikální islamisté jsou silnější a mají víc
věrných lidí po celém světě. Daesh byl jeden z pokusů o stát. Sice ten z
nejlepších, ale jen jeden. Radikální islamisté se budou stále organizovat
a útočit, protože jsou všichni spojeni v boji za jednu věc, ideologii. Za
posledních patnáct let je vidět, že se organizují pořád lépe a lépe.
Vždy někde jinde a pod jiným velitelstvím, ale pořád mají stejný cíl.
Daesh je nejlépe organizován, ale s jeho koncem nic neskončí. Jeho ideologie
přežije a terorismus bude pokračovat.

Bývalý člen izraelských speciálních jednotek David Bohbot (vlevo) a
předseda Úsvitu Miroslav Lidinský. Nemyslíte si, že se porážení
teroristé Islámského státu opět více zaměří na Evropu, tedy že starý
kontinent opět postihne vlna teroristických útoků? Ano, v příštím roce
očekávám ještě větší vlnu teroristických útoků. Radikálové
prohlašují, že nás překvapí a budou úspěšní. Já jsem se naučil brát
jejich sliby vážně. Nové informace ukazují, že bude zle. Mohli by se do
Evropy s další vlnou migrantů, která je příští rok na jaře s obavami
očekávána, dostat právě i poražení bojovníci Daesh a jsou schopni proti
tomu evropské tajné služby účelně zakročit? Nepotřebujete ani Kurdy, ani
Mossad, potřebujete nové vedení Evropské unie. Důležité informace leží
v šuplících a jsou k ničemu. Dnes pašeráci uprchlíků, a ti, kteří
falšují pasy, vydělávají miliony a EU to ignoruje. Jakou v tomhle ohledu
spatřujete roli Turků? Turci hrají dvojitou hru. Recep Erdogan je fanatik a
zajímá se víc o oslabení Kurdů než o zničení Daesh, který pomáhal
vytvořit. Daesh se už nespoléhá na tureckou pomoc. Už nevidí Turky jako
nejlepší spojence, kteří kupují ropu a nechávají přes své území
přecházet jeho bojovníky z ciziny. Dnes vidí Turky jako součást "muslimského
bratrství", které nechá Daesh bojovat samotný. Navíc teď, když Daesh
prohrává, se to Turecku hodí, aby udělalo dojem, že je proti terorismu. Co
se týká uprchlické krize, Turecko nemá stejné touhy jako Evropa, nemá
zájem zastavit radikální bojovníky.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pavel Grudinin: za vystoupení Ruska z WTO

Sputnik představuje životopisy a politické programy kandidátů na prezidenta
Ruska. Seznamte se s jedním z osmi kandidátů na prezidenta Ruska 2018 Pavlem
Grudininem.

Životopis: Pavel Grudinin se narodil v roce 1960 v Moskvě. Od dětství byl
jeho život spojen se zemědělským družstvem, kde jako mladý začal pracovat
jako pracovní síla pro nakládání zboží. Poté, co získal vzdělání
inženýra, pracoval několik let v Zemědělském družstvu Lenina u Moskvy. V
roce 1995 byl zvolen jeho prezidentem. V politice je od roku 1997, kdy byl
poprvé zvolen do Moskevské oblastní dumy. V prosinci roku 2017 byl
rozhodnutím sjezdu KPRF nominován na post kandidáta na prezidenta.

Vnitropolitický program: Velká část předvolebního programu Pavla Grudinina
se věnuje ekonomickým opatřením. V případě vítězství ve volbách
slibuje přerušení členství Ruska ve WTO a také provedení znárodnění
strategicky důležitých a systémových oblastí průmyslu, energetiky,
železnice, systémů spojení a předních bank.

Zahraničně politický program: Kandidát Grudinin prohlašoval, že Rusko
potřebuje „páteřní" ideu, která by všechny „spojila", aby ostatní
země, podobně jako v případě se Sovětským svazem, „chtěly přijít k
nám". „My jsme skutečně veliká velmoc," říká.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Experti: V EU měly ruské protisankce největší dopad na pobaltské země

Z členských zemí Evropské unie postihla omezující opatření zavedená
Ruskem jako odpověď na sankce EU nejvíc Estonsko, Lotyšsko a Litvu, oznámil
na své stránce na Twitteru odpovědný pracovník polského MZV Dominik
Jankowski.

Pokud jde o Slovensko, tady činil daný ukazatel minus 7,7%, u České
republiky — 7,3%, u Polska — 7,2%, u Finska — 7,1%, u Slovinska — 6,0%,
u Maďarska — 5,0%, u Rakouska — 4,6%, u Německa — 3,3%, u Dánska —
2,9% a u Chorvatska — 2,8%.

Podle údajů uvedených Jankowským postihla omezující opatření zavedená
Ruskem nejméně ze všech Kypr, Nizozemí, Rumunsko, Itálii, Švédsko, Maltu,
Francii, Belgii, Bulharsko, Lucembursko, Španělsko, Irsko, Řecko,

Portugalsko a Velkou Británii. U této skupiny států bylo snížení
ukazatele exportních dodávek nižší než průměrná úroveň omezení
exportu EU do třetích zemí, která činila 2,8%.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Důchodce, který celý život pracoval, má mizernou penzi. Je naštvaný,
když vidí Roma kasírovat každý měsíc desítky tisíc za celou rodinu,
zní z klubu Babiše

ROZHOVOR „Nedivte se, že důchodce, který celý život pracoval a který má
tak mizernou penzi, že mu nestačí na léky, jídlo a nájem, je naštvaný,
když vidí šéfa romské rodiny, který nedělá, jak. kasíruje každý
měsíc na sociálce desítky tisíc za celou rodinu, jež taky nepracuje,“
konstatuje k údajné rasové nevraživosti v „české kotlině“ poslanec za
ANO a bývalý novinář Stanislav Berkovec, který zároveň vzpomíná na
dětství a na své dobré cikánské kamarády. Vyvrací také fámy o tom, že
Češi jsou ve většině případů xenofobní, a uvádí jako příklad
přijetí tisíců Jugoslávců za balkánské války. „Spočítal už někdo,
kolik set mrtvých včetně dětí mají na svědomí teroristé?! Když vám
někdo zastřelí puberťáka na diskotéce, tak vám kecy o multikulturní
společnosti znějí asi tak, jako staccato z kalašnikova,“ dodává ještě
někdejší televizní redaktor k bezbřehému liberalismu.

Pořadatelé ankety Český slavík tvrdí, že skupina Ortel porušila pravidla
fair play a proto jí započítali hlasy z loňska. I tak Ortel obsadil druhé
místo mezi skupinami a v kategorii zpěváků se Tomáš Ortel umístil na
třetí příčce. Ovšem, už samotný fakt, že vzali kapele hlasy, nahrává
diskusím o tom, že pokud by byly sečteny správně, Ortel mohl anketu klidně
vyhrát. Jak si vysvětlujete takový zájem právě o Ortel, tedy o skupinu,
kterou dost kritiků často nazývá kapelou minimálně kontroverzní? Jde o
vyjádření vůle lidí, kteří jsou nespokojení například s migrační
politikou EU? Čím mohli vlastně tak zaujmout?

Každý umělec má právo na svůj názor, na svůj osobitý „sound“, na
své písně, obrazy, na svůj pohled na svět. Hranice, kde končí jeho
umělecká svoboda, jsou určitě dál, než si člověk bez fantazie a nadání
umí představit. Ovšem hranice, kde končí jeho svoboda, končí tam, kde u
ostatních lidí – tam, kde ohrožují a narušují svobodu toho druhého. To
se občas pere mezi sebou. Jednak se umělcům – zejména těm oblíbeným –
více toleruje. Na druhé straně jsou více pod drobnohledem.

Prostě umělec to nemá jednoduché, a je to kromě talentu i poctivá dřina.
Tenhle rub mince lidé na nasvíceném jevišti nevidí. A jediným spolehlivým
měřítkem mixu té práce, talentu a taky notné dávky štěstí je to, jak
to lidé přijmou. Můžete si klást spousty otázek proč, ale nikdy to
neodhadnete a nezkalkulujete. Měl jsem spoustu úspěšných kolegů v rádiu,
kteří měli logopedické vady. Znal jsem spoustu zpěváků, kteří takzvaně
reagovali na reflexe doby, a lidi je prostě nebrali. Musí tam být ještě
něco, cosi, nevím co to je, nějaké osobní či jiné kouzlo – prostě
něco, co ty lidi osloví. No a Ortel to prostě pro někoho má. Neřeš,
nepřepínej.

Nepřipomíná vám výše uvedený postup ze strany pořádající agentury
Českého slavíka – Musica Bohemica – podobnou situaci jako v roce 1975,
kdy se rozhodli brněnští recesisté kolem Františka Kocourka udělat
Zlatého slavíka ze svého kolegy Rudyho Kovandy, aby to nebyl jen pořád
dokola Karel Gott? Jinými slovy, nezachovala se zmíněná pořádající
agentura stejně hloupě jako tehdy normalizační kulturní orgány?

Jo, trošku mi to připomíná zážitky z mládí. Hrál jsem skoro dvě sezony
s pražským divadlem Dostavník. V osmdesátých letech minulého století to
bylo v Praze velmi populární divadlo. Rejpalo vtipně do režimu, hrálo
autorské hry autora Krhůtské kroniky Ervína Hrycha – například Dívčí
válku a další. Hráli jsme v Baráčnické rychtě a v Malostranské besedě.
To divadlo v podstatě skončilo tak, že jednoho rána odvezli frontmeny
divadla do Bartolomějské na výslech. Pak se divadlo díky tomu zásahu StB
rozhádalo, rozdělilo a nakonec i částečně rozpadlo. No a mně to velmi
připomíná tehdejší přehrávky u příslušných agentur pod dohledem
všech těch odborů kultury a dalších orgánů. Někdo potom směl jezdit za
hranice, někdo nesměl koncertovat ani v okresním městě. Vadí mi to, jo,
vadí. Stejně jako Kabátům. Je to nefér.

Po sněmovních volbách neutichají nářky na téma, že jsme si pustili do
Poslanecké sněmovny fašisty, xenofoby, hulváty, rasisty atd. Podle bývalé
diplomatky Magdy Vášáryové mají voliči v hlavách zmatek. Češi prý
volili tentokrát jinak, než bylo zvykem. Paní Vašáryová pak například
uvedla pro časopis Finmag, že je na pováženou, když vítězí ti, kteří
jen křičí, ale i tak si musí česká společnost umět poradit i s takovými
extrémními situacemi. Jedno z řešení tohoto stavu vidí bývalý poslanec
Ivan Gabal v prezidentské volbě. „Můžeme tak korigovat, že jsme si
pustili neonacisty do Sněmovny,“ zmínil pro DVTV. Poučení bychom si měli
prý vzít ze Slovenska, kde klima k porozumění nasměroval Andrej Kiska. Do
jaké míry je Česká republika skutečně ohrožena xenofobními tendencemi? A
lze situaci vyvážit právě volbou prezidenta, tedy pokud je, podle vás,
potřeba vůbec měnit atmosféru ve společnosti?

Já si vůbec nemyslím, že my, Češi, jsme rasisti, fašisti nebo že máme
xenofobní sklony. V Rakousku-Uhersku žilo tolik národů a národností a
stát fungoval. Znám to ještě z dědova vyprávění i z historie – vůbec
si nemyslím, že to byl tak zlý „žalář národů“. V první republice
bylo taky veselo – Rusíni, Slováci, Maďaři, Němci, Poláci... Zažili
jsme fašismus, židé zažili rasismus a pamětníci stále ještě žijí.
Vystudovaly u nás celé generace „Mirečků“ (viz „Jak básníci...“).
Já mám prima kamaráda ze Zambie, který u nás vystudoval na rotariánské
stipendium, Stanleye Siankumbu Kadantu. Občas si spolu zazpíváme, něco jsme
i natáčeli v rádiu. Chodil s námi ve Slaném koledovat jako „černej vzadu“,
měli jsme ho na dětské mikulášské v Černochově a on se u cedule
Černochov mohl potrhat smíchy.

Při živelních katastrofách všude ve světě jsme vždycky pomáhali a
dokázali jsme při sbírkách sehnat hodně peněz. Při exodu uprchlíků v
době jugoslávské války jsme přijali desetitisíce uprchlíků, pomáhali
jsme i v místě konfliktů. Ale nedivte se, že se lidé bojí toho, co
odstartovalo bezhlavé přijímání tzv. uprchlíků ze severní Afriky a ze
Středního východu. Spočítal už někdo, kolik set mrtvých včetně dětí
mají na svědomí teroristé, kteří s tím nepochybně souvisejí!? Když
vám někdo zastřelí puberťáka na diskotéce, tak vám kecy o multikulturní
společnosti a pomoci bližním znějí asi tak, jako staccato z kalašnikova.

Za to, jaká je naše společnost, zodpovídá svým malým dílem každý z
nás. Nemůže to přece vyřešit volba prezidenta, byť je tato volba výrazem
jisté většiny voličů. Mám pocit, že v nás pořád je takový ten
alibismus z minulosti – ať rozhodnou „voni nahoře“. „Voni“ za to
můžou, my nic, my muzikanti. Kdo jsou to „voni“? Jsme to i my!

Prezident Miloš Zeman bývá označován jako státník, který společnost
rozděluje, podporuje netoleranci a eskaluje strach. „Jestliže si v této
situaci zvolíme do čela státu politika, který nás bude rozdělovat nebo
bude vyvolávat strach, tak budeme žít ve strachu, část lidí v ponížení,
někdo bude utíkat za hranice,“ obává se Ivan Gabal. Co říci k těmto
úvahám? Je někdo mezi devíti prezidentskými kandidáty, u kterého bychom
tyto obavy mít nemuseli? A jsou vůbec opodstatněné?

Neznám nikoho, kdo by žil v ponížení, strachu nebo utíkal za hranice
kvůli nějakému politikovi. Ale znám spousty lidí, kteří kvůli politikům
přišli o práci, pak o dům, byt, rodinu, důstojnost a skončili jako
bezdomovci v ponížení.

Staly se některé nepříjemné záležitosti, zavánějící rasismem.
Tajemník klubu SPD Staník měl ve Sněmovně říci, že „Židi a buzeranti
patří do plynu“. V Praze byl zmlácen a ponížen černoch. A děti v
Teplicích čelily nenávistným výlevům za to, že na jejich školním fotu
byly arabské a romské tváře. Jde o projevy nemocné společnosti, za které
mohou třeba ti, co brojili proti imigraci? Do jaké míry tyto tendence ve
společnosti posílily uplynulé volby? Jsou to jednotlivosti, nebo už symptomy
nemocné společnosti? A je důvod přistoupit k nějaké regulaci sociálních
sítí nebo zpřísnit pravidla toho, co se smí a nesmí říkat v této zemi?

Určitě bych neházel do jednoho pytle volby a projevy nenávisti vůči
cizincům. A jestliže se takto společnost chová, nakazili jsme ji my sami.
Já jsem vyrůstal a kamarádil ve Slaném s cikány, prosím neopravujte to
slovo, je stále ještě ve slovníku spisovné češtiny – s Robertem
Zubákem, Bertíkem Gyrgou... Jejich rodiče normálně pracovali, naše mámy
se znaly. Nikdo nedostával prachy zadarmo – jen proto, že je Romák. Známe
se doteď a nemáme z toho problém. Dnes je to jinak. Nedivte se, že důchodce,
který celý život pracoval a který má tak mizernou penzi, že mu nestačí
na léky, jídlo a nájem, je naštvaný, když vidí šéfa romské rodiny,
který nepracuje, jak kasíruje každý měsíc na sociálce desítky tisíc za
celou rodinu, jež taky nepracuje. Dnes už druhou, třetí generaci.

Nedivte se, že Teplice, které hrdě prohlašovaly, že nepotřebují evropské
dotace, protože dostávaly od arabských přistěhovalců slušné peníze,
naštvaly své obyvatele, pro které „díky“ chování těchto lidí už
město není tak bezpečné a čisté. Samozřejmě, že to není tak
jednoduché a doslova černobílé. Ale tohle normálním lidem prostě vadí.
Ale ti neposílají nikoho do plynu, to je pochopitelně extrém.

A regulace? Nerad bych se dočkal zase toho, že moje výtvarné plakáty
strhávali příslušníci VB po celém okrese. Už teď to v některých
médiích smrdí tím, čemu se za bolševika říkalo „osobní odpovědnost
šéfredaktorů“. To bylo ještě horší než cenzura za Rakouska-Uherska. To
byla malá česká předposranost. Proto to smrdí.

Prezident Miloš Zeman odjel do Ruska a web ruské armádní televize Zvezda
hned na začátek návštěvy napsal, že Československo by mělo být
vděčné za sovětskou invazi v roce 1968. Prezident Zeman prohlásil, že jde
o urážku českého národa. Někteří ocenili jeho zásadní reakci, jiní
říkají, že Rusové vše zaranžovali. Mohlo to tak být? Jaký postoj bychom
měli nyní zastávat vůči Rusům?

Nezastávám takové konspirační teorie o tom, že někdo tohle zaranžoval.
Uvědomte si, že v roce 1968 o tom v SSSR nic nevěděli a tato generační
setrvačnost může trvat dodnes. Natočili jsme v roce 1990 v Moskvě s Janou
Klusákovou, excelentní novinářkou a dámou, která Rusko zná, rozhlasovou
reportáž o „Sedmi statečných“ – o těch, kteří v srpnu 1968
demonstrovali na Rudém náměstí proti invazi v ČSSR. Končili pak ve
vězení, v blázinci... byla to jejich velká občanská statečnost. Ale to
byli osobnosti, intelektuálové, lidé, kteří měli informace, velkou
morální sílu. Bylo to tak šílené, že někdo by klidně mohl říci, že
to bylo zaranžováno. Nebylo. Já s nimi mluvil, to byly obrovsky silné a
kruté autentické prožitky. Dostali jsme za to rozhlasovou cenu. Zajímalo by
mě, jestli ta reportáž ještě je v archivech Českého rozhlasu...

Co se týká Bruselu, přicházejí zprávy o tom, že se chystá zásadní
revize dosavadních dublinských pravidel, podle kterých musí příchozí
pořádat o ochranu v první členské zemi EU, do které vstoupil. Současný
systém by byl nahrazen trvalým a povinným přerozdělováním migrantů, bez
jakékoliv horní hranice. Jaký postoj k tomu zaujmout??

Řeknu vám, že by mě docela zajímalo, co všechno náš současný pan
premiér podepsal v zahraničí v poslední době. Třeba v Lucembursku!

Pokud se jedná o sestavování české vlády, tak situace se vyvinula tím
způsobem, že Andrej Babiš se snaží vytvořit menšinový kabinet a v
Poslanecké sněmovně se vytvořila tichá koalice ANO, KSČM a SPD. Pravice
tvrdí, že je tím prý ohrožena demokracie. Jak lze vůbec zhodnotit
nynější postup Andreje Babiše v této záležitosti?

Jednoduše! Plní to, co slíbil voličům. Protože zároveň ví, co jim
určitě neslíbil – obstrukce s ustavením nové Poslanecké sněmovny, kecy
místo práce, rozpočtové provizorium... Zatímco se tohle všechno ve
Sněmovně děje nebo se k tomu schyluje, bůhví o čem se díky nefunkčnosti
tohoto orgánu jedná někde jinde v zahraničí. Jak už je to v naší milé
malé zemi zvykem – o nás bez nás. Pan Andrej Babiš chce pracovat a naplnit
to, k čemu mu dali voliči mandát. Voliči měli v demokratických volbách na
vybranou. Andrej Babiš díky reakcím některých politických stran ve
Sněmovně na vybranou nemá.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministerstvo obrany: kvůli použití chemických zbraní ozbrojenci bylo
zraněno 30 vojáků

Na ruském ministerstvu obrany prohlásili, že včera večer ozbrojenci
použili chemické zbraně ve východní čtvrti Aleppa. O tom informoval
tiskový mluvčí ministerstva generál major Igor Konašenkov.

Podle jeho slov bylo různě vážně přiotráveno 30 vojáků 415. praporu 115.
divize republikánské gardy.

Zmínil, že zranění byli operativně evakuováni do nemocnice v Aleppu.

Ten zmínil, že vzorky odebrané z místa otravy potvrzují fakt použití
bojového plynu ze strany ozbrojenců — chlóru.

„Teroristé v Aleppu používají chlór proti syrským vojákům a místním
obyvatelům stále častěji a více. Ovšem nikdo z politiků, kteří
veřejně hovoří o situaci v Aleppu ve Francii a hlavně Velké Británii, se
velmi snaží nevidět tyto kriminální činy. Přesněji, chtějí vidět
viníky těchto činů pouze na straně syrské vlády," prohlásil Konašenkov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministr Stropnický: Se Zemanem se v pohledu na Rusko rozcházíme

Ministr obrany Martin Stropnický (ANO) se v rozhovoru pro MF Dnes znovu
vyjádřil k vítězství Donalda Trumpa v amerických prezidentských volbách.
Stranou jeho pozornosti však nezůstala ani myšlenka možného založení
společné evropské armády. Věnoval se také situaci v české armádě a
tady došlo i na prezidenta Miloše Zemana. S tím se prý Stropnický neshodne
v pohledu na Rusko.

Jak se změní NATO, až se Donald Trump stane 45. prezidentem USA? Není
zvolení tohoto muže vlastně počátkem konce Severoatlantické aliance? „Na
tyto závěry je strašně brzy, trocha zdrženlivosti a trpělivosti by byla
namístě. Už jenom rétorika Donalda Trumpa se oproti předvolební kampani
proměnila. Bušit na poplach, propadat nějakým poraženeckým náladám nebo
naopak euforiím je úplně mimo mísu,“ soudí Stropnický.

Podle člena vlády se ale přece jen něco změní. Už končící prezident
Barack Obama tlačil na evropské členy Aliance, aby na společnou obranu
platili to, k čemu se sami zavázali, tedy dvě procenta HDP ročně. Dá se
předpokládat, že Donald Trump tlak na Evropu ještě zesílí. Požadavek
Američanů je podle člena české vlády legitimní. USA platí drtivou
většinu nákladů na chod Aliance a po desítkách let už toho mají plné
zuby. Česká republika by se podle Stropnického na 2 procenta mohla dostat v
roce 2025.

„Ale sousední Slovensko má pro představu 1,11 procenta, jiné země jsou na
tom i hůř, třeba Španělsko, Portugalsko... Německo dává na obranu 1,2
procenta HDP. Takže nebuďme sebemrskačští. S výrazným zvýšením
výdajů na obranu bude mít problém řada evropských členů Aliance. Také
proto, že máme před sebou velice intenzivní volební rok, francouzský,
německý, nizozemský, možná italský... A jít do předvolební kampaně s
dramatickým růstem výdajů na obranu nemusí být ta nejlepší karta,“
doplňuje ministr.

Tyto údaje navíc ukazují, že to nebude nijak slavné ani s možnou evropskou
armádou, o které se mluví. Podle Stropnického bychom si na prvním místě
měli uvědomit, že nemá jít o nějakou vojenskou protiváhu amerických
ozbrojených sil. Spojené státy mají v NATO důležitou roli a NATO chrání
i nás, na tom se nic nezmění. Evropané by ale měli prohloubit vojenskou
spolupráci, aby byli schopní chránit společné hranice, případně pomáhat
v různých krizových oblastech, např. v Mali.

Stranou pozornosti ministra Stropnického nezůstal ani prezident Miloš Zeman,
vrchní velitel české armády.

„Já beru vrchní velení prezidenta jako symbolické. Prezident Zeman se
armádě věnuje, téma ho zajímá, což nebylo na Hradě vždy obvyklé.
Podporuje většinu mých kroků. Scházíme se jednou za čtvrt roku mezi
čtyřma očima,“ prozrazuje ministr. Neshodnou se prý v pohledu na Rusko.
Přou se např. o západní sankce proti Rusku. „Když prezident vznese
otázku sankcí proti Rusku, já držím linii, že nejde o jejich efektivitu,
ale o to, že je to velice silné symbolické gesto, pro které je důležitá
evropská jednota. Prezident řekne, že on to vidí jinak, a tím naše debata
na toto téma končí,“ uzavírá rozhovor Stropnický s tím, že prezident
nevnímá Rusko jako největší hrozbu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť