Question:
Martin Kupka: Nad projevy řady komunistů zůstávám stát v němém údivu.
Babiš je pouští k moci a jejich sebevědomí závratně roste

ROZHOVOR „Šlo mu o gesto a vyjádření jiného postoje – ukázat Rusku,
že jejich pozici tady bereme vážně,“ říká k úkolu od prezidenta
Miloše Zemana pro BIS o prověření skladování novičoku místopředseda ODS
Martin Kupka. Za běžných okolností by se premiér musel hlasitě ohradit:
„Jestli se nic takového nestalo, znamená to, že se dál posouváme mimo
normální politiku,“ varuje. Nad projevy komunistů zůstává stát „v
němém údivu“ a hovoří nejen o jejich neuvěřitelné demagogii.

Česko vyhostí tři členy ruského diplomatického personálu v reakci na
otravu bývalého ruského agenta Sergeje Skripala v Británii. Je to
adekvátní počet? Mělo by jich být podle vás více nebo méně?

Je to důležitý politický a symbolický krok. Nemá smysl se dohadovat, zda
jsou tři tak akorát, málo, nebo moc. Stejnou debatu by bylo možné rozvinout
nad jakýmkoli číslem.

Vyjadřoval jste se v České televizi a také na Facebooku jste psal o tom, že
rozhodnutí pokládáte za správné a nezbytné. „Nedovedu si představit,
že by Česká republika, která navíc čelila zjevně falešnému nařčení z
ruské strany, že by mohla být původcem jedu novičok, nereagovala. Tento
akcent mi ale bohužel scházel ve větší míře ve vyjádření vládních
představitelů. Podle mého soudu nejde jen o projev solidarity s Velkou
Británií, ale má jít silnější měrou o jasné vyjádření, že takové
nařčení na mezinárodním poli jasně odmítáme.“ Předpokládám, že
máte na mysli především vystupování premiéra v demisi Andreje Babiše.
Kdo další by měl jasně odmítnout nařčení a jak? Měli bychom dát najevo
svůj nesouhlas i jinak než vyhoštěním diplomatů?

Scházelo mi výraznější zdůraznění toho, že Ruská federace Českou
republiku nepodloženě osočila a že reagujeme také na toto osočení. Pro
mě je to nejméně stejně tak silný důvod pro vyhoštění ruských
diplomatů jako vyjádření solidarity s našimi spojenci.

Prezident Miloš Zeman uložil šéfovi Bezpečnostní informační služby
Michalu Koudelkovi, aby BIS pátrala po tom, zda byl na území Česka vyvíjen
nebo skladován jed novičok. Podle řady politiků prezident slouží cizí
moci, nikoli českým občanům. Například předseda STAN Petr Gazdík má za
to, že pokud česká vláda prohlašuje, že novičok použitý při útoku na
Sergeje Skripala nepocházel z České republiky, a prezident přesto pověří
BIS hledáním stop po přítomnosti novičoku na našem území, pohybuje se na
hranici vlastizrady. Paní poslankyně Miroslava Němcová byla ještě
ráznější: „Jsem přesvědčená, že prezident se té velezrady dopustil.
Svými slovy nahrává Rusku, nikoli jistotě ČR,“ řekla poslankyně pro
novinky.cz. Máte stejný názor jako Miroslava Němcová? Podáte ústavní
žalobu?

Představte si, že jste prezident, zastupujete zájmy 10 milionů lidí a
chcete zjistit pravdu. Chystáte se zadat zpravodajské službě velmi citlivý
úkol, což je naprosto legitimní. Tak to ale přece nebudete vykřikovat do
světa. To by bylo stejně hloupé, jako byste chtěla hrát na schovávanou a
přitom bouchala petardy. Navíc byste se vystavila spekulacím, že
nepostupujete v souladu se zákonem. Úkoly BIS totiž můžete zadávat jedině
s vědomím vlády ČR. Rozhodně nepodezírám pana prezidenta, že by byl
hloupý a tohle všechno si neuvědomoval. Závěr je jednoduchý. Šlo mu o
gesto a vyjádření jiného postoje – ukázat Rusku, že jejich pozici tady
bereme vážně. Postavil se do zcela jasného rozporu se stanoviskem premiéra
a vlády. Vydal o nás světu znovu velmi špatný signál, že ani v
závažných mezinárodně politických otázkách nejsme schopni být jednotní.
To bude bohužel pro naše sousedy a další spojence jedno z
nejviditelnějších sdělení posledních dnů. Za normálních okolností by
se premiér musel hlasitě ohradit. Jestli se nic takového nestalo, znamená to,
že se dál posouváme mimo normální politiku. Je tím zpochybněn i význam
vyhoštění oněch tří diplomatů, protože premiér vládní postup proti
prezidentovi nebrání. Ano, prezident se zachoval, jako by chtěl sloužit
spíš Rusku než vlastní zemi. Šel proti našim národním zájmům. To je
určitě možné označit za další vážný přešlap nebo dokonce za zradu.
Pohybujeme se ale v politické rovině, ne v kategorii „ústavní žaloba“.
Tak chápu i vyjádření Miroslavy Němcové.

Když k tomu přidáme, že Číňané evidentně neinformovali českou stranu o
tom, že zatkli poradce prezidenta Miloše Zemana, a to, že třetí nejvyšší
ústavní činitel USA Paul Ryan vynechal při své návštěvě Prahy setkání
s prezidentem, jde o naprostý krach zahraniční politiky Miloše Zemana?
Usilovně se snaží mít dobré vztahy s Ruskem a Čínou, ale vypadá to, že
ho nerespektují. Jak si situaci vysvětlujete vy?

Nemám potřebu nic dodávat. Rozpor mezi nabubřelou sebechválou a reálnými
výsledky je ale propastný a pro Českou republiku smutný.

Jde také o názory KSČM. Ředitel think-tanku Evropské hodnoty Jakub Janda se
zamýšlí nad počínáním českých komunistů. Jejich činy převádí do
řeči paragrafů o vlastizradě, rozvracení republiky a sabotáži. Podle
Jandy bychom si měli začít klást otázku, zda komunisté neoslabují
obranyschopnost naší vlasti, za což občanům hrozí mnohaleté odnětí
svobody a propadnutí majetku. Pokud je nechrání poslanecká imunita. Je
možné si zákon vysvětlovat tak, že politik, který brojí proti současné
zahraniční politice a v podstatě podporuje Rusko, se dopouští rozvracení
obrany státu, vlastizrady nebo sabotáže? Zaznívají také názory, že
může jít jen o snahu o kriminalizaci některých lidí…

Nad projevy řady komunistů zůstávám stát v němém údivu. Andrej Babiš
je pouští k moci a jejich sebevědomí roste přímo závratně. Pozoruhodné
je, že se tak děje po jejich nejhorším volebním výsledku. Daří se jim
relativizovat elementární historická fakta i demokratické hodnoty.
Využívají neuvěřitelnou demagogii. Vezměte si, jak často říkají, že
jsou novou moderní stranou, která se od své temné minulosti odstřihla, a
hned vzápětí citují svou starou ideologii. Vojtěch Filip označil 90. léta
za temnou skvrnu naší historie. No pardon, to je přece absolutní výsměch.
Bylo to období, kdy se po letech totality vrátila lidem svoboda, demokratická
správa státu, obcí i měst a země procházela nezbytnou a navíc úspěšnou
ekonomickou transformací. Zlepšilo se životní prostředí, začal se
prodlužovat průměrný věk dožití. To jsou měřitelné a doložitelné
výsledky, o jakých se generaci mých rodičů a prarodičů pod vládou
komunistů ani nesnilo. Vyhrát nad komunisty ale musíme pevnou a srozumitelnou
argumentací a jasnou politikou. Zastrašování a kriminalizace jsou jejich
oblíbené nástroje, jak opakovaně na různých místech světa ukázali. To
nejsou zbraně demokratů.

Vyjednávání o vládě pokračuje i dohadováním ČSSD a ANO o zavedení
daňové progrese u fyzických osob a sektorové daně. ANO daně zvyšovat
nehodlá, sociální demokraté navrhují, aby lidé, kteří si vydělají
měsíčně více než čtyřnásobek průměrné mzdy, tedy přes 112 tisíc
korun, danili tuto část svého příjmu sazbou 35 procent. Více než
dosavadní sazbou 19 procent chtějí zdanit firmy s ročním ziskem nad 100
milionů korun. ČSSD chce také obnovit dědickou daň, která byla před
několika lety zrušena. A k tomu požaduje speciální sektorovou daň pro
firmy v bankovním sektoru. Co říci k takovému vyjednávání? Blíží se
podle vás dojednání koalice ANO s ČSSD s podporou KSČM? Co taková vláda
přinese?

Pokud taková vláda vznikne, bude jasně levicová. Nebude o tom sporu a Andrej
Babiš jasně ukáže, že řeči o skvělém programovém koktejlu pro všechny
jsou úplný nesmysl. Když nemáte žádný program, nemusíte dělat
programové ústupky a můžete naopak akceptovat programové body jakékoli
jiné politické strany, která se zrovna hodí – to je přesně to, co ANO v
posledních měsících nabízelo. Nakonec na to přistoupila levice, sociální
demokracie vyměnila opakovaně deklarovaný postoj „obviněný nesmí být ve
vládě“ za „chceme pět ministerstev“ a budeme mít opět levicovou
vládu. Ve všech bodech, které jste zmínila, máme jako pravicově
smýšlející lidé opačný názor. Zkušenost navíc jasně říká, že
politika nekonečného rozdávání, populistického slibování a na druhé
straně oslabování aktivních a činorodých občanů vždycky vedla ke
smutným koncům. Andrej Babiš se už na tuto cestu vydal.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Teď se vymaníme z područí USA. Oslavné řeči na Donalda Trumpa od L'uboše
Blahy nečekejte, ale dosud neřečené informace ano. Vše prý bude jinak

ROZHOVOR Donald Trump jako pravicový populista může být velmi nebezpečný,
agresivní a militantní. Oproti Clintonové by ale mohl uklidnit vztahy s
Ruskem. ParlamentnímListům.cz to řekl poslanec slovenské Národní rady za
stranu SMER-SD Luboš Blaha. Nevěří, že by nový prezident USA rozpoutal
obchodní válku s Čínou, přestože to říkal v kampani. Místo zbrojení je
prý potřeba investovat do školství a sociálních oblastí. „Evropa už
více nesmí být mopslíkem USA a Trumpovo vítězství je historickou
příležitostí, jak se vymanit z americké hegemonie,“ říká Blaha.

Pane poslanče, zaměřme se úvodem k prognózám, jak se nový prezident
Donald Trump bude chovat na světovém kolbišti. Někteří říkají, že bude
vstřícný k Rusku, že neuznává „umírněné rebely“ v Sýrii, a již
dříve říkal, že by uznal Krym jako součást Ruska atd. Mnohé prý
rovněž vypovídá jmenování generála Flynna poradcem pro národní
bezpečnost, který je vstřícný k Rusku. Na druhou stranu Trump jmenoval
šéfem CIA Mikea Pompea, který bývá označován za jestřába. Jak se v tom
všem máme orientovat? Nebo co takový Putin, co má očekávat?

Trump je krajně pravicový populista, čili může být velmi nebezpečný,
agresivní a militantní, což pro svět nevěstí nic dobrého. Ale na rozdíl
od Clintonové existuje naděje, že uklidní situaci s Ruskem, protože to
sliboval v kampani. Těžko však něco předvídat. Nikdo na světě neví, jak
se bude chovat prezident Trump. Pravděpodobně ani on sám. Je to výbušný
egomaniak, který se snadno nechá vyprovokovat. Pro dokreslení – nukleární
kódy Spojených států bude mít člověk, kterému musel jeho vlastní tým
cenzurovat Twitter. Takže je třeba se podle mě připravit i na krize
vyvolané tím, že se americký prezident špatně vyspal. Oceňuji však, že
Trump během celé své kampaně projevoval více či méně sympatie vůči
Rusku a mluvil o možné spolupráci například v Sýrii. Prioritou musí být
likvidace Islámského státu, v tom se maximálně shodneme. Je pravda, že
přítomnost generála Flynna v Trumpově administrativě naznačuje, že lze
očekávat sblížení vztahů s Ruskem, a já osobně si to velmi přeji.
Generál Flynn však není jediná jeho nominace a hovoří se i o mnoha
jestřábech, neokonzervativcích a rusofobech, kteří ještě mentálně
žijí v období studené války, takže to ještě může být úplně jinak.
Trump je kočka v pytli. Jediné, co víme, že je to hnědá kočka.

Analytik Lukáš Visingr na serveru idnes.cz řekl, že Trump přestane s
politikou vývozu demokracie, místo toho nastolí realismus a společně s
Ruskem se spojí proti Číně. Do jaké míry je tohle reálné? Je
představitelný scénář, který zrealizoval Richard Nixon s Čínou, kdy
Trump by toto nyní udělal obráceně s Ruskem?

Nemyslím si, že Trumpa osobně zajímá vývoz demokracie, a opět nezbývá,
než věřit, že naváže na izolacionistické proudy v tradici amerického
konzervatismu a nebude bombardovat země ve jménu svobody a demokracie jako
jeho předchůdci. Ale rozhodně si nemyslím, že by dokázal takové
diplomatické manévry jako Henry Kissinger za Nixona. Nemá na to mentální
kapacitu a obklopen je spíše nezkušenými populisty a středověkými tmáři.
Putin si ho natře na chleba a čínští lídři si ho dají k snídani. Čína
je nastupující ekonomická supervelmoc a Amerika není v pozici, že by
určovala pravidla hry. Trump je slabý lídr, nezkušený politik, slon v
porcelánu. Jeho působení Ameriku mimořádně oslabí, což ostatně může
být jedna z pozitivních věcí, které z jeho zvolení vzejdou. Svět
potřebuje více rovnováhy. Ale tento scénář předpokládá, že Trump
nebude hysterický a nevyvolá svou neohrabaností nějaký šílený spor s
Ruskem či Čínou. Já mám k americkým prezidentům nulovou důvěru. Čili
mám vážné obavy. Jak z Trumpa, tak z kteréhokoliv jeho předchůdce.

Několikrát zaznělo, že největším poraženým amerických voleb je
Ukrajina. Byl postup na Ukrajině natolik svázán s lidmi z Obamovy
administrativy, že to bude Trump moct hodit za hlavu a nechat Ukrajinu svému
osudu? Do jaké míry je možná dohoda budoucího prezidenta Trumpa s Ruskem ve
smyslu, že postsovětský prostor nechá být a Rusko dá naopak záruky za
klid v Pobaltí?

Kéž by to tak bylo. Realistickou dohodu jednoznačně potřebujeme, abychom se
vyhnuli válkám a eskalaci napětí. Ale neradoval bych se dopředu. Když jsem
poslouchal Newta Gingriche jako jednoho z Trumpových možných kandidátů na
ministra zahraničních věcí a další militantní jestřáby, byly to dost
agresivní řeči o tom, jak je třeba vůči Rusku používat hrubou sílu, a
ne se s ním mazlit jako v případě Obamy. Takže zbývá jen doufat, že
takové tupé militantní názory v Trumpově kabinetu nepřevládnou. Co se
týče Ukrajiny, je očividné, že minský mírový proces nedodržují obě
strany konfliktu. Sankce jsou však uvalené jen na Rusko, což je absurdní.
Trpělivost s vývojem na Ukrajině však ztrácejí i elity v zahraničí.
Cílem sankcí uvalených na Rusko byla změna zahraničněpolitického
chování na jihovýchodě Ukrajiny. To se nestalo. Počínání Vladimira
Putina v čele Ruska se nelíbí jen 14 procentům Rusů, zatímco 86 procent si
ho pochvaluje. Pro Putina je to nejlepší výsledek od roku 2008. Sankce na
chování Ruska očividně nemají vliv, Putinova popularita naopak roste.
Sankce nefungují a poškozují EU i Rusko. Sankce jsou jedním z
nejabsurdnějších nápadů v mezinárodní politice. Nevím, jestli Trump
vnese více klidu do vztahů s Ruskem, ale vím, že bez ohledu na Trumpa musí
Evropa konečně sankce zrušit.

Objevují se náznaky, že jakási Jaltská dohoda II. by byla likvidační pro
malé evropské národy. Moldavsko, Ukrajina a další by prý propadly do
ruského vlivu. Mají se tyto státy obávat? A co ve vztahu k ČR?

Svět už dávno nefunguje jako v dobách druhé světové války či studené
války, čili replikaci Jalty nelze očekávat. Když se zmiňuje jakási Jalta
II., jde spíše o odkaz na určitou realistickou rovnováhu v mezinárodní
politice, kde prostě nebudou velmoci expandovat na úkor svých rivalů. V
tomto je duch Jalty nadále živý a má význam se o něm bavit. Velmoci vždy
měly tendenci chránit si své životní zájmy, což v případě Ruska
znamená i citlivost vůči sousedním zemím, s nimiž má společné hranice.
O osudu Moldavska a Ukrajiny by měli rozhodnout občané těchto zemí s
respektem vůči menšinám. Nelze ignorovat proruské obyvatelstvo. Co se
týče Slovenska či Česka, představa, že bychom měli být ohroženi Ruskem,
je absurdní. Jsme součástí Evropské unie a nikdo to nezpochybňuje. Rusko
je asi taková hrozba pro náš region, jako je buddhismus v Saúdské Arábii.
S Ruskem musíme spolupracovat a najít rovnováhu. Ta je jedinou zárukou míru.
Žádné křižácké výpravy ve jménu svobody, demokracie či jiných
ideálů nikdy žádný mír nepřinesou.

Jak moc tvrdý bude Trump podle vás vůči Číně? Začne-li obchodní válku,
bude ji chtít podpořit vojensky v Tichomoří? Nabízí se, zda by to, co
dělal Obama vůči Rusku, nemohl začít Trump dělat vůči Číně. Z druhé
strany, Číňané vlastní značnou část dluhu USA a Američané si navykli
na laciné čínské zboží. Co z toho všeho může vzejít?

Jak říkáte, Čína vlastní velkou část amerického dluhu, Čína má
velké investice v amerických projektech a Amerika v čínských. Sám Trump
má obchodní vztahy s čínskými podniky. Takže neočekávám obchodní
válku, i když určité obavy z jeho nenávistných vyjádření mám. Věřme,
že protičínská rétorika byla jen předvolebním populismem. Důležitou
zprávou však je, že Transpacifické partnerství (TPP) označil Trump za
nevýhodné, a zřejmě jej shodí ze stolu. Tím v pacifickém regionu
vytváří prostor pro Čínu a nepochybuji, že se ho Čína chopí. Namísto
TPP chce Trump uzavírat jednodušší a přehlednější dvoustranné dohody
mezi Spojenými státy a jednotlivými zeměmi. Čili stále stejný volný trh,
byznys, korporace, pravice, ale v takové komprimovanější podobě. Pokud
někdo očekával, že Trump bude nějaký sociálnější a nebude pro byznys,
tak se šeredně mýlil. Je to pravičák jako řepa. Jen doufám, že nebude
chtít vést spory s Čínou. Byla by to katastrofa pro všechny.

Mluví se o tom, že Trump je velký izolacionista a nepodporuje obchodní
dohody TTIP ani TPP. Znamená to tedy, že se nám stíží přístup na
americký trh? Co s tím máme dělat?

Je nepravděpodobné, že Trump vůbec ví, co znamenají písmena v TTIP. Jak
řekla Susan George nedávno v Bratislavě, kdoví, jestli vůbec ví, kde
leží Evropa. Nepřeceňoval bych jeho vyjádření z kampaně. Pravda navíc
je, že během kampaně sice vystupoval proti všem obchodním dohodám, ale
soustředil se hlavně na NAFTA, která napáchala v americkém průmyslu
obrovské škody, a na transpacifickou TPP, která už je dohodnutá a kterou
odmítne. TTIP je formálně stále otevřená. Ale věřím a upřímně si
přeji, aby to bylo tak, že TTIP je politicky mrtvá. Byla to neoliberální
dohoda, která by zničila evropský sociální a zelený model. Není třeba se
bát, jaký bude svět bez TTIP. Neztěžuje nám to přístup na americký trh.
Když jsme to dosud zvládli i bez TTIP, nevidím důvod, proč bychom to
neměli zvládat dál. Obchod jde dál, akorát neoliberálové dostali přes
ústa. A nebudou devastovat Evropu. Musíme si Evropu chránit.

Zároveň Donald Trump usiluje o liberalizaci ekonomiky kapitálových trhů.
Dokáže se při té deregulaci vyhnout katastrofám, které nastaly po pádu
Lehman Brothers v roce 2008? A co nebezpečí obřího amerického zadlužení?

Trumpovi zkrachovalo několik jeho firem, přestože začínal s kapitálem
milionů dolarů. Ne, on sám by se jistě katastrofám nevyhnul ani jako
prezident. Zde je ale opět třeba upozornit – zatím nevíme, kdo bude jeho
ministrem financí. Spekulovalo se o různých ekonomech z korporátních bank,
což by jen potvrdilo, že i Trump je jen loutkou Wall Street. Nevíme ani, koho
za rok jmenuje šéfem Fedu. Ale vzhledem k tomu, že kromě zákona Dodd-Frank
se za dvou Obamových administrativ neudělala žádná systematická reforma
Wall Street, příchod další krize je jen otázkou času.

Britský tisk uvedl, že generální tajemník NATO si nechal vypracovat
analýzu, která ve své mírnější podobě znamená, že Trump nebude chtít
platit vojenské výdaje v Evropě a hodí to „na hrb“ Evropy. V horším
důsledku to prý znamená absolutní konec angažmá v Pobaltí a na Ukrajině
ze strany USA. Hrozí, že v takovém případě evropští členové NATO
nebudou chtít vyžadované peníze dát, a ohrozí to některé vojenské
operace, případně i bezpečnost některých evropských států?

Americká armáda není řešením problémů, ona sama je problém. Pokud by se
USA neangažovaly na Ukrajině, řešení krize by to jen prospělo. Členské
státy EU by se měly zaměřit na vnitřní bezpečnost, která je ohrožena
vlivem migrační krize. Je zbytečné hledat nepřítele tam, kde žádný
není. Pro Evropu není Rusko hrozbou. Finanční prostředky je potřeba
nasměrovat na progresivní sociální politiky, na sociální stát, boj proti
sociální nerovnosti, školství, zdravotnictví, a ne do armády a na
vojenské operace, které problémy neřeší, ale spíše vytvářejí.

Přejděme nyní k české politice. Jak by se měla ve zmiňovaných
případech Česká republika zachovat? Máme podpořit zrušení sankcí proti
Rusku?

Ano, sankce nefungují a je třeba podpořit jejich zrušení. Proti sankcím je
několik členských států EU a je jen otázkou času, kdy se zruší. Musíme
být v tomto směru aktivní, ale Evropa zároveň musí být jednotná. Co je
nejdůležitější, Evropa již více nesmí být mopslíkem USA a Trumpovo
vítězství je historickou příležitostí, jak se vymanit z americké
hegemonie. A prvním krokem by mělo být zrušení sankcí vůči Rusku. Pokud
je důvodem k uvalení sankcí skutečnost, že Rusko anektovalo Krym, čímž
porušilo mezinárodní právo, pak – pokud nechceme používat dvojí metr
– bychom měli sankce uvalit i na Izrael, Spojené státy americké, Saúdskou
Arábii a další mocnosti. Vždyť se podívejte, co páchá Saúdská Arábie
v Jemenu, co dělá Izrael v Palestině, jak si Američané uzurpují kubánské
Guantánamo, jak zločinně napadli Irák a podobně. V geopolitice je hrozné
množství pokrytectví a Evropa by se měla přestat chovat jako užitečný
idiot USA.

Má pravdu Hynek Kmoníček, který říká, že konec politiky šíření
demokracie všemi prostředky pro nás bude výhodný? Anebo máme i navzdory
Trumpovi podpořit tvrdý postoj vůči Rusku? V případě, že bude Trump
razit protičínskou politiku, mělo by smysl, abychom pokračovali v naší
vstřícné politice vůči Číně?

Čína je významným globálním hráčem a naším důležitým partnerem. Tak
to musí zůstat. Bez ohledu na to, co si myslí nějaký Trump. Jako Evropa
potřebujeme spolupracovat s Čínou i Ruskem. Odmítám jakékoli fóbie proti
jakýmkoli národům. Potřebujeme spolupráci a mír.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Čísla o počtech uprchlíků a obětech války v Sýrii. Je to prý jinak,
než se nám tvrdí

Server Literárky.cz přináší českým čtenářům úvahu amerického
akademika libanonského původu Nassima Nicholase Taleba. Ten hned v úvodu
svého textu čtenářům radí, aby nevěřili absolutně ničemu z toho, co
slyší a jen části toho, co si kde přečtou. Přesvědčte se sami, proč.

„Nevěř ničemu, co slyšíš, jen něčemu z toho, co čteš, a polovině
toho, co vidíš,“ napsal hned v úvodu. „Když jsme s Pasqualem Cirillem
pro svou statistickou analýzu násilí zkoumali historické popisy válek,
objevili jsme obrovské nesrovnalosti – lidé berou čísla s posvátnou
úctou, i když většina z nich je smyšlená. Mnozí historici, političtí
‚vědci‘ a všichni ostatní jim podobní, pak s takovými čísly píší
knihy,“ pokračuje akademik v textu uveřejněném na serveru Medium.com.

Pod dojmem této zkušenosti se autor podíval např. na počty syrských
uprchlíků v Libanonu a podle vlastních slov se nestačil divit. OSN pracuje s
velmi vysokými počty uprchlíků v Libanonu, ale když se zeptáte
libanonských úřadů přímo na místě, dozvíte se, že je tato čísla
třeba vydělit třemi. Proč to ale OSN činí? Její byrokraté si tak podle
Taleba zajišťují lepší živobytí.

Celý komentář v češtině naleznete zde

„Nebo skutečné počty obětí syrské války. Slyšíme, že v Sýrii
zahynulo půl milionu lidí. Tvrdí se nám zároveň, že mnozí z nich byli
‚povražděni‘ Putinem, Asadem a Kateřinou Velikou (která po invazi na
Krym vyhrožovala i Osmanům v Levantě). Není těžké si ověřit, že
většina informací, které o ‚řezníkovi z Damašku‘ dostáváme, je
podezřelá: některé Saúdy a Katarem financované PR firmy ve Washingtonu a
Londýně totiž vykazují hyperaktivitu,“ přidává další příklad Taleb.
Pokud to čtenářům nestačí, mohou si prý vzpomenout na „zaručené
zprávy“ o další syrské nemocnici, kterou zničilo ruské letectvo. Jen se
už čtenáři nedozvědí, jaká přesně nemocnice to byla a kde přesně
leží.

Celý komentář v angličtině naleznete zde

Syrský prezident Bašár Asad bývá označován za vraha či řezníka,
ačkoli člověk je za vraha uznán teprve tehdy, uzná-li to soud. Taleb proto
žádá, aby média tyto termíny nepoužívala. Nakonec zmínil i Kosovo, kde
se také mluví o obrovském počtu obětí, ale realita byla jiná.

„Bill Clinton ještě coby prezident USA v roce 1999 prohlásil, že počty
obětí v Bosně a Chorvatsku dosáhly asi 250 tisíc: To je přinejmenším
třikrát víc, než jsou nejvyšší odhady současné. Clintonova inflace se
ale utrhla z řetězu až v případě Kosova; z jeho 100 tisíc ‚zmizelých‘
obyvatel Kosova byly posléze potvrzeny tři tisíce obětí násilí. Přesto
na základě té své informace oblast bombardoval a démonizoval Srby. Není
bez významu, že už v kosovském příběhu se angažovaly PR firmy placené
Saúdskou Arábií,“ uzavřel Taleb.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump musí sám tvrdě poznat, co je Putin za křiváka. Britové proto
plánují...

Zvolení Donalda Trumpa americkým prezidentem a zejména jeho výroky vůči
Rusku, které naznačují vstřícnost nové americké administrativy k ruskému
prezidentu Vladimiru Putinovi, dělají obrovské starosti britské vládě.
Tamní diplomati vkládají velké naděje do schůzky mezi Putinem a Trumpem.
Doufají totiž, že až Trump pozná, jaký je Putin křivák, přehodnotí
svoje plány a bude pokračovat v kurzu nynější americké vlády.

Britové se s Donaldem Trumpem rozchází v pohledu na řešení syrské krize.
Nový americký prezident v rozhovoru pro Wall Street Journal krátce po svém
zvolení oznámil, že jeho administrativa se spíše než na odstranění
syrského prezidenta Bašára Asada chce soustředit na poražení takzvaného
Islámského státu. Za tímto účelem zváží spojení sil s ruským
prezidentem Vladimirem Putinem či stažení podpory pro umírněnou syrskou
opozici.

Britská vláda však sdílí kurz nynější americké vlády v syrské otázce
– jinými slovy, spojuje řešení syrské krize s odchodem Bašára Asada z
prezidentského postu. Britské ministerstvo zahraničí proto na nejbližší
měsíce plánuje velkou diplomatickou ofenzivu, pomocí níž se bude snažit
přesvědčit své americké protějšky ke změně avizovaného kurzu. Podle
zjištění deníku The Telegraph má tato záležitost dostat nejvyšší
prioritu.

Celý článek v originále ZDE

Britští diplomaté očekávají nesmírně složitá jednání, svůj postoj
ale Londýn měnit nechce. „Pro Asada není v syrské budoucnosti místo. Má
na rukou krev 400 tisíc lidí,“ sdělil listu zástupce tamního ministerstva
zahraničí.

Jiný zdroj z britských diplomatických kruhů zase doufá, že Trump změní
svůj postoj vůči Rusku, až se s ruským prezidentem setká na osobní
schůzce. „Není žádných pochyb o tom, že (Trump, pozn. red.) považuje
Putina za někoho, s kým se dá uzavřít dohoda. Až zjistí, že Putin není
rozumně uvažující člověk, možná změní názor,“ doufá zástupce
britského ministerstva zahraničí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Náčelník německého námořnictva vyzval připravit se na možnou ruskou
agresi

Německo a jeho spojenci musejí být schopní čelit možné agresi ze strany
Ruska, prohlásil náčelník německého vojenského námořnictva viceadmirál
Andreas Krause.

To prohlásil během svého vystoupení na panelu Bundeswehr jako spojenec a
partner — zesílení schopnosti odpovídat novým operačním požadavkům na
Berlínské bezpečnostní konferenci.

„Od roku 2013 jsme pozorovali přítomnost Ruska (na moři), sledovali jsme…
letadlovou loď Ruska až k syrským břehům… Tajné práce se provádějí
na rozšiřování možností ruských ponorek. Nechci předpokládat, že nyní
stojíme na prahu agrese…, my ale být schopni čelit tomuto rozvoji
událostí, až to bude potřeba," prohlásil Krause.

Podle slov vedoucího námořnictva tento úkol Německo spolu se spojenci z
NATO a EU „musejí plnit spolu, být solidární, využívat společné
přístupy, které je nutné pořádně prověřit".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump není myslitel, ale ani blázen, utěšuje se poslanec Zlatuška. Zato u
nás... Zemanova nehoráznost a sprostota

PŮLNOČNÍ ROZHOVOR Poslanec Jiří Zlatuška (ANO) si nemyslí, že by nástup
Donalda Trumpa znamenal nějakou katastrofu, ani v minulosti řada amerických
prezidentů nebyla žádnými velkými mysliteli. „Spojené státy nejsou
svět. Amerika se jistě změní, ale svět nám zůstal pořád stejný,“
říká Jiří Zlatuška.

Michael Žantovský ještě před sečtením výsledků na svém Twitteru napsal,
že „svět, který jsme znali, skončil“. Znamená zvolení Donalda Trumpa
opravdu tak velkou změnu?

To si nemyslím, Spojené státy nejsou svět. Amerika se jistě změní, ale
svět nám zůstal pořád stejný.

Co se ale nyní od Trumpa dá čekat v zahraniční politice?

To se ještě uvidí, nyní je ale už patrné, že některé věci, které
říkal v kampani, se nerealizují tak dramatickým způsobem, jak to vyznívalo
před volbami. Tím myslím například Jižní Koreu, kde se v postoji
Spojených států nic nezmění bez ohledu na to, jak se Trump vyjadřoval v
kampani. V americkém povědomí byla jistá míra izolacionismu vždycky, ale
nikdy se neprojevila žádným drastickým způsobem. Podobné je to s NATO a
požadavek, aby spojenci přispívali na společné závazky, je pochopitelný.
A dá se předpokládat, že nemusí být realizován nějakým katastrofickým
způsobem.

Objevily se ale i pochyby o naplnění závazku o společné obraně v
případě napadení jednoho z členů aliance…

To od Trumpa přímo nezaznělo, šlo mu jen o to, aby spojenci dodržovali své
závazky v rámci společné obranné politiky. Ruce pryč od těchto závazků
přímo v projevech nedával.

Někteří prezentují Donalda Trumpa jako „poslední vzpouru bílého
heterosexuálního křesťanského muže“. Lze to tímto způsobem popsat?

To jistě je možné, ale ta vzpoura nemůže být úspěšná. To, že se lidí
dívají do minulosti a přejí si, aby se vrátily staré dobré časy, je
všude, ale ty staré časy se nevrátí a svět bude vypadat jinak bez ohledu
na to, kdo je prezidentem. K tomu, že se například vrátí práce dělníkům,
kteří byli v továrnách v tom Rezavém pásu USA, nedojde bez ohledu na to,
co bude dělat prezident.

Myslím, že Trumpovy sliby skutečně nejsou reálné, Trumpovi se podařilo
vzbudit velké nadšení, dostat k volbám lidi, kteří tam dřív nechodili,
ale nereálnost slibů je podle mne mnohem větší, než to, co se vyčítalo
prezidentu Obamovi.

Nehrozí, že když bude Donald Trump ztrácet popularitu, přivede při své
nevyzpytatelné povaze Ameriku do problémů a konfliktů?

Je otázka, co je nevyzpytatelná povaha a co byla show pro voliče. Tým,
který si kolem sebe tvoří, je složen z lidí z establishmentu a někteří
patří k té washingtonské bažině, kterou chtěl před volbami vysušit. Nic
nenasvědčuje tomu, že by se v tuto chvíli choval jako utržený ze řetězu.
Potvrzuje to třeba i jednání, které měl s prezidentem Obamou, které
vypadalo velice konsensuálně. Samozřejmě v rámci rozdílů po tom, co volby
dopadly tako. Ne že by si padli do náručí a chtěli dělat stejnou politiku,
ale zjevně to byl dialog dvou lidí, kteří to dělají kvůli Spojeným
státům a ne proto, aby se předváděli jako blázni. To je výrazně jiná
situace, než na jakou jsme zvyklí během mandátu posledních dvou prezidentů
u nás.

Po vítězství Donalda Trumpa zavládla v Evropě, a zvlášť v Německu,
skepse. Nastane tady změna vztahů?

Skepse je pochopitelná, dlouho to vypadalo, že Hillary Clintonová má volby
vyhrané a nikdo se mentálně nepřipravoval na to, že mohou dopadnout jinak,
všichni měli Trumpa za outsidera. Výkon exekutivní moci v USA je ale hodně
svázán, jsou tam ústavní mantinely, které jsou Američané zvyklí
dodržovat a vědí, že se po pravidlech nešlape.

Americkou volbou je evidentně potěšen prezident Putin. Dá se čekat, že ve
vztazích USA a Ruska budou jeho očekávání naplněna?

Je to možné, bylo by to ale špatné. Jestliže by si opravdu vyšli Trump s
Putinem vstříc, viděl bych to jako negativní vývoj, protože Rusko
považuji pro Českou republiku za hrozbu. Bude to záležet na tom, jak se
noví členové Trumpova výkonného týmu budou k věci stavět, nezáleží to
jen na něm samotném. Všiml jsem si, že jako o ministru zahraničí se
uvažuje o Newtu Gingrichovi, a nemyslím si, že to je člověk, který by šel
Putinovi na ruku.

Omezí Trump zásadně imigraci, jak zněl jeden z jeho předvolebních slibů?

Ten jistě nesplní, protože to by mělo natolik drastické ekonomické dopady
dovnitř USA, že by to neunesly. Slibované počty deportovaných lidí by
navíc byly tak velké, že by se to nedalo zvládnout. Imigrační politika
bude vypadat určitě zdrženlivěji. Je ovšem otázka, jak budou vypadat kroky
k legalizaci cizinců bez dokumentů, řada sektorů v USA ale na
přistěhovalcích závisí, a pokud by zmizeli, tu práci by neměl kdo dělat.

Může v Evropě jako ozvěna Trumpova vítězství následovat vítězství
Hofera, Le Penové, Alternative für Deutschland, kteří mu první k
vítězství gratulovali?

Vítězství Donalda Trumpa jistě pro někoho povzbuzením být může, ani v
minulosti řada amerických prezidentů nebyla žádnými velkými mysliteli. To,
že mu gratulují, no není divu, pro ně to něco znamenat bude, ale půjde jen
o pěnění na hladině, avšak určitě to nebude tak, že by se obrátil tok.
Protiimigrantské nálady se v zemích jako USA dají dost těžko dlouhodobě
udržovat, je to země, která vždy stála na přistěhovalectví a na
imigrantech závisí nejen sektor manuální práce, o který se otíral Trump.

Imigrace je i to, co Ameriku dělá bohatou, tedy technické věci nebo pokrok v
IT a ve vědní oblasti. I tam se špičkoví lidé rekrutují z
přistěhovalců a zabouchnout dveře před světem USA nemohou. A kdyby to
skutečně udělaly, sekundárně to ohrozí jejich ekonomiku. Negativní
ekonomické efekty by pak nejvíc dopadly právě na Trumpovy voliče. Nějaký
výkyv v imigrační politice USA nastane, možná bude víc křiklavých
případů vnímaných jako bezpráví, ale nepůjde o masové počty.

Je možné srovnávat Donalda Trumpa a Miloše Zemana? V prvním ohlasu na
americké volby Miloš Zeman uvedl, že považuje za ocenění to, že bývá
označován za českého Donalda Trumpa…

To si nemyslím, Miloš Zeman si v tomto případě příliš fandí.

A jak hodnotíte to, že český prezident v prvním vyjádření k americkým
volbám také považoval za nutné denunciovat amerického velvyslance, navíc
ještě nepravdivě?

To je na hodně pováženou, protože tím ohrožuje vztahy se zahraničím.
Napadl nepravdivě velvyslance, který reprezentuje amerického prezidenta v
České republice. Tím, že se Zeman opřel do Obamy prostřednictvím
velvyslance, urazil Spojené státy a tak to bude na jejich straně také
vnímáno. S tím nebude souznít ani Trump, který říkal, že udělá Ameriku
znovu velkou, a jistě tím nemyslel, že si nechá líbit to tupení
představitelů a symbolů USA. Je to nešťastné šlápnutí vedle a
nepomůže tomu ani odlehčení, o které se pokusila manželka velvyslance. To,
co udělal Zeman a jeho mluvčí, je nehoráznost a sprostota.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zacharovová popřála brzké uzdravení novinářům a vojákům zraněným v
Sýrii

Oficiální mluvčí MZV Marie Zacharovová popřála brzké uzdravení
novinářům televizních stanic NTV a Zvězda, a také ruským vojákům,
kteří byli zraněni při výbuchu v Sýrii.

Dříve bylo oznámeno, že čtyři novináři televizních stanic NTV a Zvězda
a pět vojenských příslušníků bylo zraněno při výbuchu fugasu v jedné
obytné čtvrti syrského Dajr az-Zauru, a že jejich životy nejsou ohroženy.
Všichni zranění byli pohotově evakuováni na ruskou leteckou základnu
Hmeimim, kde jim byla poskytnuta nezbytná lékařská pomoc.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zóny konfliktů se staly pro někoho výhodným byznysem, prohlásil Putin

Území konfliktů se pro některé lidi staly prostě výhodným byznysem,
myslí si ruský prezident Vladimir Putin.

„Vzniká dojem, že samy „horké body" a zóny konfliktů se pro některé
staly prostě výhodným byznysem, články ve vytváření šedých zón pro
dodávky zbraní do zemí a regionů s nestabilní vojenskopolitickou situací,"
řekl Putin na zasedání komise o otázkách vojenskotechnické spolupráce
Ruska se zahraničními státy.

Zdůraznil, že „export zbraní je ohromná odpovědnost pro jakoukoli zemi, a
je velmi důležité, aby to chápali všichni účastníci globálního trhu se
zbraněmi".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Heise: Zřeknutí se raketových motorů z Ruska přijde USA na miliardy

USA jsou nuceny vypouštět do kosmu rakety s ruskými motory. Z tohoto důvodu
byly nuceny vyškrtnout Roskosmos ze sankčních seznamů, což vzbudilo
nespokojenost amerických politiků. Ti nařídili vývoj vlastních raketových
motorů, aby závislost na Rusku byla zlikvidována do roku 2019.

Avšak americké vojenské letectvo varovalo, že si to vyžádá dodatečné
miliardové výdaje, píše Heise.

Vojenské letectvo USA používá raketové motory vyrobené v Rusku. Sankce pro
ně neplatí, což není po chuti americkým politikům, píše Heise. Proto
požádali, aby v zemi byly vyvinuty vlastní motory, to si ale vyžádá
miliardy.

Jak připomíná vydání, protiruské sankce se dotkly také mezinárodní
spolupráce v kosmonautice, ale pro ruské raketové motory RD-180 bylo třeba
učinit výjimku. Na zasedáních amerického senátu, jež se konala tento
týden, se stalo jasné, že americké vojenské letectvo bude ještě dlouhé
roky záviset na ruských motorech, ujišťuje autor článku. S jejich pomocí
vypouštějí do kosmu rakety Atlas V, s kterými tam posílají vojenské
objekty. V americkém parlamentě nemají jednotný názor ohledně toho, jak
překonat tuto závislost, informuje Heise.

Podle předběžné analýzy mají dodatečné výdaje na tento projekt činit
1,5-5 miliard dolarů, přičemž čím dřív dojde k úplnému zákazu dovozu
RD-180, tím víc se to projeví na plánech vypouštění a na výrobním
procesu, a tím větší budou výdaje. V současnosti nepředvídá program
vojenského letectva USA žádné dodatečné výdaje, připomíná vydání.

Republikáni nicméně trvají na tom, že likvidace závislosti na ruských
raketových motorech má být nanejvýš prioritním úkolem, což mimo jiné
prohlásil senátor John McCain. Podle jeho názoru, zvyšuje Rusko svoji
vojenskou akceschopnost, „aby ohrozilo národní bezpečnost USA v kosmu."
Rovněž poznamenal, že závislost americké armády a tajných služeb je
trumfem v rukou ruského prezidenta Vladimira Putina.

Podle ujištění McCaina, nehodlá americké ministerstvo financí zavádět
sankce proti dodávajícímu RD-180 Roskosmosu, v jehož čele stojí dva „kamarádi"
Vladimira Putina, proti kterým již platí americké sankce. Jak řekl senátor,
dovoluje to předpokládat, do jaké míry jsou sankce USA pokrytecké, kvůli
čemuž bude v létě určitě mnohem těžší přesvědčit evropské spojence
o nutnosti prolongace jejích sankcí proti Rusku.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pentagon oznámil „nebezpečné“ zachycení amerického letadla ruským Su-30.
Přišla reakce z ruské strany

Ruský stíhací letoun Su-30 „nebezpečně“ zachytil americké
protiponorkové letadlo P-8A Poseidon v nebi nad Černým mořem v sobotu,
oznámila v úterý televize CNN s odvoláním na prohlášení oficiální
mluvčí Pentagonu Michelle Baldanzaovou.

„Americké letadlo se nacházelo v mezinárodním vzdušném prostoru a
neudělalo nic takového, co by mohlo vyprovokovat podobné akce ruské strany",
sdělila Baldanzaová televizní stanici a označila operaci ze „nebezpečnou".

VKS Ruska provádějí denně doprovod a zachycení letadel členských zemí
NATO. Ministerstvo obrany zveřejňuje týdenní zprávy, v nichž se uvádí
statistika zjištění cizích letounů u státní hranice.

Kdy komentoval případy zachycení, generální tajemník NATO Jens Stoltenberg
uznal, že se provádějí zpravidla profesionálně a bezpečně, a jsou
běžnou praxí.

Stíhačka Su-30 byla vyslána do vzduchu poté, co u hranic Ruska bylo
registrováno americké výzvědné letadlo, uvedla tisková služba Jižního
vojenského okruhu.

Během dne 25. listopadu kontrola zaregistrovala nad neutrálními vodami
Černého moře vzdušný cíl, který se velkou rychlostí blížil ke státní
hranici.

S cílem jeho zachycení byla vyslána stíhačka Su-30, která slouží v PVO
Jižního vojenského okruhu.

„Po přiblížení ruská stíhačka obletěla vzdušný objekt a vizuálně
ho identifikovala jako americké výzvědné letadlo P-8A Poseidon," uvedli v
Jižním vojenském okruhu.

Poté Poseidon změnil dráhu letu a stíhačka se vrátila na své letiště.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump si volal se Stoltenbergem. Musíte dávat víc peněz na obranu, vzkazují
členům NATO

Generální tajemník Severoatlantické aliance Jens Stoltenberg dnes podle
informací agentury Reuters hovořil se 45. prezidentem USA Donaldem Trumpem,
který se ujme úřadu v lednu. Pánové se shodli na tom, že role NATO
jakožto obranné aliance je naprosto klíčová. Současně však přišla
řeč i na zvýšení armádních výdajů, se kterým se bude muset popasovat
většina členských států Aliance.

Současný šéf Severoatlantické aliance Jens Stoltenberg po telefonickém
rozhovoru s budoucím prezidentem USA Donaldem Trumpem uklidňoval evropské
partnery, že pro Donalda Trumpa je transatlantická vazba zásadní, a starý
kontinent tedy údajně nemusí mít obavy, že by jej Amerika v případě
ohrožení nechala na holičkách.

„Zvolený prezident Trump a generální tajemník Stoltenberg spolu
diskutovali o trvalé důležitosti Severoatlantické aliance a o tom, jak se
toto společenství postaví k novým hrozbám, boj proti terorismu nevyjímaje,“
zaznělo podle agentury Reuters na pozdější tiskové konferenci Jense
Stoltenberga. Trump se k telefonickému rozhovoru nijak nevyjádřil.

Celý článek v angličtině najdete zde.

Pánové také diskutovali o tom, jak spravedlivěji rozdělit finanční
zátěž související se členstvím v Alianci. Dlouhodobě platí, že
Spojené státy platí takřka tři čtvrtiny všech nákladů. V předvolební
kampani dával Trump najevo, že to tak nenechá. Po zvolení Donalda Trumpa
prezidentem se v této otázce obdobně vyjádřil i končící prezident Barack
Obama. I on Evropě vzkázal, že napříště musí platit víc. Během
poslední Obamovy návštěvy to z úst odcházejícího prezidenta slyšela
např. německá kancléřka Angela Merkelová. Kancléřka posléze
novinářům oznámila, že americké požadavky nebere na lehkou váhu.

Trump v předvolební kampani dával také najevo, že stojí o sblížení s
ruským prezidentem Vladimirem Putinem, což vyvolalo nervozitu v nejednom
evropském státě. Stoltenberg svým evropským partnerům vzkázal, že
nervozita nic neřeší, místo ní je třeba zvýšit výdaje na obranu a
zlepšit akceschopnost ozbrojených sil členských států NATO.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Prohlášení po schůzce zahraničních velvyslanců na MZV Ruska ohledně
případu Skripala

Na Ministerstvo zahraničí Ruska pozvali na jednání všechny zahraniční
velvyslance.

Přímý přenos sledujte na Sputniku.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Dana Drábová: Pokud někdo podnikl po havárii ve Fukušimě let z Evropy do
Tokia, dostal dávku záření větší než za pobytu v Tokiu

ROZHOVOR Propagátorka jaderné energie Dana Drábová poskytla pro
ParlamentníListy.cz po čase rozhovor. Dlouholetá předsedkyně Státního
úřadu pro jadernou bezpečnost (již od roku 1999) uvádí, že nebezpečí
tzv. špinavé jaderné bomby je podle ní prakticky stejné, jako bylo v
minulém roce. Také transporty a další nakládání s nízkoradiačním
materiálem jsou pod pečlivým dohledem státu, stejně jako je nový sarkofág
v Černobylu na Ukrajině.

S přibývajícími bezpečnostními opatřeními v zahraničí, ale i u nás
mohou vznikat u veřejnosti určité obavy, zda „myslíme na všechno“. Je
to pravda?

Člověk pracující v rizikovém odvětví se nikdy nesmí nechat ukolébat
tím, že myslel na všechno. Úkol zní jinak: Neustále přemýšlet, na co
jsme mohli zapomenout, snažit se najít další a další možná slabá místa
a přijímat taková opatření, abychom je pokud možno eliminovali. Je však
třeba říci, že u rizik jaderných technologií se už teď pohybujeme v
extrémně nízkých pravděpodobnostech, že by událost, která nás doposud
nenapadla, mohla vést k ohrožení lidí.

V našem minulém rozhovoru jsme se zmínili o potenciálním nebezpečí, že
si Islámský stát či jiní teroristé mohou opatřit a použít tzv.
špinavou bombu. Je toto nebezpečí stále stejné, či se zvyšuje? Můžete
prosím pro nás laiky upřesnit, co je to vlastně „špinavá bomba“?

„Špinavá“ bomba je kombinace klasické výbušniny a velkého množství
do okolí výbuchem dobře rozptýlitelné radioaktivní látky. Nezabije více
lidí než klasická výbušnina, slouží především k vyvolání paniky a
paralýze normálního způsobu života, proto se její použití předpokládá
především v městské aglomeraci. Zatím nikde nebyla použita, na základě
poznatků po 11. září byla vytipována jako možná zbraň teroristů a
prezident Obama ji v roce 2010 označil za jednu z velkých hrozeb pro USA.
Riziko, že by se materiál pro výrobu špinavé bomby dostal do rukou
teroristů, se od našeho posledního rozhovoru nezměnilo.

Jsou zabezpečeny přechodná úložiště a transporty podle vás tak
komplexně, aby nedošlo ke krádeži či nehodě?

Jsou zabezpečeny tak, aby riziko nehody či zlovolného činu bylo velmi malé.
V případě nehody by se následky vždy omezily na velmi malou plochu v okolí
zdroje. Pro případ zamýšleného zlovolného činu jsou přijímána taková
opatření, aby bylo velmi komplikované se ke zdroji dostat, to samo od sebe
případné pachatele odrazuje. Získat zdroj musí prostě znamenat takové
úsilí, že se jim to nevyplatí. Tak je zabezpečení nastaveno.

Kolik se vlastně řádově vyskytuje v Evropě jaderných elektráren –
alespoň řádově?

V Evropě včetně Ruska a Ukrajiny je v provozu 185 jaderných reaktorů. V EU
pak 131 ve čtrnácti z 28 členských států.

Zelení a další odpůrci jaderné energie sice hovoří o „čisté energii“,
ale také o energii velmi drahé a nejvíce nebezpečné. Na druhé straně,
bojíme se jistě více toho, co až tak moc neznáme nebo tomu nerozumíme...

Jaderná energetika bezpochyby je rizikovým průmyslovým odvětvím. Není ale
zdaleka jediným a v energetickém sektoru není ani tím nejrizikovějším.
Katastrofy v uhelných dolech, protržené přehradní hráze nebo exploze plynu
si vyžádaly nesrovnatelně více obětí. Při výrobě megawatthodiny
elektrické energie z uhlí zemře o řád více lidí než při výrobě téže
megawatthodiny z energie jaderné – při započítání Číny o dva řády
víc. Stejně platí, že pokud někdo podnikl po havárii ve Fukušimě let z
Evropy do Tokia, dostal dávku záření v důsledku výškového letu větší
než za samotného pobytu v Tokiu.

V médiích proběhla série článků a reportáží o problému v Dukovanech.
Dá se toto lajdáctví v kontrole nazvat možným ohrožením státu a máte
nějaké informace, zda policie či zastupitelství „konají?“

Rozhodně nejde o ohrožení, tím méně státu. Policie šetří trestní
oznámení pro podvod a velké ekonomické ztráty v důsledku neplánovaných
odstávek.

Hovoří se o tom, že různé armády využívají na svých zbraních
materiály, které mohou zanechat stopy po radioaktivitě. Týká se to
především průraznosti raket apod. Vidíte v tom případné nebezpečí
kontaminace okolí použitím těchto zbraní či spíše technologie?

Jde o ochuzený uran, který se využívá kromě wolframu pro zvýšení
průraznosti podkaliberní munice. Ke kontaminaci v místě výbuchu dochází,
mnohem závažnější než ta radioaktivní je kontaminace chemická, uran je
totiž poměrně jedovatý.

Jistě jste zaznamenala případy zastřelených divokých prasat, která měla
velmi slabou, samozřejmě podhraniční radioaktivitu. Je to podle vás
pozůstatek Černobylu? Spekuluje se také právě o oblastech v Německu, kde
byly testovány výše uvedené zbraně...

Jednoznačně jde o pozůstatek černobylského spadu, také však o pozůstatek
spadu po testech jaderných zbraní v atmosféře, které vrcholily na začátku
šedesátých let minulého století.

Máme se, v době ne příliš stabilní situace na Ukrajině, opět obávat
Černobylu? Porušený reaktor, jak slýcháme z dostupných údajů, je pod
sarkofágem, ale ten prý doznává určité nestability nebo má snad i trhliny,
plánuje se oprava. Ale do elektrárny míří stále davy turistů. Nemůže to
být pro ně potenciální riziko... A v případě gradování vnitropolitické
situace také pro širší okolí nebo ostatní státy?

Nová ochranná obálka – sarkofág – pro havarovaný černobylský reaktor
je prakticky dokončena. I kdyby došlo k porušení té současné nebo i nové,
bude to mít důsledky, které se neprojeví jinde než v nejbližším okolí
elektrárny, zůstanou omezeny na „zakázanou“ zónu. Turisté by v takovém
případě prostě do elektrárny a jejího okolí nesměli.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump znamená konec éry Bushů, Clintonů a Havlů. ČT jak za komunistů,
místo na Reagana útočí na Putina. Zeman není hrozbou, říká Klausův
spolupracovník

ROZHOVOR Bývalý europoslanec ODS a člen správní rady Institutu Václava
Klause Ivo Strejček říká, že Česká televize vysílá jak za komunistů
– místo na Reagana dnes nadává na Putina. Zvolení Trumpa je podle něj
zemětřesením a snad i koncem éry Bushů, Clintonů, Albrightových a Havlů.
Zeman není nebezpečím pro demokracii. Jsou jím ti, kteří se odmítají
smířit s výsledkem demokratické volby.

Lze předpokládat, že svět se po vítězství Donalda Trumpa v amerických
prezidentských volbách určitým způsobem změní. Radujete se vy osobně z
výsledku hlasování? V čem pro vás vzbuzuje rozhodnutí amerických voličů
naději a v čem naopak strach?

Ano, já mám z vítězství Donalda Trumpa opravdovou radost. Především
proto, že si od jeho prezidentství slibuji viditelnou změnu americké
politiky. Tak viditelnou, tak podstatnou, že se přelije i do Evropy, což zde
potřebujeme jako sůl.

Ale nejen tuhle naději na změnu považuji za optimistický signál. Za
úžasné považuji celé to vzepření se amerických voličů tlaku médií i
politického establishmentu. To vzepětí svobodné volby považuji za
impozantní a nadějné.

Po celém světě se šíří podobné názory, které u nás například
reprezentuje Tomáš Halík. Tvrdí, že vítězství Donalda Trumpa pro něj
byl šok a že je to tím, že nevzdělaní lidé jsou manipulovatelní.
Předvedl nám Trump skutečně, že cestou k politickému úspěchu může být
systematické posilování toho, co je v lidech nejhorší? Lidé prý nejsou
schopni vnímat fakta, propadají se do nenávisti v důsledku nechuti k
uprchlíkům, homosexuálům a komukoli odlišnému...

Už v době probíhajících amerických voleb přinášely tamní zdroje
rozmanité statistiky. A jedna mě vážně zaujala: devět z deseti voličů
Trumpa si přeje návrat k hodnotám americké společnosti padesátých let
minulého století. Tedy návrat ke společnosti před Kennedyho budování „společnosti
bez hranic“, před aktivistický progresivismus Lyndona Johnsona s jeho „velkou
společností“.

Vítězství Trumpa není pouze nemilosrdnou porážkou Obamova prezidentství,
je v jistém slova smyslu i odmítnutím politik posledních padesáti let,
které oslabovaly americkou svobodu a víru v sílu lidského individua a
nahradily ji posilováním práv nejrůznějších menšin na úkor většiny. A
ona většina se teď ozvala. Tvrdit, že to jsou lidé nevzdělaní a
manipulovatelní, to bych si nedovolil. A navíc, americké povolební
statistiky ukazují, že to ani není pravda.

Objevují se i názory, že Západ čeká pravicová nacionalistická (kontra)revoluce…
Jenže další názorový proud říká, že politici tak dlouho vnucovali lidem
něco, co lidé nechtěli, ať už jde o práva menšin nebo toleranci k
imigrantům, že už těchto názorů mají dost. Lze říci, kdo má pravdu?

Nejen americké prezidentské volby, ale také svobodné chování britských
voličů ukazují, že lidé si již nechtějí nechat vnucovat to, co
dlouhodobě odmítají, s čím se neidentifikují a co jim v jejich životech
překáží. Nechtějí nic jiného, než žít svobodně. Chtějí s tím
zkostnatělým systémem zatřást. Přejí si změnu. To, zda si tuto změnu
přejí kvůli obtížně přijatelnému posilování práv a nároků
nejrůznějších menšin – homosexuálů, feministek, genderových aktivistů,
klimatických bláznů, stále silnější pozici roztodivných nevládních
organizací placených bůhvíkým či přirozenými obavami z migrační
kolonizace, které politická elita nečelí, je, myslím, jedno. Všechno
dohromady to vytváří atmosféru touhy po změně. A ta nachází průchod ve
svobodných volbách. Z vítězství Trumpa se radují všichni, kdo odmítají
imigranty. Lze říci, že tímto je definitivně jasné, že v Čechách si už
žádný politik, který to myslí vážně, nedovolí přijímat muslimy? Je
možné, že se lidé v Česku už naprosto zatvrdili? A vůbec obecně v
Evropě, viz názory CSU… Může se stát, že už nebudou chtít politici
riskovat případné problémy, které s imigranty přicházejí? Jenže další
informace svědčí o tom, že z Afriky stejně budou přicházet miliony
migrantů a že tomu nebude možné zabránit…

Já to tak jednoduše bohužel nevidím. Mě plní nadějí ta objevená odvaha
jít k volbám a jejich prostřednictvím poslat současné polické elity do
historie, to ano. A od té touhy po změně odvíjím i svůj optimismus. Ale
že to půjde jako na drátkách, že to teď bude všechno naráz jiné, to si
vážně nemyslím.

To je pravda, zvolení pana Trumpa snad pomohlo pootevřít okno příležitosti
ke znovunalezení odvahy se rozhodovat svobodně proti tlaku médií a
zavedených letitých politických skupin.

Ale ono to platí i naopak. Kdyby ve společnosti nekvasily nespokojenost,
naštvanost a nálada se tomu vzepřít, žádný Trump by neměl šanci. A
současný mainstream? Ať bude manévrovat jakkoliv, bude nedůvěryhodný.
Bude se snažit mluvit jinak, ale budou to říkat stále titíž – už
dostatečně zdiskreditovaní – lidé. A to si obvykle obyčejní voliči
dobře pamatují. Přestože očekávám v Evropě pokračování zmateného a
chaotického chování současných politických elit, touhu voličů po změně
to bude pouze posilovat.

Část veřejnosti podezírá média, zejména Českou televizi, z toho, že
nejsou objektivní, že ubližují prezidentu Zemanovi, že straní určitým
zájmům...

A není se čemu divit. My, kteří si ještě pamatujeme, že v temných
dobách komunistického zpravodajství musel i sportovní přenos začít
povinnou „antiimperialistickou“ pětiminutovkou odsuzující
rozmísťování amerických raket Pershing nebo informacemi o kapitalistické
perzekuci místních odborářů, my, kteří si pamatujeme, že za všechno
mohli Reagan a Thatcherová, si dnes tato jména vyměníme za jména Putin a
Asad, nenadáváme na Ameriku, ale na Rusko – a kupodivu jsme stále pořád v
České televizi. Efekt je stejný, jako býval kdysi. Lze se divit, že má
veřejnost tendenci podlehnout opaku slyšeného? Nebudou nakonec vedoucí
redaktoři v České televizi těmi Ruskem placenými sabotážníky, napadá
mě?

Jak zvládají informovat o volbě lídra světové velmoci média, ať už
veřejnoprávní nebo soukromá?

Já sledoval celý průběh na webu The New York Times, tedy tam, kde doopravdy
Trumpovi palce nedrželi. A přesto jsem se tam dozvěděl spoustu podrobností
a zajímavostí. To německá média byla zdrcena, jako by někdo významný
zemřel, a byla zaplněna truchlohrami podobnými těm v České televizi.

Myslíte si, že postupně zkusí hledat jiný přístup, že nebudou tolik
proimigrační a podobně? Začnou být shovívavější i vůči názorům,
které hlásají například nulovou toleranci vůči menšinám či imigrantům?

Na žádné osvícení nevěřím. Soukromá média jsou soukromá a já
respektuji, že si obsah svého vysílání upravují podle sebe. Ale
veřejnoprávní, tedy ta, která platíme ze svých peněženek, by měla
projít zásadní změnou financování. Což třeba takovou, že si jejich
vysílání budeme platit dobrovolně?

Globalizace často bere lidem dobře placená pracovní místa a nemá je kdo
vytvořit. Menší podniky zanikají, a tak nevytvářejí pracovní místa. A
zatímco ti majetnější mají víc, část veřejnosti chudne, o čemž se
samozřejmě raději nemluví. Bude vůbec někdo skutečně vážně hledat
řešení i pro lidi, kteří jaksi nepatří mezi těch pár vyvolených? Je
řešením, že se omezí mezinárodní obchod? Do jaké míry lidé
přestávají věřit finančnímu systému kapitalismu?

Zkusme se vrátit k myšlence svobodné společnosti bez dotací. Zkusme
oprášit naši víru v ochotu podstoupit riziko podnikat v prostředí, které
není deformováno dotacemi a šíleným systémem přerozdělování z Bruselu.
Zkusme věřit světu bez nepochopitelných regulací – ať bruselských, nebo
těch českých. Co kdybychom vrátili rozhodování politiků na co nejnižší
úroveň, na které by byli snadněji a rychleji kontrolováni. Nebyl by to
pružnější a lepší svět?

Pevně v to doufám! Moc bych si přál, aby volby ve Francii, Německu,
Nizozemí či Rakousku byly „probuzením“ občanů svých zemí a se
současnými establishmenty pořádně zatřásli. Čím dříve k tomu dojde,
tím nadějnější a snad i klidnější, méně revoluční všechny ty změny
budou. V USA se objevily bitky, protože spousta lidí nedokáže přijmout
osobnost nového prezidenta. A nemusíme chodit daleko, i u nás určitá vrstva
společnosti prezidenta Miloše Zemana snad až nenávidí. Může skončit
situace násilím v ulicích i v České republice? Největším nebezpečím
pro Ameriku není Trump, ale ti, kteří odmítají přijmout výsledek
svobodných voleb. Prezident Zeman, ať už s ním souhlasím nebo ne, není
nebezpečím pro českou demokracii. Nebezpečím jsou ti, kteří se odmítají
smířit s výsledkem demokratické volby a přijmout realitu. Je-li Miloš
Zeman takovým nebezpečím a zloduchem, nemůže to v roce 2018 skončit jinak,
než že bude zvolen jeho protikandidát.

A nemyslím si, že to v Čechách může skončit násilím v ulicích, faktem
ale je, že i u nás existuje – za posledních dvacet pět let nejhlubší a
soustavně prohlubovaný – společenský příkop „my a oni“.

Je Zeman svým způsobem „český Trump“?

Ne, Miloš Zeman „svým způsobem“ českým Trumpem není.

Kdo ze současných českých politiků je podle vás schopen u nás provést
„národní kontrarevoluci“ jako například Orbán v Maďarsku a získat
masovou podporu voličů?

Ze současných, ve slova smyslu v současné politice aktivních lidí nikdo.
Upřímně řečeno, já ani o žádné poptávce po nějaké kontrarevoluci,
nebo dokonce revoluci v Čechách nevím. Nemám pocit, že by současná
česká společnost po něčem takovém dychtila. A kde není poptávka, není
ani nabídka. Idejí, nápadů, řešení i lídrů. Trump vysílal poměrně
pozitivní signály vůči Rusku, teď se vyjádřil i k dění v Sýrii. Řada
republikánů má ale postoj odmítavý. Jaký postoj převáží a jaký byste
si přál, aby převážil? Mimochodem v Moldavsku a v Bulharsku teď vyhráli
proruští kandidáti. Spousta lidí na Ukrajině se bojí toho, že směr
politiky USA bude spíš orientovaný na vnitrostátní problémy USA…

Pokud bude americká politika směřovat k uklidňování vztahů s Ruskem a
hledání vážně míněných řešení situace v Sýrii, budou to trendy
správné. To, že Trump v nominacích na klíčové posty v administrativě
myslí také na ty republikány, kteří ho nepodporovali, je postup uvážlivý.
Svědčí o tom, že budoucí prezident chce hledat pro svoji politiku podporu v
senátu a Sněmovně reprezentantů, a to je nadějné. A přestanou-li se USA
vměšovat do vnitřních událostí Ukrajiny, bude to prospěšné pro celý
tento region.

Já už takový dotaz odpovídal několikrát a budu odpovídat pořád stejně.
Neznám nikoho, kdo by chtěl nějaký návrat na Východ. Jsme součástí
Západu. Vést debatu o tom, zda se otáčíme na Východ a opouštíme Západ,
je ztrátou času. Jediná smysluplná debata je vážné zamyšlení nad tím,
proč již Západ není na Západě. A o ruské propagandě u nás mluví ti,
kteří si nejsou ochotni připustit, že lidé kolem nich jsou, mimo jiné,
obvykle nadáni i zdravým rozumem. V souvislosti se 17. listopadem, zkusme
situaci u nás shrnout. Když Václav Havel říkal, že musí pravda a láska
zvítězit nad lží a nenávistí, kdo tady šíří pravdu a kdo tady lže?
Kdo šíří společenské smíření a kdo nenávist? A kdo politicky směřuje
nahoru a kdo dolů?

Brexit a zvolení Donalda Trumpa jsou výrazem jistého zlomu, pozitivními
změnami, návratem zdravého rozumu, jsou politickým zemětřesením a snad i
ukončením éry Bushů, Clintonů, Obamů, Albrightových a Havlů. Jsou koncem
minulých třiceti let. Ale cosi konzervativního kdesi uvnitř mě nabádá k
opatrným očekáváním už proto, že jsem ve svém životě byl svědkem
zlomových okamžiků, ze kterých jsem se radoval a od kterých jsem odvozoval
svůj optimismus – a opak byl pravdou. Třeba výsledky referend ve Francii a
Nizozemí o Evropské ústavě. A výsledek? Tak jste si zahlasovali, my jedeme
dál.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Článek o záchraně Československa v roce 1968 prý prezidenta Zemana velmi
rozzlobil. Chystá se protestovat

Prezidenta Miloše Zemana rozzlobil článek na webu ruské armádní televize,
podle něhož by Československo mělo být vděčno za sovětskou intervenci z
roku 1968. ČTK to dnes sdělil člen delegace, která prezidenta doprovází na
jeho nynější státní návštěvě Ruska.

Zeman byl o článku informován po příletu do Moskvy z černomořského Soči,
kde dnes jednal s ruským prezidentem Vladimirem Putinem. Podle hradního zdroje
využije nynější návštěvy k tomu, aby se při některé příležitosti
proti článku na ruském webu ohradil. Není vyloučeno, že to bude
středeční setkání s předsedou ruské vlády Dmitrijem Medveděvem v
Gorkách u Moskvy.

Českou delegaci překvapil fakt, že článek vyšel v době Zemanova pobytu v
Moskvě. Navíc v situaci, kdy ruská strana sama opakovaně varuje před
překrucováním historických faktů. Zeman dnes v prohlášení k novinářům
po jednání s Putinem označil osoby, které se snaží dějiny falšovat, za
„ubožáky“.

Mluvčí prezidenta Jiří Ovčáček uvedl, že podle Zemana byla okupace v
roce 1968 zločinem a že prezidentův názor je neměnný. Ovčáček reagoval
odkazem na dřívější vyjádření, v němž Zeman označil vpád vojsk
Varšavské smlouvy do Československa za zločin. „Názor pana prezidenta je
neměnný. Okupace v roce 1968 byla zločinem,“ uvedl Ovčáček.

Československo by mělo být Sovětskému svazu vděčné za rok 1968,
zdůraznil dnes web ruské armádní televize Zvezda, řízené ruským
ministerstvem obrany. Uvedl to v článku zveřejněném právě na úvod
oficiální návštěvy českého prezidenta Miloše Zemana v Rusku.

CELÝ TEXT V RUŠTINĚ ZDE.

„Vstup vojsk do Československa (v roce 1968) nedovolil Západu uskutečnit
státní převrat podle technologie uskutečněné za ‚sametových‘
revolucí a zachoval na více než 20 let život v míru za souhlasu všech
národů Varšavské smlouvy,“ tvrdí autor dnešního článku Leonid
Maslovskij, kterého provází na ruském internetu pověst publicisty
snažícího se rehabilitovat sovětské zřízení. Zvezda zároveň podotkla,
že jde o osobní názory autora, které nelze ztotožňovat s názory redakce.

Autor článku tvrdí, že politická krize v Československu stejně jako v
dalších zemích socialistického bloku musela dříve či později vzniknout
vinou sovětského vůdce Nikity Chruščova obviňujícího svého předchůdce
Josifa Stalina z postihu milionů nevinných lidí. Podle autora šlo o „velkolepé
vítězství západních tajných služeb a páté kolony uvnitř SSSR“.
Nepřátelé Ruska tím dostali zbraň, s níž mohli proniknout do sovětské
pevnosti, jako toho Západ využil v roce 1968 v Československu. K politické
krizi podle autora posloužilo i rozdmýchávání „národnostní záště
mezi Čechy a Slováky“, jakož i skutečnost, že „Československo
nebojovalo proti Sovětskému svazu a necítilo vinu vůči naší zemi“.

„V zájmu pravdy je třeba říci, že ruské krve během války se vinou
Československa neprolilo méně než vinou Maďarska a Rumunska, jejichž
armády spolu s Německem zaútočily na SSSR v roce 1941. Československo od
roku 1938 a po celou válku dodávalo německým vojskům obrovské množství
zbraní, kterým zabíjely sovětské vojáky a mírumilovné obyvatele naší
země,“ napsal publicista.

„V Československu naši vojáci předvedli, že na Zemi není lepší národ
než Rusové,“ píše také autor. Dokázali to podle něj tankisté z 1.
gardové tankové armády, kteří prý úmyslně sjeli z horské silnice do
propasti, aby nepřejeli děti, které tam nastrčili „hnusní provokatéři“.

Vstup vojsk tak podle autora uchránil bezpečí zemí Varšavské smlouvy před
NATO a Češi by měli být vděční sovětské armádě za to, že Sudety
zůstaly součástí Československa, že jejich stát existuje v současných
hranicích a lid se vyhnul obrovskému množství obětí, které vždy
provázejí státní převrat.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zemanovec Dušek, exodborář: USA nám ubližují více, než to dělal SSSR.
Rok 1968? Víte, přemýšlel jsem a říkám...

ROZHOVOR Odbory jsou koupené za všemožné prebendy. Sociální demokraté u
vlády se na ně vykašlali. Odboráři v politice jsou čerti čtvrté
kategorie. Obyčejný odborář ohroženým druhem. Nikdy bych zákon pro
homosexuály neodsouhlasil. Tyhle nesmysly sem tlačí ekonomické a politické
síly ze zahraničí. Je to destruktivnější vliv než v časech Moskvy.
Invaze v osmašedesátém měla i svá pozitiva. Vidíme jen samé provokace
proti Rusku. Miloš Zeman ukazuje nezávislý postoj na EU. Předbíhá ostatní
o mnoho koňských délek. Migraci pojmenoval bezchybně. Novinářské nýmandy
je třeba přehlížet jak dvoumetrové lejno v průjezdu. Sobotka je
vztahovačný a měl by mlčet. Ať řekne čím je zavázán Merkelové a
Washingtonu. Budu znovu kandidovat a SPO na Pardubicku uspěje. Tohle vše nám
řekl Jaromír Dušek (SPO), náměstek hejtmana Pardubického kraje.

Už je to trochu retro, ale v roce 1997 jste na pět dnů jako šéf
železničních odborářů zastavil provoz na českých drahách. Od té doby
jsme ze strany odborů tak razantní protest nezažili. Odboroví bossové u
nás působí pomalu jako součást vládnoucí moci. Nechci říct rovnou jako
třeba takový americký odborář Hoffa, který byl v padesátých a
šedesátých letech běžně nazýván mafiánem... Já na to mám minimálně
dvě odpovědi. A obě jsou nepříznivé pro řadové odboráře. V Americe,
když vyčnívaly odbory a překážely, tak některé jejich představitele
zavraždili a jiné koupili. Říkali tomu žluté odbory. I u nás se také
někteří nechali koupit. Drtivá většina z nich je placena firmami, získali
ekonomické výhody, které by jako manažeři se svými schopnostmi nikdy
nezískali. O takových prebendách se jim nikdy ani nesnilo. Dostali byty, auta
či jiné prebendy. Své ovečky hodili přes palubu. Svědčí o tom řada
lidí, kteří sedí v dozorčích a správních radách a berou za to odměny,
o kterých se řadovým odborářům může jenom zdát. Rezignovali na obhajobu
práv těch, kteří je do těchto pozic vytlačili na svých bedrech. V době,
kdy jsem se odborům vrcholově věnoval, tak se nám tehdy na krátkou dobu
podařilo prosadit, že jsi-li odborář – funkcionář, nebo chcete-li
bafuňář či papaláš, tak v dozorčí radě jsem za zaměstnance a za odbory.
Odbory tě platí a odměna za členství v dozorčí radě nenáleží tobě,
ale odborové organizaci. Šel jsem sám příkladem a donutil jsem své kolegy,
že museli všechny peníze získané v dozorčí radě Českých drah odevzdat
do tzv. Podpůrného fondu železničářů. Nejsem si jist, že se to kolegům
líbilo a taky to po mém odchodu spadlo do kolejí jako u všech ostatních
odborových svazů. Tohle jste akcentoval zejména v době Nečasovy vlády. Od
roku 2014 máme vládu jinou, je v ní i sociální demokracie. Změnila se ta
situace nějak směrem k tomu, jak by měly odbory vypadat? Třeba takový kdysi
rétoricky tvrdý odborář Jaroslav Zavadil nebývale zkrotl a zvesela
poslancuje... Ta situace se razantně zhoršila. Ekonomické výsady řady
odborářů se zlepšily politickým angažmá. Vedle ekonomického vlivu tedy
získali i vliv veřejný. V pozici senátorů a poslanců – nechci říkat
všichni – se začali starat výhradně o svůj prospěch. A není to jenom o
ekonomických výhodách, ale i o protekcích a různých zvýhodněních. Tento
trend způsobil, že z odborů odešla kvalita. Znám řadu odborářů, kteří
se uplatnili v různých hospodářských funkcích. Nakonec není tajemstvím,
že několik odborářů úspěšně fungovalo v několika vládách, ať už na
MPSV, MF či jinde. Řada odborářů vykonává funkce i v regionální
politice a také bych řekl úspěšně. Ale to co postihlo naše politické,
manažerské struktury, to postihlo i odboráře. Obecně se dá říct, že
nám tu dnes vládnou čerti čtvrté kategorie. Na pozadí zářivého konzumu
okolo nás se ovšem rozevírají nůžky mezi bohatstvím a chudobou. Odbory u
nás pokládáte v tuto chvíli za koupené. Jak by měl vypadat odborový
vůdce dneška a jaký lze očekávat vývoj u českých odborů? Budoucnost
bude obtížná. Média se snaží všechny občany přesvědčit, že pro
všechny je přichystán blahobyt, byť dosahujeme pravého opaku u většiny
lidí. Jsme vybízeni k tomu, že se každý má starat sám o sebe a o svůj
prospěch. Takže těch, kteří by byli ochotni obětovat svoje zájmy pro
někoho jiného, aniž by měli jistotu, že v tom nakonec nezůstanou sami, asi
nebude mnoho. Druhý problém je dnes legislativa. Za pravicových vlád se
odborům odebíraly kompetence a paradoxně, když se dostaly k moci levicové
vlády, tak se jim nevrátily. Jasně chci říct, že na tom mají obrovský
podíl i sociální demokraté. Na tom, že odbory zmizely ze scény a jejich
pozice se oslabila. A přitom sociální demokraté měli v ruce nástroje, jak
pozici odborů zlepšit, zvýšit jejich hájení. Odborář je dneska
nejohroženější druh, pakliže trvá na tom, že chce hájit zájmy svých
kolegů. Může za to i současný zákoník práce, když nastavuje
odměňování prostřednictvím firmy. Ve chvíli, kdy na toto odboráři
přistoupili, tak se stali rukojmími firmy. Nechme odbory. Podobně jako jste
se v roce 1997 proslavil zastavením vlaků v České republice, v roce 2010
jste trefně popsal homosexuální lobby na Ministerstvu dopravy a Českých
drahách s humorným dovětkem „aby se člověk bál na chodbách úřadu
ohnout pro tužku“. Jako občan jsem to tehdy ocenil coby připomínku
hodnotové krize společnosti. Zrušil byste zákon o partnerství homosexuálů?
Kdybych měl legislativní páky, tak bych to nikdy neodsouhlasil. Všimněte si,
jak všechny tyhle nesmysly sem tlačí ekonomické a politické síly ze
zahraničí. Především z Washingtonu. Vždycky nám to sem někdo předestře,
nevím jakými způsoby – někdy politickým tlakem, jindy vydíráním, a
ochotní senátoři a poslanci takové nesmysly odsouhlasí. Naše média na tom
mají samozřejmě obrovský podíl. Dám příklad: Desetkrát denně jsme
dostali na každém kanálu informaci, že se v Moskvě uskutečnila manifestace
kvůli zavražděnému politikovi, ale o tom, že v Římě bylo plné
náměstí proti nabývání práv pro homosexuály, tak o tom ani slovo. Takže
já tvrdím, že jde o rozvrácení tradičních hodnot, zlikvidování
jakýchkoliv morálních zásad a principů. A to proto, aby došlo k totální
devastaci tradičních evropských hodnot a koneckonců jde o snahu o větší
ovládání lidí. Aby tu vzniklo tupé lidské stádo bez morálky a
jakýchkoliv kritérií z minulosti. Ještě drobnost k tomu. Před necelými
třemi lety přijala ruská Duma zákon, který zakazuje propagaci
homosexuálního životního stylu, genderu a jiných rozvalových tendencí v
médiích. Myslíte, že se u nás ve Sněmovně může najít „kacíř“,
který by usiloval o něco podobného? : Dokud budeme ovládáni beze zbytku
americkou zahraniční politikou, tak asi ne. Víte, když jsme byli v minulosti
pod výhradní kuratelou Moskvy, tak jsem si myslel, že po odchodu ruských
vojsk už nás tohle nikdy nepotká. Bojím se, že stávající vliv je mnohem
destruktivnější vůči naší společnosti než byl ten moskevský. Moskva
nás nenutila k inkluzi, nenutila nás k znehodnocení a devastaci našeho
školství, nenutila nás rozbít sociální systém a vytvořit tady statisíce
žebráků a chudáků. Zničit zdravotnictví, zničit zemědělství i to
ostatní. Amerika nás tohle všechno donutila udělat a bojím se, že nás už
připravila o všechno, co k tomuto státu patřilo. Není to až příliš
drsné? Není. Dopustím se něčeho, za co mě určitě nikdo nepochválí. Ale
já jsem mnohokrát za poslední léta přemýšlel o roce 1968. Mně bylo
patnáct a půl, šestnáct let. Vím, že jsem tehdy poslouchal rozhlas a
viděl, jak to moji rodiče berou vážně. Byli z toho úplně zničeni a
všude jsem potkával lidi, kteří měli slzy v očích. Desítky let se to s
námi vleklo a měl jsem k tomu jednoznačný a naprosto odmítavý razantní
postoj. Dnes ale odmítám jednostrannou verzi okupace a toho, co se tehdy stalo.
Další desítky let do roku 1989 jsem žil v klidu bez starosti včetně mých
dětí. Byl to svět bez sociálních otřesů, bez nezaměstnaných, bez
výrazné kriminality, bez drog. Tak to dneska dávám na dvě váhy, z pohledu
mého a mých dětí a milionů občanů v tomto státě, kteří si to možná
ještě připustí. Ten osmašedesátý rok mimo ta negativa, která všichni
známe, měl nepochybně pozitivum v tom, že následovala další desetiletí
klidného a spokojeného života beze všech negativ, která dneska vidíme.
Pane náměstku, obáváte se války? Já jsem dokonce největší šiřitel
fobie z války ve svém okolí. Protože tvrdím, že američtí jestřábi se
svými několika evropskými poskoky a je jedno, zda je mají na Ukrajině nebo
někde jinde, třeba v Británii či Itálii nebo Francii, udělali v
posledních letech pro rozpoutání třetí světové války maximum. Nebýt
jediného politika a současně jediného mírotvorce na světě, a to je
Vladimír Putin, tak už ta válka dávno byla a možná už jsme nežili.
Nechápu zorné pole těch, kteří tu válku chtějí vyprovokovat. Jakou
budoucnost si představují? Až někdo začne mačkat knoflíky balistických
raket s jadernou náloží. Nevím, co si od toho slibují. Možná chtějí
přežít ve svých podzemních městech, která si vybudovali za peníze
daňových poplatníků a chtějí tady vládnout té zlaté půlmiliardě lidí
a stačí jim, aby kolem nich skákalo půl miliardy otroků. Jsem přesvědčen,
že válka měla být již několikrát vyprovokována. Vzpomeňte na několik
událostí, které k tomu měly směřovat. Sestřelení malajsijského letadla
nad Ukrajinou. Kdyby to udělalo Rusko, dostali bychom stovky průkazných
snímků ze satelitů. Ale všichni víme, že to Rusko nebylo, byť se to tzv.
investigativní novináři snaží dokázat. Dále jde o sestřelení ruského
letadla s turisty na Sinaji. Nebo zničení vojenského letadla na Tureckem.
Nejde o nic jiného než Rusko vyprovokovat. Nestačí, že v rozporu se
smlouvami s Gorbačovem se NATO rozšířilo na východ a buduje tam prstenec
vojenských základen. To všechno jsou nekalé praktiky amerických tajných
služeb a jejích přisluhovačů, ať je to Mossad, anebo tajné služby EU,
které jsou ve skutečnosti prodloužené ruce CIA. Prostě rozpoutat válku a
sebrat Rusku jeho zdroje. Pojďme k politice české. Vím, že chováte obdiv k
Miloši Zemanovi. Ten je velkým přítelem státu Izrael a v těchto intencích
také ohledně Blízkého východu mluví. Nedělá z nás trochu svou
rétorikou terč? Na Izrael jsou v tom regionu mnozí nabroušeni... Tak já si
to tak úplně nemyslím, ale jsou některé věci, ve kterých s panem
prezidentem nesouhlasím. Zcela určitě bych byl mnohem opatrnější právě
vůči státu Izrael. Protože – připusťme si – je jen málo konfliktů,
ve kterých židovské peníze nehrály roli jako třaskavina, anebo tam nebyly
izraelské zájmy. Prostě, byl bych opatrnější, ale je to názor pana
prezidenta. A co se týče Zemanova pohledu na zahraniční politiku obecně či
na otázku migrace? Co s týče tohoto, tak tam Miloš Zeman ukazuje nezávislý
postoj, který je v rámci EU ojedinělý. A má moji naprostou podporu. Přes
všechny útoky médií, které jsou vůči němu nepřátelské, má podporu
obecně. Jen si vezměte. Nemine jediný den, kdy by se nějaký novinářský
nýmand, o kterém nikdo do včerejška nic nevěděl a lidé by ho
přehlíželi jako dvoumetrové lejno v průjezdu, nechtěl na prezidentovi
zviditelnit. Protože když řekne nějakou invektivu, nějakou nadávku, tak
média řízená ze Západu mu to strašně ráda zveřejní. Dodneška totiž
neunesli, že na Hrad nebyl dosazen ten správný protektor, který neumí
česky, sem tam prospí 22 hodin denně a uráží občany této kotliny. A
proto také tvrdím, že nebýt i Miloše Zemana, tak bychom v té válce dávno
byli. Upozornil na příšerné riziko invaze islámu. Pojmenoval, že je to
nebezpečná invazní skupina s jednoznačným vlivem na osud civilizace. To je
totiž mnohem horší světová krize než který oligarcha ovládne Ukrajinu. A
Miloš Zeman také činí nadčasové kroky. Ať už to byla jeho účast na
vojenské přehlídce v Moskvě v loňském roce, anebo návštěvy Číny. V
tom mu mnozí novináři nemohli přijít na jméno včetně politiků EU. No, a
pak jsme viděli, že čínského prezidenta ubytovala britská královna v
Buckinghamském paláci a vozila ho po Londýně ve zlatém kočáře. Miloš
Zeman je v mnoha ohledech prostě před ostatními o mnoho koňských délek
vepředu. A ti tzv. analytici, kteří o něm píší, nemají hodnotu ani toho
toaletního papíru. Jak hodnotíte vztahy mezi prezidentem Milošem Zemanem a
premiérem Bohuslavem Sobotkou? Ze strany premiéra Sobotky považuji některé
jeho reakce za absolutně zbytečné, vztahovačné a určitě by mu prospělo,
kdyby se držel pořekadla „mlčeti zlato“. Bude-li ve svých útocích na
prezidenta pokračovat, tak se znemožní úplně. Dle mého názoru prezident
nikomu ze svých kolegů neodpustí jejich nepodporu při nepřímé volby
prezidenta. A nikdo, kdo něco vybudoval, nemá rád, když někdo jiný
vybudované dílo svojí neschopností ničí. Bohuslav Sobotka se ohledně
migrační krize chová značně podivně. Je neschopen jasného stanoviska. Jak
je to možné? Já se opravdu velmi obávám, že pan premiér s námi hraje „levou“
a něco jiného prohlašuje a něco jiného koná. Nevím čím je zavázán
paní Merkelové, popřípadě Washingtonu, že to má větší váhu než
zájem celého státu a jeho občanů. A panu premiérovi bych vzkázal, aby se
zamyslel nad tím, že jen multikulturalismem oslabená Evropa bude pro Spojené
státy menší konkurencí a bude ovladatelnější. Bez dlouhodobé přípravy
a obrovských finančních zdrojů by žádná podobná migrační vlna nebyla
totiž možná. Všichni neposlušní vládcové severní Afriky a na Středním
východě jsou Spojenými státy a jejich spojenci odstraňováni z cesty bez
ohledu na oběti a bez ohledu na dopady a byznys především. Jako možný
příklad je možno uvést obrovské zásoby zemního plynu z Kataru přes
Sýrii a Turecko pro Evropu. Ostatní neznámé si může každý dosadit sám.
Jeden společný jmenovatel mají všechny rozvrácené země, odkud pochází
drtivá většina migrantů. A to ropu na svém území, popřípadě jiné
cenné energetické suroviny. Kdyby naši předkové nepovažovali islám za
hrozbu, nepoložili by své životy při obraně před průnikem islámu v
minulosti. To by měl pan Sobotka vědět. Pojďme k závěru. A to k vaší
politické budoucnosti. V roce 2012 jste byl za stranu SPOZ zvolen do krajského
zastupitelstva Pardubického kraje. Ta strana již neexistuje, propadla ve
sněmovních volbách v roce 2013 a její nástupkyně se jmenuje SPO a vede ji
senátor Jan Veleba. Vy jste náměstkem pardubického sociálnědemokratického
hejtmana pro dopravu. Budete letos znovu kandidovat? Byl jsem jednoznačně
přesvědčen, že už nikdy kandidovat nebudu. Právě proto, že jsem si v
životě něčím prošel a několikrát také ucítil vidle v zádech. Od lidí,
pro které jsem udělal nejvíc. Když ale vidím, jaké podhoubí se do
politiky žene, že to jsou lidé, kteří ji chtějí mít jako ryze mocenský
nástroj a cestičku, jak se dostat k veřejným penězům, tak jsem se rozhodl,
že se postavím jako hráz proti těmto lumpům. Takže kandidovat budu.
Řekněte, co je klíčovým tématem pro Pardubický kraj? Je to třeba
naprosto špatná dopravní situace v samotných Pardubicích, kde chybí tři
obchvaty? Vůbec nejde jenom o Pardubice. Doprava je největším problémem
celého Pardubického kraje. Pokud se bavíme o Pardubicích jako o dopravním
uzlu, tak oproti ostatním krajským městům tady je zpoždění dvacet pět
let. Je to způsobeno městskou radnicí. Moc mi je líto pardubických občanů,
že za čtvrt století si vždycky dokázali zvolit ty, kteří jak dosedli na
radnici, tak začali hned uvažovat o tom, co jim to vynese. Místo aby řešili
koncepční práci na generace dopředu. A tak se za pětadvacet let nepostavil
v Pardubicích jediný metr silnic. Nedostali se k tomu, aby se věnovali
železnici, dopravnímu terminálu či dvoukolejce na Hradec, o tzv.
Medlešické spojce ani nemluvě. No a když jste zmínil obchvaty. Těch se
občané určitě v dohledné době nedočkají. Proč? Jeden důvod je, že to
jsou stavby, které musí být posuzovány z pohledu dopadu na životní
prostředí. Druhý důvod je, že tak jak je to zakresleno v územních
zásadách rozvoje kraje, tak to mnohdy tato varianta už není, a to přesto
že je mnoho let schválená. Poslední dobou ji totiž město neprosazuje.
Jakoby se tak upřednosťňovaly nějaké budoucí soukromé zájmy. Takže
trasy některých obchvatů se mění, což oddálí jejich realizaci.
Samozřejmě to vyvolává diskusi, proč tak najednou. Nejde o nějaké
napojení na pozemky soukromých osob, kteří zrovna vládnou pardubické
radnici? U obchvatu přeci jde o to, aby došlo k rychlému objezdu města. A ne
že by na něj měly být napojeny kdejaké uličky. To je záměr, který
výrazně znehodnocuje účel obchvatu jako takového. Rychlé spojení má mít
přece minimum výjezdů. Co jste udělali v tomto volebním období pro
odblokování této situace? Bez ohledu na město a lokální požadavky jsme
už průběhu tohoto funkčního období vytvořili několik strategických
materiálů. Tam jsou priority ve všech ohledech. Jde nám o sjednocení všech
druhů dopravy, které Pardubicko má. Hned první rok mandátu jsme v tomto
smyslu podepsali s Ministerstvem dopravy memorandum. A vytvořili jsme skupinu
nazvanou Dopravní uzel Pardubice. Tam patří zástupci Správy železniční
dopravní cesty, Ředitelství vodních cest, samozřejmě letiště a
Ředitelství silnic a dálnic i město Pardubice. Tento tzv. Dopravní uzel
Pardubice by měl zpracovat do reálné podoby představu, jak vyřešit
dopravní situaci na generace dopředu. Tak ještě doušku. Co když se vůbec
do krajského zastupitelstva za SPO na podzim nedostanete? Oslnivými
preferencemi vaše strana v tuto chvíli nedisponuje... Troufnu si tvrdit, že
SPO v několika krajích uspěje. Pan předseda Veleba hájí zájmy velmi
dobře. A já si ho vážím. Pochopitelně to bude na lidech v regionech. Pokud
nemáte nadkrajské téma jako měla před lety sociální demokracie s poplatky
ve zdravotnictví, tak bude záležet na kvalitních kandidátech. A navíc si
myslím, že SPO je dobrá marketingová značka. Lidé nás stále vnímají
jako blízké prezidentu Zemanovi. Toho bychom měli určitě využít.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Guardian vysvětlil, proč Ukrajina potřebuje Rusko jako nikdy předtím

Ubránit ukrajinskou ekonomiku před krachem se dá pouze obnovením
přerušených vztahů s Moskvou, píše na stránkách The Guardian ukrajinský
profesor Nikolaj Petro.

Kyjev, který nechce přiznat zhoubnost své „neuvážené" politiky
evropských půjček, rád obviňuje ze svých ekonomických neštěstí Rusko.
Ale skutečnou příčinou ekonomického úpadku země je zřeknutí se
spolupráce s Moskvou.

Dnes potřebuje Ukrajina Rusko jako nikdy předtím, je přesvědčen profesor
politických věd Rhode Islandské univerzity Nikolaj Petro. „Poněvadž
Ukrajina vážně riskuje, že neuspěje jako stát, má Kyjev přiznat, že
ekonomické přežití závisí na Moskvě a nikoli na Západu," uvádí The
Guardian profesorův názor.

Toto blahopřání výstižně odráží hlavní problém ukrajinské ekonomiky:
ideologickou volbu ve prospěch přerušení všech vztahů s Moskvou, která po
celé dějiny byla velkým obchodním partnerem a hlavním investorem Ukrajiny,
připomíná autor.

Za méně než rok klesla životní úroveň na Ukrajině o polovinu, národní
měna ztratila 350% své hodnoty, inflace dosáhla 43 % — uvádí ukrajinská
neštěstí The Guardian. Nicméně vláda tvrdošíjně pokračuje ve své „sebevražedné
politice."

Ukrajinská vládnoucí elita dosud dovedně odpoutávala pozornost obyvatel od
svých ekonomických chyb tím, že ze všeho vinila Rusko. Ukrajinští lídři
se často odvolávají na „anexi" Krymu a povstání na východě země jako
na příčiny pádu HDP.

Tyto události sice uškodily ukrajinské ekonomice, ale jejich následky byly
značně prohloubeny politikou samotné ukrajinské vlády, píše autor.

Místo toho, aby se pokusila zachovat celistvost země a zdůraznit, že rusky
mluvící regiony Východní Ukrajiny jsou součástí jednotného státu,
vláda si přála potrestat obyvatele Východu za blízké vztahy s Moskvou a
zrušila s nimi hospodářské styky.

Vládnoucí elita podporuje pocity krize, čímž ospravedlňuje svůj pobyt u
moci v očích obyvatel. Jenže není jasné, jestli tato strategie stihne něco
vynést dřív, než ekonomika definitivně zkrachuje.

Západ nemůže podpořit tuto politiku, míní Petro. Bez ohledu na politické
sympatie, nesmí se žádná západní vláda smířit s tím, jak ukrajinské
úřady záměrně zbídačují obyvatelstvo kvůli politickým výhodám.
Riziko přeměny Ukrajiny v zbankrotovaný stát, a jako následek další
příval běženců do Evropy, je příliš velké.

Nejúčinnější způsob jak se tomu vyhnout, je přiznat, že ekonomické
přežití Ukrajiny nezávisí na západních půjčkách, ale na obnovení
ruských investic, shrnuje na závěr autor článku.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF zveřejnilo 14 otázek pro Británii o vytvořeném proti Rusku případu
Skripalových

Velvyslanectví RF zaslalo britskému ministerstvu zahraničí zprávu se
seznamem otázek týkajících se případu Skripalových

Velvyslanectví Ruska v Londýně poslalo britskému oddělení zahraniční
politiky zprávu se seznamem otázek britské straně o „případu
Skripalových", který byl vytvořen proti Rusku, oznámilo ruské MZV v sobotu.

Mezi tyto otázky patří:

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Generální štáb RF: Všechny útoky radikálů na východní část Aleppa
byly odraženy

Radikálové, kteří chtěli využít odkladu ruského a syrského letectva, se
28. října pokusili proniknout do východní části města, jejich útoky byly
odraženy, řekl ve čtvrtek šéf hlavního operativního řízení
Generálního štábu Ruské federace Sergej Rudskoj.

„Využitím neútočení syrského a ruského letectva v deseti kilometrové
zóně kolem Aleppa, gangy 28. října zaútočily a pokusily se proniknout do
východní části města ve směru akademie Al-Asad," řekl Sergej Rudskoj.

Podle něj se pod útoky radikálů dostaly oblasti zábavního parku, továrny
na lepenku, obec Minjan a čtvrť 3000. Podle Rudského se současně
radikálové pokusili zaútočit v oblasti humanitárního koridoru, u trhu Suk
al Haj.

„Všechny útoky radikálů byly odraženy. Radikálové utrpěli značné
ztráty. 21 tanků a 10 BVP, 6 raketometů, 14 minometů, 80 vozů s těžkými
kulomety a také 12 zaminovaných aut se sebevražednými atentátníky," řekl
Rudskoj.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rusko zavře americký generální konzulát v Petrohradu

Rusko v reakci na kroky Spojených států v kauze Skripal odvolává svůj
souhlas na působení amerického generálního konzulátu v Petrohradu,
prohlásil ministr zahraničí Sergej Lavrov.

„Právě v tuto chvíli je americký velvyslanec Huntsman pozván do našeho
ministerstva, kde mu můj náměstek Sergej Rjabkov oznamuje obsah těchto
opatření vůči Spojeným státům. Zahrnují vypovězení stejného počtu
diplomatů a rozhodnutí odvolat souhlas na působení amerického generálního
konzulátu v Petrohradu," uvedl Lavrov.

Američtí diplomaté musí zcela uvolnit budovu generálního konzulátu v
Sankt-Petěrburgu nejpozději 31. března.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Přímoří pomohla vrána najít dlužnici ukrývající se na hřbitově
před exekutory

V Přímoří pomohla vrána soudnímu exekutorovi najít neplatičku alimentů,
která se před ním pokusila schovat na hřbitově, oznámila krajská správa
Federální služby soudních exekutorů.

Zdůrazňuje se, že exekutor uviděl dlužnici na silnici v Okťabrském obvodu,
kde se pokoušela stopovat.

Exekutor zašel z týlu a tiše zaklepal dlužnici schované za náhrobkem na
rameno, dodali ve Federální správě.

Poté byl sestaven administrativní protokol a materiály případu byly
předány smírčímu soudu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Sevastopolu se zadržení diverzanti přiznali k přípravě teroristických
činů

Ukrajinští diverzanti, kteří byli zadrženi na Krymu, vypověděli o svých
plánech.

FSB informovala 10. listopadu o zadržení ukrajiské skupiny diverzantů v
Sevastopolu. U zadržených bylo odebráno množství výbušného materiálu s
velkou explozivní silou, zbraně a mapy vojenských objektů, na kterých byly
plánovány diverze. Sevastopolský soud zadržel tři podezřelé.
Ředitelství rozvědky ukrajinského ministerstva obrany ale odmítá fakt, že
se jedná o jeho spolupracovaníky.

FSB publikovala video s výpověďmi, které udělali spolupracovníci
ředitelství rozvědky Ministerstva obrany Ukrajiny Alexaj Besarbov a Dmitrij
Štyblikov.

Podle slov Styblikova patřilo do seznamu jeho úkolů shromažďování
informací o ruských vojenských jednotkách na Krymu a vybírání objektů
pro uskutečňování diverzních akcí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Hlava Ministerstva zahraničních věcí Velké Británie označila Rusko za „hrozbu
pro všechny“

Ministr zahraničních věcí Velké Británie Philip Hammond řekl, že Rusko
představuje hrozbu pro všechny země, protože údajně přezírá
mezinárodní normy. O tom píše Reuters.

Toto prohlášení Hammond vydal během návštěvy Gruzie.

„Rusko ignoruje normy mezinárodního chování a porušuje pravidla
mezinárodního systému. Je to výzva a hrozba pro nás všechny," řekl šéf
britské diplomacie.

Dříve v březnu Hammond vyzval vrátit Krym Ukrajině a „nechválit ruského
prezidenta" za rozhodnutí vyvést vojska ze Sýrie, protože to je totéž,
jako „chválit manžela, který přestal bít svoji manželku". Tehdy
oficiální mluvčí Ministerstva zahraničních věci Ruska ironicky reagovala
na tato slova: „Pane Hammonde, to znáte z vaší osobní praxe?" napsala na
svém Facebooku.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
VIDEO Svlékal se na Úřadě vlády přímo před ministry. A teď přichází
s inovativní taktikou, jak se stát prezidentem

Lékař a občanský aktivista Marek Hilšer dal najevo, že by rád byl
českým prezidentem. Teprve nedávno přitom překonal věkovou hranici
potřebnou pro kandidaturu na prezidentský úřad. Stojí tak po boku Michala
Horáčka a nepochybně i dalších kandidátů, kteří se o Hrad přihlásí.
Možná bude stát i po boku Miloše Zemana, jenž ještě neoznámil, zda bude
svůj mandát obhajovat. Podle serveru Lidovky.cz Hilšer sází na zvláštní
kartu – na šeptandu.

„Dalším ryze občanským kandidátem chce být lékař, vědec a
vysokoškolský pedagog Marek Hilšer. Jeho zázemí je ale o poznání
skromnější. Na ‚volebním‘ kontě má zatím jen pár desítek tisíc
korun od kamarádů a známých. Mítinky pořádá o víkendech a jezdí na ně
darovanou dodávkou. Chce ale vsadit na jinou kartu – šeptandu, že se v
České republice objevil kandidát nespojený se stranickou politikou
posledních 25 let ani s vysokým byznysem a jeho zákulisní lobby,“ píše
server.

Celý článek naleznete zde.

Marek Hilšer je velmi "občansky" aktivní. Pracuje jako lékař,
vysokoškolský pedagog, ale nezanedbává ani roli občana, který se nebojí
jít s kůží na trh. A to vlastně doslova. Jednoho dne totiž dorazil
polonahý na Úřad vlády České republiky a jal se zde přítomnému
vicepremiérovi Pavlu Bělobrádkovi (KDU-ČSL) svébytným způsobem klást na
srdce, aby nezapomněl na Ukrajince, kteří trpí kvůli válce rozpoutané
Ruskem. Polonahý byl Hilšer při této příležitosti proto, aby ukázal
nápis vyvedený opravdu velkými písmeny na svém hrudníku a břiše –
Putin Killer. Jasně tak označil ruského prezidenta Vladimira Putina za vraha.
Nápis doplnil ještě tradičním obrazem lebky se zkříženými hnáty.

Kromě toho dává Hilšer opakovaně najevo, že se mu ani trochu nelíbí
vystupování Miloše Zemana. Například na Albertově v roce 2015, kde se
velmi zlobil, když mu policie neumožnila uctít studenty pochodující 17.
listopadu 1989 z Albertova na Národní třídu. V loňském roce policie
studenty nepustila na místo, protože čekala na příjezd prezidenta republiky
Miloše Zemana, který toho dne stanul na Albertově na pódiu vedle Martina
Konvičky.

Hilšer si je dobře vědom, že zatím není příliš známým kandidátem, a
snaží se to změnit. Jezdí po českých a moravských městech a rozmlouvá s
lidmi. Dospěl k závěru, že jsou lidé z politiky znechuceni, protože
pochybují např. i nad tím, zda jejich lokální politici privatizují
městské byty čistě. Jako prezident by se proto Hilšer chtěl zaměřit na
boj s korupcí, ale jako lékař nechce zanedbat ani zdravotnictví.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rusko a Japonsko připravují mírovou smlouvu

Rusko a Japonsko mají zájem na podpisu mírové smlouvy a probíhá příprava
dokumentu, který bude přijatelný pro obě země, uvedla mluvčí Rady
federace Valentina Matvijenková.

„Japonsko i Rusko mají zájem na podpisu mírové smlouvy, proběhla již
řada konzultací náměstků ministrů zahraničí. Probíhá klidná
příprava textu mírové smlouvy, který bude přijatelný jak pro Rusko, tak i
pro Japonsko," oznámila novinářům Matvijenková v úterý po setkání s
japonským předsedou vlády Šinzó Abe.

V souladu s dohodou podepsanou v dubnu během Abeho návštěvy Moskvy,
prezident Ruska a předseda vlády Japonska obnovili dialog o přípravě
mírové smlouvy, připomněla mluvčí Rady federace.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MO Sýrie: termíny ukončení operace v Aleppu jsou i nadále otevřené

Žádné konkrétní termíny ukončení vojenské operace pro osvobození
syrského Aleppa od ozbrojených útvarů v současné době nejsou, prohlásil
v interview pro RIA Novosti vedoucí oddělení informace politické správy
syrské armády brigádní generál Samir Sulejman.

„Datum ukončení operace nebylo stanoveno. Může potvrdit, že operace
pokračuje a nezastavila se… To však neznamená, že pokračuje nyní
stejným tempem, co i na začátku. V bojových akcích vždy bývají určité
fáze, které záleží na polních podmínkách, a někdy i na politické
situaci", řekl generál.

„Kdy chtěli naši ruští přátelé vyhlásit příměří — možná v
rámci určitých mezinárodních dohod — měla syrská armáda porozumění a
dala šanci na zastavení palby na několik dní nebo hodin. Když ale
příměří skončí, vojenská operace pokračuje a už se nezastavuje",
vysvětlil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Protiletadlové systémy S-300 provedly bojové starty raket (VIDEO)

Protiletadlové raketové systémy S-300 provedly bojové starty raket na
polygonu v Burjatsku.

Střelby byly mířeny na domnělé letouny protivníka, pro tento účel byly
vypuštěny malé imitační vzdušné terče.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Již žádný plyn pro Ukrajinu. Názor

Gazprom ruší smlouvy s Naftogazem. Jak řekl předseda představenstva ruské
společnosti Alexej Miller, „Stockholmská arbitráž, která se řídila
dvojími normami, přijala asymetrické rozhodnutí o smlouvách o dodávkách a
tranzitu plynu se společností Naftogaz Ukrajiny. Toto rozhodnutí podstatně
porušilo rovnováhu zájmů stran“.

Připomeneme, že dlouhá soudní pře byla ukončena 28. února. Stockholmská
arbitráž přece jen, navzdory očekáváním (předpokládali, že se tato
instance pokusí urovnat spor), zavázala Gazprom k vyplacení Naftogazu 2,56
miliardy dolarů, čímž vyhověla žalobě ukrajinské společnosti ohledně
nedodání celkového množství plynu pro tranzit.

Soudní pře byla zahájena, když celková částka požadavků Gazpromu

Samotná smlouva podepsaná v roce 2009 poskytovala hodně možností. Měla
přitom tolik různých „dodatků", že každý, kdo se v tom do konce vyznal,
má být výborný právník. Stačí říct, že podle smlouvy byla základní
cena plynu pro Ukrajinu „evropská" (tenkrát to bylo 450 dolarů za tisíc
kubíků), ale s dvacetiprocentní slevou. Později poskytla ruská strana
nejrůznější další slevy: v roce 2010 například dalších 20 % na účet
platby za pobyt Černomořské flotily v Sevastopolu. Koncem roku 2013 byl
zaveden dodatečný „koeficient slevy". Zkrátka již v prvním čtvrtletí
2014 činila cena 268,5 dolaru za stejný tisíc kubíků. Ale ani to nebylo
všechno: tarif na tranzit přes ukrajinské území byl stanoven ve výši 1,7
dolaru za tisíc kubíků na každých 100 kilometrů.

Smlouva ale obsahovala speciální formuli růstu tranzitního tarifu a do roku
2013 dosáhl 3,4 dolaru za tisíc kubíků na sto kilometrů.

V důsledku toho je dnes tranzit plynu do Evropy levnější přes Severní
proud 1 než přes Ukrajinu. A po výstavbě druhé větve Nordstreamu bude
rozdíl v ceně dopravy ještě podstatnější.

….Zkrátka, hlavní, z čeho bylo možné obvinit ruskou stranu, je volba
arbitráže uvedené ve smlouvě. Ale byl to daleký rok 2009 a nikdo
neočekával budoucí protiruské šílenství ve všech sférách, včetně
plynové. Tím spíš ze strany Ukrajiny, která za sebou dnes skutečně
spaluje všechny mosty.

…Například ukrajinský prezident Petro Porošenko Severního proudu 2

Citujeme ukrajinskou televizi 112: „Nezaplatí-li Gazprom tyto peníze, má
Naftogaz dosáhnout zadržení aktiv Gazpromu a zajištění splnění těchto
rozhodnutí. Má dost aktiv, jako třeba Severní proud 2," prohlásil
Porošenko na zasedání ukrajinské Rady národní bezpečnosti a obrany.

Takže Berlín, Vídeň a Moskva mají zřejmě očekávat návštěvu
ukrajinských soudních vykonavatelů.

Může to být směšné.

Mluvíme-li vážně, pak se hlavní výsledek a hlavní ponaučení z toho
všeho vůbec netýká „sporu hospodářských subjektů".

Dokonce nepodaří-li se Gazpromu dosáhnout odvolání tohoto rozhodnutí,
nezbankrotuje kvůli těmto dvou miliardám dolarů.

Ale přání obchodovat s Ukrajinou bude mít Gazprom a jeho evropští
partneři mnohem menší.

Velké peníze se s těmito dobrými lidmi vydělat nedají, ale skandálů a
nesvárů bude určitě více než dost. Šéfové největších německých a
rakouských energetických koncernů se k tomu na začátku týdne vyslovili, a
to dost jasně.

Peníze mají rády klid.

Jisté následky to bude mít zřejmě také pro Stockholmskou arbitráž. Je to
přece jen komerční podnik, jehož prosperita závisí na autoritě (soud,
který má pověst angažovaného, nebude prostě zařazen do arbitrážních
dohod).

A stockholmští soudcové v nejbližší době zjistí, jestli toto jejich
rozhodnutí stálo za ztrátu ruské „klientely".

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rogozin se vysmál plánům Kyjeva a Kišiněvu na odvod ruských vojsk z
Podněstří

Ruský vice premiér Dmitrij Rogozin okomentoval zprávu o připravenosti
ukrajinské strany pomoci Moldávii s odvodem ruských mírových jednotek z
Podněstří.

„A s Ruskem a Podněstřím se zapomněli poradit? Protože to zní jako „Honduras
slíbil pomoc Guatemale s odvodem vojsk USA z Koreje," napsal Rogozin na své
stránce na Facebooku.

V médiích se dříve objevila informace o tom, že Moldávie a Ukrajina se
dohodly připravit do konce roku společný plán na odvod ruských vojáků a
zbraní z Podněstří.

V Podněstří se nachází operační skupina ruských vojsk, ta je
pokračovatelkou 14. vševojskové armády, která se dostala pod ruskou
jurisdikci po rozpadu SSSR. Hlavním úkolem operační skupiny je mírová mise
a ochrana skladů s municí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Média se dozvěděla, kde v Petrohradu plánovali muži zadržení FSB
teroristické činy

Osoby zadržené tajnými službami na základě podezření z přípravy
teroristických činů v Petrohradu plánovaly exploze ve dvou nákupních
střediscích – Galerie na Ligovské třídě a v obchodním centru Akadempark
na Vědeckém prospektu, informuje internetový zdroj Fontanka.

Všichni podezřelí byli zadrženi na dobu dvou dnů v rámci trestního
případu terorismu, většina z nich se přiznala, praví se ve zprávě.

Dnes už nemusí mít obyvatelé Petrohradu strach, všechny, které bylo třeba
izolovat, jsme izolovali," zdůraznili v ústředním aparátu FSB.

12.listopadu uspořádali pracovníci služby pro boj s terorismem a ochranu
ústavního zřízení ústředního aparátu FSB a správy FSB pro město
Petrohrad a Leningradskou oblast řadu domovních prohlídek. V důsledku
vyšetřovacích akcí bylo zadrženo sedm lidí. Během prohlídky jednoho z
bytů byly zabaveny samopaly Kalašnikov a výbušnina.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť