Question:
Dělnická třída, kluci bez maturity rozvážejí pizzu, přibývá sebevražd.
Profesor Tomský předložil nejtemnější fakta z USA

REPORTÁŽ Tragické omyly prezidenta Obamy, které využil Donald Trump.
Splníme své závazky vůči NATO? Profesor Alexandr Tomský se zúčastnil
besedy s občany v Plzni a pohovořil i o „věrchušce“ v Evropské unii,
kde si jako v leninském Sovětském svazu říkají „komisaři“. A aby toho
nebylo málo, zmínil se ještě o báťuškovi Putinovi, který se jako
nevěřící musí kamarádit s pravoslavnými popy. Celá Ruská federace
stojí na hliněných nohou.

„Poslední dobou televize i některá periodika, jako Mladá fronta, mají o
mne zájem, zřejmě se liším tím, že jsem typickým představitelem
anglického konzervatismu,“ pochlubil se v úvodu host odpoledne. „Je to pro
ně poněkud provokativní, ale někdy i zábavné. Po pětadvaceti mírových a
spokojených letech se nám ten svět zkazil. Ze všech stran se na nás valí
ohromné hrozby, ale to neznamená, že to dopadne špatně. Byly horší doby,
byly války. Lidé jsou trošku v šoku, že se to kolem nás všude kazí,“
poněkud uklidňoval dvě desítky vesměs starších přítomných.

Svět je jiný aneb americké fiasko

„Svět už nevypadá tak, jak před nedávnem. Jsou tu hrozby vnější a pak
hrozby vnitřní v Evropě, které vycházejí z problémů, které se tady
nahromadily. Jako současníci tomu stávajícímu dění moc porozumět
nemůžeme, protože to, co se stane, nemůžeme předvídat. Stejně nás však
zajímají dlouhodobé tendence, protože jsme současníci a přemýšlíme o
nich a můžeme je také pochopitelně ovlivnit. Ale i jako pozorovatelé
nemůžeme objektivně vědět, co v tom skrytém dění bude za pět deset let
rozhodující,“ uvedl Tomský.

„Po fiasku americké invaze v Afghánistánu a v Iráku se poprvé v
novodobých dějinách Ameriky prezident – a mám na mysli Obamu – vzdal
vůdčí politické policajtské role,“ pustil se do světového hegemona
Alexandr Tomský. „A když se jí na těch osm let vzdal, tak došlo k věcem,
ke kterým za předchozích prezidentů nedocházelo. Třeba k tomu naprostému
rozpadu v Sýrii. A nový vítěz, Donald Trump, vyhlásil příklon k
dvoustranným dohodám s Čínou, s Ruskem. Nepokračuje v politice svých
předchůdců – alespoň to tvrdí, dokonce prohlásil, že Evropa má platit
za svou obranu sama. Protože s výjimkou Anglie, Polska a baltských států
žádný z evropských států neplatí za obranu dvě procenta, které
podepsaly, když vstupovaly do NATO: Když bude trvat na tomto závazku, tak
nám se podstatně sníží životní úroveň, kterou Američané dotovali 60
či 70 let. To není pro nás příjemné, ale nedá se nic dělat.“ Donald
Trump tvrdí, že změní celý ten poválečný systém. Přestane prý klást
důraz na lidská práva, na export americké politiky, uzná, že existují i
jiné legitimní režimy, nejenom náš demokratický, který se opírá o
lidská práva a takzvanou liberální demokracii. „Věřit mu nemusíme,
protože to je demagog.“

Vzpoura střední třídy

Jak pokračoval Tomský, v Americe má prezident velmi omezené pravomoci. „Proti
němu je francouzský prezident nebo anglický premiér absolutní vládce. V
Americe je to rozděleno. On vyhrál volby proti své straně. Má tam hodně
nepřátel. Takže i když má převahu hlasů v Kongresu, tak tam jej asi budou
docela brzdit. Další problém je, že hlásí určitý návrat k
ochranářské politice, tedy určitých cel a tarifů, a to by znamenalo i
určité globální snížení obchodu, a tím i životní úrovně. Globalizace
je, jak se ukázalo, velkým problémem,“ pustil se do další výzvy Tomský.
„Všichni si ještě před dvaceti třiceti lety mysleli, že globalizace
podporuje všechny, ale levná pracovní síla v Indii, jihovýchodní Asii a
především v Číně i v jižní Americe způsobila, že nám zmizela celá
odvětví a začala chudnout nižší střední vrstva. Nemluvě o manuálně
pracujících. Dnes už nemluvíme o dělnické třídě, ale máme tu kluky,
kteří neudělali maturitu a kteří jezdí na motocyklu a rozvážejí pizzu a
dělají všechno možné, ale jejich životní perspektiva není kupodivu tak
dobrá, jako bývala, když pracovali manuálně ve velkých fabrikách,
protože tam měli nějakou komunitu a prestiž. V Americe zjistili, že těmto
bělochům, které nikdo nepodporoval na rozdíl od těch postižených
etnických skupin, které si vymysleli liberálové, se tam snížil životní
standard, jsou více nemocní, je tam více sebevražd. Ta třída na tom není
dobře, ačkoliv všem ostatním se daří čím dál lépe.“ Tito lidé
volili Trumpa.

„A volila jej i nižší střední vrstva, jejíž platy už dvacet let více
méně stagnují. Jestliže jste někde v úřadě v Americe a patřili jste k
nižší střední vrstvě a váš plat se neměnil dvacet let, tak to
neznamená, že se vám životní úroveň nezvýšila, protože globalizace
také znamená podstatně levnější zboží. To zklamalo tyto lidi, kteří
věřili na americký sen,“ pokračoval Tomský. „Amerika skutečně
vytvořila podivuhodný národ. Ona byla rasistická vůči černochům, ale
mimo ně byla schopna z mnoha národů vytvořit jeden. Jak je to možné, když
víme, jak vypadaly balkánské války v 19. století a jugoslávské za nás?
Ale v Americe bylo politické náboženství, že jsou si všichni rovni před
zákonem, ale nejen před ním, ale i společensky. Americká deklarace
reagovala proti anglické ústavě, proti tomu, že se někdo narodil jako
privilegovaný šlechtic. Ta vznikla na zelené louce. Samozřejmě, že tam
byly předsudky. Nejdříve proti katolickým Irům, poté Polákům, Židům,
ale postupně se to všechno smísilo. Říkalo se tomu tavicí tyglík. A děti
se učily ústavu, jaký je to úžasný národ – a skutečně nevídanou
prosperitu přinesla Amerika za 200 let a stala se z ní světová velmoc,“
zavítal do severoamerické historie Tomský.

Frajtr z KGB a ortodoxní popové

„A najednou posledních dvacet let fiasko v Afghánistánu, fiasko v Iráku,
americká moc už jakoby nebyla, Obama se raději do ničeho nepletl,“
emotivně pokračoval Alexandr Tomský. „On byl ovšem takto zvolen, zvolili
jej přece proti Bushovi, ale do té Sýrie asi zasáhnout měl. Do toho nám
napíná ramena Rusko. Co se týče Ruska, jsem spíše optimista. Protože
znám dobře jeho historii, vím, jak Rusko vypadá. Je to imperiální
prastarý stát, kde i takový frajtr z KGB musí vypadat jako báťuška car,
chránit ortodoxní pravoslavnou církev,“ přisadil si na adresu Vladimira
Putina Tomský. „On je jistě naprosto nevěřící, ale musí se tam s těmi
popy vidět. Je to něco, co najdete u Karla Havlíčka Borovského. Přitom
Rusko upadá, vymírá, rozpadá se infrastruktura, 46 procent mladých kluků
nemohou vzít do armády, protože buď chlastají, nebo berou drogy, nebo
nemají dobrý zdravotní stav. Mimochodem, v Čechách to není o nic lepší,“
udeřil na tuzemskou hlavičku problému Tomský. Mluvil prý s jedním majorem
z armády: „…a ten říkal, že 36 procent těch dobrovolných nemohou vzít
jako záložníky, nemají na to fyzičku, nepohybují se, sedí u počítače a
zapíjí to coca-colou, takže nejsou v tom Rusové sami.“

Sliby made in USA

„Za poslední dva roky nejenže jsou tam sankce, ale především jim ropa a
rubl spadly o více než padesát procent,“ pokračoval směrem k Rusku
Tomský. „Pro zemi, jejíž export mimo suroviny, drahé kovy, plyn a ropu je
menší než export Belgie, tak je to absolutní tragédie. A to se ještě
začalo zbrojit. Bral bych to spíše jako projev slabosti, to Putinovo
velikášství, spíš pro domácí, aby to vypadalo. A taky se mu to podařilo.
Před pár lety byl nepopulární a měl proti sobě demonstrace, a teď už je
zase v kurzu.“ Na ruské politice je prý vidět, že vždy využije slabosti
Západu. „Američané se tvářili, že podporují Gruzii. Putin zkusil, co to
udělá, když jim malinkou Osetii sebere. A ukázalo se, že ji nechají plavat.
Ale aby ji obsadil celou, to neudělá. Zrovna tak za Obamy se ukázalo, že
Amerika je slabá, ale že slibovala Ukrajině členství v NATO včetně
členství v EU, a to Putin nemůže připustit, a tak zas té slabosti využil.
To samé vidíme v Moldavsku, Podněstří. Rusko jsou už tisíc let stát,
který nemá přirozené hranice. Má step od oceánu až kdoví kam a vždy se
cítí ohroženo. Hranice jsou vůbec to nejdůležitější v dějinách. Když
chcete pochopit Anglii, tak zjistíte, že je to ostrov. A tady sedí Rusové
tři sta let na stepi, kterou ovládala zlatá horda mongolská, takže oni se
nikdy nebudou cítit bezpečně.“

Nepopulární: Více peněz do NATO

Trumpovo vítězství v podstatě velký problém podle Tomského prý být
nemusí. „Pokud by došlo k ochranářským clům, trochu by klesl světový
obchod, to by nás trochu poškodilo. Asi bychom museli platit do NATO jedno
procento navíc. Evropské státy platí dohromady 50 miliard dolarů a musely
by to zvýšit na sto. Trump mění filozoficky celou světovou politiku,
protože se úplně jinak dívá na problém lidských práv, na celou ideologii
liberální demokracie. To znamená, že státy mají právo chránit své
hranice a odmítá ten kult všeobecného lidstva. Je to návrat k národní
politice v americkém slova smyslu. Nadávky, že je rasista, jsou naprostý
nesmysl. Je velký demagog a už v těchto dnech je vidět, že se začíná
chovat jinak.“ Jako typický byznysmen prostě prý říkal to, o čem byl
přesvědčený, že mu to pomůže vyhrát volby. „Teď už říká, že by
mu ten Obama mohl trochu jako i radit, už ne, že jej dá k soudu nebo zavřít.
Vždyť Obama i jeho žena byli na Trumpově poslední svatbě. Také proklamuje,
že zdravotnictví, které Obama zreformoval a které se bohužel pro chudé
dost zdražilo, že je tam nějaká část dobrá a nějaká špatná. Už
nemluví o tom, že by vyhnal 11 milionů nelegálních přistěhovalců,
většinou Hispánců z Jižní Ameriky. Ale říká, že tam jsou asi tři
miliony, které mají trestní rejstřík, kteří by se asi měli poslat
zpátky. Takže už ustupuje z těch silných řečí, protože už má jinou
roli. Před tím chtěl vyhrát. Takto přemýšlí obchodník, který naslibuje
hory doly. Je příliš brzo, abychom věděli, co vymyslí a jak to ovlivní
Evropu,“ vysvětloval sugestivně Tomský.

O Unii i české škole

Krátce se také zmínil o úrovni školství a rodině: „Dnešní
socioekonomie je podle mne chabá. Proč nemají mladí lidé děti? Jak je to
možné? Proč chceme mít každého mladého člověka s diplomem, a tím
pádem snižujeme kvalitu vzdělání, že už to skoro nemá žádný smysl.
Škola má prostě peníze na hlavu.“

Poté se Tomský věnoval Evropské unii: „Budování EU je velice
problematický projekt. Málo se u nás ví, že vznikl pod tlakem Američanů.
Když máte společný trh, tak by méně hrozilo, že by Francie a Německo zas
spolu válčily. Vždyť po válce bylo Německo totálně rozvrácené,
ztratilo 6,5 milionu lidí, všechna velká města vybombardovaná. Ale
Američané pod jaderným deštníkem chtěli, aby Evropané napodobili Ameriku,
což byl velký omyl.“

A došlo i na Brexit. Volili jej i u Tomských: „My jsme volili Brexit, i
celá moje rodina. A mám hodně dětí. Tady ten britský postoj není moc
přijatelný. Chce omezit volný pohyb pracovních sil, ne turistů, jak se
často říká. Ostatně, cestování bylo svobodnější v devatenáctém
století, to jste nepotřebovali ani pas, ani vízum. Samozřejmě, že Unie
nemá budoucnost, že je to bohužel budování utopie.“

…jako lidoví komisaři

Otázka z publika se týkala Švýcarska jako vzoru. „V Unii se vždycky
nějak dohodnou a vytvoří nějakou ‚věrchušku‘. Dokonce si říkají
komisaři, což je úplně neuvěřitelné v EU z dob Sovětského svazu,“
pobavil přítomné Tomský. „Francie měla dvakrát císařství, tři
monarchie a teď mají pátou republiku. Za bídných 200 let. To znamená, že
politici v Evropě jsou destabilizovaní, kdežto my Angličané jsme vytvořili
fungující politiku – Austrálii, Nový Zéland, Kanadu, Spojené státy. To
je ta anglo-saská demokracie a tam vždy elita poslouchala hlas lidu v těch
nejzákladnějších existencionálních otázkách, které se týkají
autonomie rodiny, školy – žádné inkluze, žádné blbosti nevytváří. A
proč? Protože oni nebudují budoucnost. Žijí ze dne na den. Evropská
inteligence s jakobínskými kořeny francouzské revoluce buduje utopii,
vlastní svět a je přesvědčena, že pochopila zákony historie, ale ony
žádné nejsou. Oni vidí do budoucnosti, jako viděli marxisté. A vždy se
budou snažit lidi obejít.“ Švýcarsko si prý dokonce udrželo kmenovou
demokracii, „…sto let spolu válčili a měli to těžké, než se to
naučili. Švýcarský Ital v Luganu se necítí jako Ital za jezerem, ale je
prostě Švýcar.“

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Rusku si po čtyřech letech vzpomněli na rakety Skif

Do arsenálu ruských ozbrojených sil patří hypersonické rakety Zirkon a
speciální rakety Skif, řekl žurnalistům předseda výboru Rady federace pro
obranu a bezpečnost Viktor Bondarev.

Bondarev, který dříve velel ruským leteckým silám, připomněl, že ve
službě ruské armády jsou také strategické bombardéry Tu-160, raketové
komplexy Iskander, protivzdušné rakety S-400, atomové ponorky nesoucí
balistické rakety a mezikontinentální balistické rakety skladované na zemi.
Připomněl, že třech základních druhů vojsk je letectvo obzvláště
zatížené.

O dokončení vývoje balistických raket Skif bylo informováno v květnu roku
2013. Noviny Izvěstija s odkazem na zdroje na ruském ministerstvu obrany psaly,
že raketu se plánovalo vyzkoušet do července 2013. Zmiňovalo se, že
vytvoření rakety, která je schopná v režimu vyčkávání se nacházet na
mořském dně a na základě příkazu zasahovat pozemní či námořní cíle,
bylo provedeno na základě objednávky vojáků. Od té doby nevyšly najevo
žádné další informace o této zbrani.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MO RF zveřejnilo video startů Su-33 z letadlového křižníku Admirál
Kuzněcov

Ruské ministerstvo obrany umístilo na svém YouTube kanálu videozáznam
zachycující start stíhaček Su-33 z paluby letadlového křižníku Admirál
Kuzněcov.

Na záznamu jsou vidět stíhačky Su-33 podnikající lety s raketami
vzduch-vzduch R-27 a R-73 zavěšenými pod křídly. Video zachycuje jak starty
letadel z můstku, tak i jejich přistání a brzdění na palubě za pomoci
speciálního dotahovače.

15. listopadu už bylo oznámeno, že ruské ozbrojené síly zahájily
rozsáhlou operaci spočívající v zasazování úderů teroristům v
syrských provinciích Idlíb a Homs. Poprvé v historii vojenského
námořnictva se do bojových akcí zapojil i letadlový křižník Admirál
Kuzněcov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Do Polska umístí okolo šesti tisíc vojáků USA a NATO

Okolo šesti tisíc vojáků USA a NATO bude umístěno na polské území,
prohlásil ministr obrany země Antoni Macierewicz při vystoupení o prvním
roce práce vlády.

„Summit NATO měl historický význam. Bylo přijato rozhodnutí o umístění
celkově okolo 6 tisíc vojáků v Polsku," prohlásil Macierewicz během
vystoupení, které přenášela Polská televize.

Na posledním summitu NATO ve Varšavě bylo učiněno bezprecedentní
rozhodnutí o posílení východního křídla aliance. NATO se chystá už v
roce 2017 umístit v pobaltských zemí a Polsku čtyři mnohonárodní prapory.

Stálý představitel Ruska při NATO Alexandr Gruško prohlásil, že
rozhodnutí NATO mění země východní Evropy na prostor pro umísťování
vojenské infrastruktury, což do vztahů Ruska s nimi zavádí vojenský
rozměr.

Ministr zahraničních věcí Ruska Sergej Lavrov prohlásil, že Rusko se
nenechá zatahovat do konfrontace s USA, NATO a EU a může za jakýchkoli
podmínek zajistit bezpečnost jak země samé, tak i svých občanů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Jan Švejnar vysvětloval, proč americká média neměla ráda Trumpa. Sám
prý volil Clintonovou. A pokud jde o jeho prezidentskou kandidaturu u nás...

Hostem dnešních 20 minut Radiožurnálu byl ekonom a pedagog Jan Švejnar.
Hlavním tématem bylo zvolení Donalda Trumpa 45. americkým prezidentem.

Přiznal, že je výsledkem amerických prezidentských voleb překvapen,
protože průzkumy až na jeden naznačovaly, že vyhraje Clintonová. Nemyslí
si ale, že byly tyto průzkumy zfalšované. Podle jeho názoru mnoho lidí
nechce vyjevovat průzkumům své preference. Většina respondentů odmítne
odpovídat, a ti co odpovídají, tak nejsou náhodní respondenti. Čistá
odchylka může pak být větší, než se očekává.

Pro Trumpa bylo jen málo médií

Souhlasil s tvrzením, že většina médií začala sympatizovat s Clintonovou.
„Trump se mnoha médiím odcizil,“ uvedl s tím, že pro Trumpa bylo jen
několik málo médií, jako Fox News.

Proč tedy, když většina médií podporovala Clintonovou, nakonec vyhrál
Trump? Podle Švejnara sice mají média vliv, ale lidé nejsou ochotni zcela
jít tím směrem, který média ukazují. Mnozí se v rámci sociálních
sítí uchylují k jiným než tradičním médiím.

Také volební kampaň se přesunula z tradičních médií na sociální sítě.

Clintonová by byla víc předvídatelná

Švejnar přiznal, že volil Hillary Clintonovou. Orientoval se na
předvídatelnost. Clintonová by byla podle něj víc předvídatelná než
Donald Trump. Americký prezident má tak velkou moc, že by nepředvídatelnost
nepreferoval. Clintonová by podle něj byla bezpečnější pro celý svět
včetně Evropy a ČR.

Trump má republikánský celý Kongres, jak Sněmovnu reprezentantů, tak
Senát. Je otázka, zda dokáže efektivní strategií vládnutí tuto výhodu
využít, nebo bude na kordy se svými kolegy. „To je otázka za milion
dolarů,“ podotkl Švejnar.

Trump je podle něj velice chytrý podnikatel. Jestli se mu podaří stmelit
republikánskou stranu, bude mít velkou výhodu. Obama měl první dva roky
tuto výhodu taky, ale nevyužil ji.

Trump má státnické schopnosti

První povolební projev Trumpa byl prý mistrný. „Byl velmi smířlivý,
uznal svoji protivnici. Udělal první krok. Byl to tak velký obrat,
směřovalo to ke státnickosti,“ uvedl Švejnar.

Domnívá se, že Trump má státnické schopnosti. Je otázkou, jestli je
použije, nebo jestli bude dělat dál to, co dělal v kampani. Ať už vůči
Mexiku či vůči minoritám. „Jestli se zmírní, má obrovské možnosti,“
poznamenal Švejnar.

Z dosavadních Trumpových výroků vyplývá, že má vstřícnější vztah k
Putinovi než Clintonová. Jak daleko to povede, bude záležet na tom, jaké
bude mít poradce, kdo bude ministr obrany a ministr zahraničí. O tom, kdo
tyto posty obsadí, se zatím ale nic neví.

Na závěr pořadu se moderátorka Švejnara zeptala, zda bude kandidovat v
prezidentských volbách. Švejnar odpověděl rčením „nikdy neříkej nikdy“,
ale nyní prý o prezidentské kandidatuře neuvažuje.

Moderátorku také zajímal Švejnarův názor na prezidentského kandidáta
Michala Horáčka. Švejnar není proti němu, ani jej nepodporuje, protože jej
nezná.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Premiér: Zapomínání usnadňuje opakování chyb z minulosti

Historie má tendenci se opakovat a zapomínání s nevzdělaností opakování
chyb usnadňují, varoval premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). Uvedl to dnes při
slavnostním zahájení 12. ročníku projektu Příběhy bezpráví, který má
nastupující generaci přiblížit osudy těch, kteří byli komunistickým
režimem perzekvováni. Zprávu přinesla ČTK.

„Příběhy bezpráví ukazují, kolik lidské odvahy je potřeba, aby
zvítězila alespoň v některých případech spravedlnost nad zvůlí a
svoboda nad nedemokratickým tažením,“ řekl předseda vlády. Podle něj k
pronásledování komunistickým režimem stačilo odlišné politické
smýšlení „nebo jen to, že vás někdo z vlastních zištných důvodů
jednoduše udal“, dodal Sobotka.

Při zahájení byly uděleny ceny Příběhů bezpráví, letos věnované
památce faráře Josefa Toufara, který zemřel v komunistickém žaláři na
následky mučení. In memoriam ocenění obdržel páter Ondřej, představený
sokolovského kláštera, občanským jménem Karel Frgal. Strávil 11 let ve
vězení za to, že v klášteře ukrýval pronásledovaného kněze a nechal v
něm přenocovat dva studenty, kteří se chystali emigrovat.

Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců

Dalším oceněným byl Jiří Světlík z Plzně, který byl odsouzen na 20 let
za velezradu kvůli tomu, že pomáhal vězňům v lágrech na Slavkovsku. „Dělal
jsem to, co jsem dělat ne mohl, ale musel,“ uvedl Světlík s tím, že se
zachoval v duchu skautského slibu. Většinu času strávil v uranových dolech
na Jáchymovsku. Podobný osud měl učitel František Teplý z Dolní Rovně na
Pardubicku, který byl odsouzen na 14 let za protistátní činnost.

Oceněné vybírali sami studenti „z lidí, o kterých jsme 40 let nevěděli“,
uvedla slovenská herečka a politička Magda Vášáryová, která jednu z cen
předávala. Ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) pak připomenul, že
komunistický režim pronásledoval statisíce lidí, ale že příběhy
konkrétních osob těmto číslům dávají konkrétní rozměr. Potlesku se
dočkal i Ukrajinec Hennadij Afanasjev, který strávil dva roky v ruském
vězení pro nesouhlas s ruskou anexí Krymu.

Letošní ročník projektu má seznámit žáky a studenty s příběhy lidí,
kteří byli přinuceni v minulém století z různých důvodů opustit své
domovy. Ve školách budou promítány filmy o poválečnému odsunu Němců,
přesídlování a internaci řeholníků, provokacích komunistické tajné
policie vůči těm, kteří chtěli odejít do zahraničí, a o budování
hranice z ostnatých drátů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Do zákona o reintegraci Donbasu byla doplněna otázka „navrácení“ Krymu
Ukrajině

Výbor ukrajinské Nejvyšší rady pro otázky národní bezpečnosti a obrany
zahrnul do textu návrhu zákona o reintegraci Donbasu otázku u „navrácení“
Krymu Ukrajině.

„Zákon byl prezidentem navržen s konkrétním cílem: osvobodit dočasně
okupované území Donbasu za použití ukrajinských ozbrojených sil. Bude
vytvořen operační štáb apod. Politicky ale nesmíme zapomenout na Krym a
Sevastopol, proto byly doplněny do každého odstavce," cituje RIA Novosti
předsedu výboru Sergije Pašinského.

Jak se uvádí, v návrhu zákona stojí, že Kyjev neuznává žádné doklady
vydané na území Doněcké a Luhanské oblasti, kterou Ukrajina nekontroluje,
a na Krymu.

Ze své strany poslanec frakce Blok Petra Porošenka Ivan Vinnyk uvedl, že do
textu návrhu zákona nebyl zahrnut dodatek o zpřetrhání diplomatických
vazeb s Ruskem. Podle něj se jedná o kompetenci ministra zahraničí Pavla
Klimkina.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Britský novinář, který prý popíjel se Zemanem whisky, o něm promluvil v
rádiu. Také o ruských špionech a jejich hlavním městě

Hostem dnešního vydání pořadu Dvacet minut Radiožurnálu byl novinář
týdeníku The Economist Edward Lucas. S moderátorem Petrem Dudkem spolu
hovořili o Rusku, špionáži, budoucnosti Evropy a jejím možném konci i o
britském referendu.

Podle Lucase se Rusko zajímá především o země velké a sousední. Podotkl
však, že Rusko nevnímá schengenský prostor jako různé země, spíše jako
jeden zpravodajský zájem. „Ruská hrozba je trvalá.“

Sověti podle Lucase dříve předstírali, že jsou jiné národnosti, aby
získávali informace od svých zdrojů. Pro Rusy je však mnohem snazší
operovat na Západě, jelikož mohou z Ruska volně vyjíždět do Evropy.

Bojovat proti ruské špionáži lze skrze stíhání ruských špionů. Je
nutné je hlavně nenechat uniknout. „Dokud nemáte odstrašující příklad,
budou lidé s ruskými agenty spolupracovat, protože je to lukrativní.“

„Myslím, že nejoblíbenější zemí pro ně je Rakousko,“ řekl Lucas s
tím, že Rakousko se nikdy o špionáž nezajímalo, tudíž je Vídeň
hlavním městem ruských špionů.

„Já jsem prezidentem Zemanem a jeho postojem k Rusku velice zklamán a nejen
tím, takže si nemyslím, že je v pozici, aby lidem říkal, ať mu
důvěřují,“ řekl Lucas a dodal, že problém jsou především jeho
postoje ke Krymu, Ukrajině a migrační krizi.

Od prezidenta očekával více, jelikož si jej pamatoval ještě z
prognostického ústavu z 80. let. „Byl u mě i na návštěvě, popíjeli
jsme spolu whisky. Doufal jsem, že ho čeká velká politická kariéra,“
řekl a dodal, že ho prezident velmi zklamal.

„Nemyslím, že by Donald Trump věřil v cokoliv jiného, než je Donald
Trump,“ řekl Lucas na otázku, zda by Trump vytvořil dobrý vztah s
Vladimirem Putinem. Dokázal však zatím jen rozebrat politický systém a
lidé jej mají rádi proto, že se vymezuje vůči stejným věcem jako
veřejnost. „Jaký by byl jako prezident? Doufám, že se to nikdy nedozvíme.“

„Evropa jako vzor a model lidskosti padá,“ řekl Lucas a dodal, že má
velký strach o liberální svět. „Anne Applebaumová má úplnou pravdu, co
se týče voleb,“ podotkl o jejích obavách ohledně toho, že jsme jen
několik parlamentních voleb od toho, abychom se zcela vzdali našich hodnot.

Podle Lucase je referendum o vystoupení Británie z Evropské unie zcela
nevhodným řešením. Otázka vystoupení či setrvání v EU by neměla být
řešena skrze referendum, ale přímo v parlamentu.

V boji proti ruské propagandě skrze proruská média má Lucas jednu zásadní
radu. „Nemusíme je číst.“ Zároveň podotkl, že práce v takových
médiích není začátek novinářské kariéry, ale její předčasný konec.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Slovenská opozice navrhla uznat Krym za součást Ruska

Na Slovensku se vyslovila jedna opoziční strana a řada nezávislých
poslanců pro uznání zákonnosti nového sjednocení Krymu s Ruskem, oznámil
list Izvestija.

Vedoucí tiskové služby Lidové strany Naše Slovensko Milan Uhrík mj.
podotkl, že je třeba respektovat projev vůle obyvatel Krymu.

Nezávislý poslanec Peter Marček také podpořil uznání poloostrova za
součást Ruska. Hodlá předložit tuto otázku ke hlasování v parlamentu.
Podle jeho názoru se stal Krym ruským v souladu s mezinárodním právem.
Referendum uspořádané na poloostrově v roce 2014 odrazilo podle názoru
poslance vůli většiny obyvatel tohoto regionu.

„Pro mne je to nesporná věc. Věřím, že můj názor sdílí mnoho
slovenských občanů. Krym byl součástí Ruska. Poloostrov předal Ukrajině
Nikita Chruščov v roce 1954, kdy byla Ukrajina součástí SSSR. Kromě toho,
k novému sjednocení v roce 2014 došlo podle výsledků referenda. Moskva má
na to plné právo", zdůraznil Marček.

Podle názoru stálého zástupce Krymu při prezidentovi Georgije Muradova
neuznání Evropskou unií poloostrova za součást Ruska zpochybňuje jeho
územní celistvost.

„To je nepřijatelné. Obyvatelé Krymu se jednou provždy vyslovili v
referendu o dalším osudu poloostrova. Věřím, že na nátlak evropského
veřejného mínění se bude postupně měnit také pozice Kyjeva v krymské
otázce", uvádí list slova Muradova.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Šojgu řekl, čemu se podobá ruská armáda

Máme vlastní „Young Army". A to vše je armáda naší země," prohlásil
Šojgu na ceremoniálu vyznamenání autorů písniček v rámci všeruské
vokální soutěže Novaja Zvězda (Nová Hvězda).

Ministr řekl, že jeho úřad nehodlá konkurovat jiným hudebním soutěžím,
včetně televizním.

„Ruská armáda nemá konkurenty. Dnes jste se zapojili do tohoto výborného
kolektivu, který vás poslouchá a slyší, který si váží vašeho nadání
a doufá, že vás spatří na našich pódiích, ve vojenských posádkách,
že vás uvidí armáda a loďstvo," vysvětlil Šojgu.

Ministr zdůraznil, že soutěž ukázala, jak bohaté je Rusko na talentované
básníky a hudební skladatele.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Valné shromáždění OSN projedná ukrajinskou rezoluci o Krymu

Ukrajinský návrh rezoluce o Krymu bude předložen k projednání Valnému
shromáždění OSN. Dokument, který vyzývá k mezinárodnímu monitorování
situace v oblasti lidských práv na poloostrově, schválil v úterý Třetí
výbor VS OSN pro sociální, humanitární a kulturní otázky.

Hlasování se zúčastnily ne všechny členské země OSN. Návrh podpořilo
73 států, 23 zemí bylo proti, a dalších 76 se hlasování zdrželo. Návrh
podpořila většina evropských zemí a USA, proti hlasovaly Rusko, Čína,
Srbsko, Arménie, Kuba, Indie, Kazachstán a další.

Ruská federace se vyzývá k tomu, aby „zajistila náležitý volný
přístup" na Krym pro mezinárodní mise a nevládní organizace ochránců
lidských práv", když „uznává, že mezinárodní přítomnost na Krymu má
prvořadý význam pro zabránění dalšímu zhoršení situace".

Návrh celkem odsuzuje „omezení lidských práv a diskriminační opatření
a praxi vůči obyvatelům Krymu" včetně „Krymských Tatarů, a také
Ukrajinců a příslušníků jiných etnických a náboženských skupin".

Kdy návrh předkládal, náměstek ministra zahraničí Ukrajiny Serhij Kyslyca
řekl, že „rezoluce je diplomatickým, politickým a legálním mechanismem,
jimž zajišťuje Ukrajina plnění svých závazků jakožto stát, který
využívá nástrojů mezinárodního práva a mezinárodních organizací".

Ředitel departamentu pro humanitární spolupráci a lidská práva MZV RF
Anatolij Viktorov označil ukrajinský návrh za „neužitečný propagační
leták". Návrh rezoluce nemá podle jeho slov „nic společného ani s
reálnou situací na Krymu, ani s názory a zájmy obyvatel tohoto poloostrova".

„Tentokrát se stal ruský Krym terčem skupiny států, které si
přivlastnily právo rozhodovat, co bude lépe pro obyvatele té či oné země",
řekl Viktorov.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruské ministerstvo obrany informovalo o brzkém osvobození západního břehu
Eufratu od IS

V nejbližším čase bude západní břeh Eufratu plně osvobozen, což
umožní naprosté rozdrcení zbylých příslušníků Islámského státu (organizace
zakázaná v Rusku) na východě Sýrie, prohlásili na ruském ministerstvu
obrany.

Po osvobození města Al Bukemal pronásleduje vládní armáda za podpory
ruského letectva teroristy v údolí Eufratu a útočí podél jeho západního
břehu.

ednotky syrské armády pod velením generála Hasana Suhela osvobodily během
24 hodin od IS osadu El Kraja.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Co se to děje v ČT? Po odvysílání včerejšího dokumentu o dětech v
Norsku se stalo něco nevídaného. A nebylo to poprvé

V tradičním cyklu České televize Český žurnál se toto úterý objevil
dokument Děti státu. Ten pojednával o norské sociálce Barnevernet a jejím
často šokujícím přístupu k dětem a jejich rodinám. Mediálně známá
dokumentaristka Monika Le Fay v něm ovšem vidí záškodnický čin hybridní
proruské propagandy, záměrně dehonestující demokratické instituce. Není
to prý poprvé, co Česká televize slouží ruské propagandě, kterou vidí i
redaktor Marek Wollner, který kvůli tomu už obesílá nadřízené
stížnostmi. Přečtěte si zevrubný popis, co se v dokumentu objevilo, a
posuďte sami.

Dokument produkovali známí dokumentaristé Vít Klusák a Filip Remunda.
Průvodkyní byla dokumentaristka Ivana Pauerová Miloševič, která
spolupracovala se svou norskou kolegyní Margaretou Hruza, která byla její
hostitelkou a průvodkyní po norských reáliích.

Celý dokument začíná vypjatou scénou zaznamenanou na telefon, ve které je
hystericky plačící matce odebíráno její dítě. Exekuci provádí
zarputile se tvářící holohlavý muž, zatímco matku pacifikuje dvojice
ozbrojených policistů.

Střihem se přesouváme do televizního zpravodajství, které referuje o
známé kauze rodiny Michalákových, které v Norsku potkal podobný osud.
Matka Eva Michaláková vypráví, kdy naposledy viděla své syny, ovšem pak
na televizní obrazovce sleduje Noru Fridrichovou, hovořící o „množství
bludů“ a vzkazující českým divákům, ať se sebou nenechají manipulovat.

V rychlém prostřihu pak vidíme ministryni Michaelu Marksovou, vykládající,
že i ona je matkou dvou malých dětí a do Evy Michalákové se „opravdu
dovede vcítit“, a několik českých matek v Norsku, vykládajících, jak
jsou tam jejich děti spokojené.

Pak už se dostáváme k průvodkyni dokumentem, která vnímá kauzu
Barnevernet jako obecnější úvahu o tom, do jaké míry máme fungovat jako
individuality a do jaké jako společnost. Jako znalkyni norských reálií si
najala svou kamarádku, rodilou Norku, která studovala v Praze.

Ta hned na úvod prozradí, že jejímu příteli se vůbec nelíbí, že bude
jeho žena na něčem takovém spolupracovat, protože kritiku Barnevernetu
vnímá jako kritiku celého Norska. „Řekl mi, že slovo Barnevernet nesmím
vygooglovat na jeho počítači,“ přiznala otevřeně. A pak dodala, že v
Norsku může kritika Barnevernetu vést klidně k tomu, že člověk přijde o
práci.

Barnevernet, norsky Blaho dítěte, byl původně založen za účelem
poradenství rodinám. V poslední době se ale stal známým zejména díky
svým rozhodnutím o odebrání dětí.

Platí tu jednoduché pravidlo...

Dokumentaristka přijíždí do Norska a kromě sychravého deštivého počasí
v květnu začíná poznávat další místní specifika. Přítel hostitelky
skutečně není z návštěvy nadšen a od její dcery se vzápětí dozvíme,
že systém jí zasahuje i do takových věcí, jako koho si chce pozvat na
narozeninovou oslavu.

„Chtěla bych pozvat i holky, co nejsou od nás ze třídy, ale to nejde,“
vypráví. Na překvapený dotaz, proč to není možné, dítě s naprostou
samozřejmostí odpovídá: „Není to dovolené. To bych potom musela pozvat
úplně všechny.“ Dětem to vůbec nepřijde divné a návštěvě ze
střední Evropy vysvětlují, že kdyby nepozvaly úplně všechny, mohli by
nepozvaní být smutní.

„Jde o vytváření malých skupin. Když pozveš jenom určitou skupinu, tak
ty ostatní vyloučíš,“ vstupuje do debaty rázně přítel hostitelky. „Proto
platí jednoduché pravidlo, že máš pozvat všechny,“ káže dítěti.

V dalších záběrech slavíme 17. května, norský Den ústavy. Matka dcery
oblékne do krojů a přezkouší je, jestli umí národní píseň. Děvčata
poslušně do kamery zazpívají, jak milují svou zem hor a tisíce domovů. A
pak už vidíme dětičky, jak na shromaždišti nadšeně mávají norskými
vlajkami. Zrzaví chlapci, dívky v tradičních krojích, snědší dívka v
nikábu v první řadě, všichni se řadí do průvodu a za zvuků dětské
kapely pochodují pod norskou vlajkou.

Průvodkyně své první poznatky shrnuje slovy, že „Norové mají ke státu
a institucím obecně mnohem bližší vztah, než my v Česku. Podle Norů je
stát kamarád a dobrovolně se společenským normám přizpůsobují“. Pak
pod záběry zazní statistika, že Norové jsou podle mezinárodních výzkumů
nejšťastnější národ na světě, takže jim to asi vyhovuje.

Následují záběry z demonstrace na podporu občanských svobod, která byla
právě v té době svolaná v Praze před norské velvyslanectví. A pak do
dokumentu vstupuje architektka Jitka Holanová, která žije v Norsku a
podepsala „Petici 55“, kterou padesát pět Čechů a Češek podepsalo na
protest proti vytváření negativního obrazu o Norsku v českých médiích.

Ta vypráví své zkušenosti s českých sociálním systémem, který jí
nedokázal pomoct, když měla dvě malé děti a manžela v dluzích. Proto
odešla do Norska. Děti prý zapadly hned, protože v Norsku prý není ve
škole takový stres ze známek. „Tady se starají o to, aby ty děti byly v
pohodě,“ vypráví.

Zmíněnou petici podepsala proto, že v Česku jsou šířeny nepravdy o
norském sociálním systému. Když se u nás řekne Barnevernet, tak si to
podle ní všichni přeloží jako „lebensborn“ a kradení dětí.

„Je to jinak. Tady se opravdu myslí hlavně na to dítě,“ ujišťuje.
Opakem je podle ní systém, kdy dítě kvůli právům rodičů skončí na
celé dětství v dětském domově, místo aby vyrůstalo v jiné rodině. „Teď,
když to vidím z norské perspektivy, tak mi to přijde jako zločin proti
lidskosti,“ vykládala.

Pro vyvážení pak vystupuje v dokumentu Andrej Ruščák, bloger, který v
Norsku žil a pak ze země odešel. Hlavním důvodem měly být právě obavy o
děti v norském systému. „Ta kontrola, kterou na sobě cítíš, je hrozná,“
vzpomínal a vyprávěl, jak si na preventivní prohlídce u dětského lékaře
připadal jako u výslechu.

Pak vyprávěl o velkém společenském tlaku, aby se člověk choval jako
ostatní. Ten nemá podobu oficiálních příkazů, ale spíše tlaku od
společnosti. „Mě spousta lidí dávala otázku, když to tady kritizuješ,
tak proč tu bydlíš. Takže to stěhování bylo svým způsobem takový
statement,“ uvedl.

Dceru nám sebrali čtrnáct hodin po porodu. Teď ji odmítají vrátit, prý k
nám nemá citové vazby

Pak dokumentaristce doporučil jako svědkyni paní Charlottu, se kterou se v
Norsku seznámil. Té Barnevernet odebral dvě děti na základě hlášení
její nevlastní matky. Dvě děti, o které se údajně nedostatečně starala,
ji po rozhodnutí soudu již byly vráceny. Dcera, která se narodila v
průběhu procesu, jí ale byla odebrána již v porodnici (podle pozdějšího
tvrzení jejího partnera čtrnáct hodin po narození) a žena dodnes bojuje o
to, aby ji dostala zpět. Dceři je přitom již pět a půl roku.

Její partner na kameru obezřetně volí slova: „Barnevernet to podle mě
přehání. Odebírá nesprávné děti z nesprávných důvodů.“ Tento
systém podle něj ničí rodiny. K odebrání přitom podle něj ani není
potřeba nějaký relevantní důvod. Jediné, co je potřeba, je zdůvodnění
v hlášení. A toho se dá snadno dosáhnout tím, že je vše interpretováno
negativním způsobem.

„Když k nám měla přijít kontrola, tak jsme uklidili. A ve zprávě jsme
se potom dočetli, že to u nás nevypadá, jako by tam žily děti,“ popsal
osobní zkušenost. Závěr byl prý o to bizarnější, že před domem se
úředníci museli vyhýbat pětimetrové dětské trampolíně.

Úřad má podle něj absolutní moc, protože i v případě, že soud shledá
jeho postup chybným, nenásleduje žádný trest.

Pak promluvil o případu jejich nejmladší dcery, odebrané hned v porodnici.
Úřad podle něj brání jejímu vrácení a argumentuje teorií „citových
vazeb“. Podle ní není možné vrátit dítě někomu, s kým bylo jen
prvních pár hodin svého života, a přetrhávat tak citové vazby, budované
následující roky. Tato teorie je podle něj aplikována dokonce i na
extrémní případy únosu, pokud je únosce s obětí dostatečně dlouho.

Jeho partnerka pak ukazuje tabulku od Barnevernetu, kterou musí vyplňovat. Na
každý den je v ní kolonka aktivit dítěte, včetně toho, zda pomáhá v
domácnosti (rozepsáno do kategorií „vynášení odpadků, příprava stolu
k večeři, úklid vlastních věcí) a hraje si se sourozencem. Vše je
završeno přesným uvedením času, kdy jde dítě spát.

Za těchto podmínek snad ani nepřekvapí, že v pětimilionovém Norsku
dochází k přibližně třem tisícům případů odebrání dítěte ročně.
V České republice s dvojnásobnou populací je toto číslo přibližně
stejné.

Průvodkyně se svou norskou hostitelkou pak brouzdají statistikami, podle
kterých bylo v Norsku šetřeno celkem 33 českých rodin, k odebrání se
přistoupilo ve čtyřech případech. Jako nejčastější důvod odebrání
vychází ze statistik „neschopnost být rodičem“. V Česku jsou
nejčastější sociální důvody. Norská hostitelka pronáší plamenný
projev, že toto by v Norsku nebylo možné, že tam by se o takové rodiny
stát postaral a nezatěžoval by děti takovým traumatem.

Pak jdou navštívit psycholožku, zabývající se případy odebraných dětí.
Ta vyprávěla příběh, kvůli kterému se o téma začala zajímat. Byla to
asijská rodina, které bylo odebráno pět dětí se zdůvodněním, že
rodiče mají příliš nízké IQ na to, aby je vychovávali. Později se
přitom ukázalo, že vůbec neměli tak nízké IQ, ale totálně selhal
psycholog, který je zkoumal.

Psycholožka objasňuje, že statistikám dominující důvod „neschopnosti
být rodičem“ je ve většině případů přičítán „neschopnosti
citové péče“. To znamená, že úředníci usoudí, že nejste citově
způsobilí se starat o dítě. Nejčastěji bývá konstatováno, že rodič je
chladný, přísný, nebo naopak příliš slabý.

Do spárů Barnevernetu se tak můžete dostat, když nedokážete říct
dítěti ne (slabost), anebo naopak, když je do něčeho nutíte (přísnost).
„To všechno může být důvodem pro odebrání dítěte,“ shrnuje
psycholožka.

Dívka z Malajsie: Netroufám si tu mít dítě

Pak představuje svou „konzultantku pro menšiny“ Cassandru, pocházející
z Malajsie. „Necítí se na to mít v Norsku dítě, po tom, co na
Barnevernetu viděla,“ dodává psycholožka s trochu nuceným smíchem. „Myslím,
že musím být naprosto připravená, než do toho půjdu,“ přitaká
Cassandra. Pak vysvětluje kulturní rozdíly, díky kterým by jí v Norsku
mohlo být odebráno dítě za něco, co je v Malajsii projevem lásky.
Například krmení dětí z ruky nebo společné spaní. „Tady říkají, že
když krmíš dítě a nenecháš ho, aby si bralo jídlo samo, omezuješ jeho
nezávislost,“ vysvětluje. „Pro mě je to láska a chci to svému dítěti
dát. Ale v této zemi si to musím rozmyslet,“ dodává s tím, že na
vlastní oči viděla, jak bylo jen kvůli tomuhle dítě rodině odebráno.

A další statistiky: Barnevernet dostane za rok až 60 000 udání.
Vyšetřovat začne plných 80 procent z nich a 53 000 dětí dostane nějakou
formu „asistence“. Tým s kamerou míří do jediné z kanceláří
Barnevernetu, která souhlasila s natáčením. V Norsku je těchto úřadů
celkem 429 a jsou na sobě navzájem zcela nezávislé. Nemají žádnou
společnou nadřízenou instituci. Často se stává, že jeden z úřadů
řeší případ, který by jiný úřad neřešil.

Úřednice si hned na začátku postěžuje, že úředníci Barnevernetu kvůli
negativní publicitě čelí výhrůžkám a často to přichází „z Česka a
dalších zemí východní Evropy“. „Co jsme tak slyšeli, tak ve vašich
médiích se o tom píše převážně negativně,“ protestuje.

Negativní zprávy o Barnevernetu podle ní dostávají v novinách příliš
prostoru, takže to vypadá jako větší problém, než to ve skutečnosti je.
„Všechny ty spokojené rodiny, kterým jsme pomohli, se na titulních
stránkách novin nikdy neobjeví,“ dodává.

V Barnevernetu je pamětnicí, úřaduje tam už dvacet let. Pochvaluje si směr,
jaký péče o děti v Norsku nabrala. K zásadní změně podle ní došlo v
posledních pěti letech. „Tehdy nám odborníci doporučili, abychom se více
zaměřili na vývoj dítěte,“ vysvětluje změnu přístupu, která nastala.
„Nejde už jenom o týrání nebo užívání drog. Jde i o to, aby rodiče
byli lepšími rodiči a zajistili lepší rozvoj dítěte,“ líčí
zaníceně. Sama ale připouští, že v některých případech to zašlo až
příliš daleko.

„Hlavně teď usilujeme o to, aby lidé v Barnevernetu museli mít nějakou
kvalifikaci. Teď tu může pracovat kdokoliv,“ odhaluje personální
strukturu úřadu.

Pak natáčíme ve třídě, kde se v bakalářském vysokoškolském programu
vzdělávají budoucí úředníci norské sociálky. „Barnevernet je velmi
důležitá instituce,“ vykládá jedna z nich za vehementního přikyvování
všech spolužaček (ve třídě je vidět pouze dívky), sledovaných učitelem.
Vypráví, že zažila rozvod rodičů, a u otce se po rozvodu „necítila
komfortně“ a chce zabránit, aby tento diskomfort zažívaly i další děti.

A pokračuje: „Ne každý rodič je dobrým rodičem. Musíme je učit, jak to
dělat lépe, aby to pomohlo situaci jejich rodiny,“ vykládá.

Svěřila jsem se psychologovi, a ten mě nahlásil Barnevernetu

Příběh pokračuje v domově norské hostitelky, která vypráví čerstvou
zkušenost své známé. Ta měla psychické problémy poté, co se stala
terčem podvodu. Využila nabízené služby okresního psychologa, ke kterému
člověk může na dvacet minut zajít. A když se po sezení vrátila domů,
lékař jí zavolal, že po tom, co mu řekla, ji nahlásil Barnevernetu. Musela
absolvovat celkem jedenáct inspekcí, než úředníci šetření uzavřeli,
že je vše v pořádku.

Na nabídku, že by za ní štáb zajel s kamerou, se ale moc netváří –
být vyšetřován Barnevernetem je prý stigmatizující. Tvář tedy na kameru
neukáže. „Když jste evidován v jejich systému, tak máte cejch,“
vysvětluje. V Norsku se to prý bere tak, že když vás vyšetřovali, musela
jste něco udělat.

Vypráví, jak se k nim úředníci ohlásili pár dní před Vánocemi,
hovořili s ní i s jejím mužem, zatímco druhá úřednice pozorovala dceru.

Při druhé návštěvě matce přikázali, aby s dcerou hrála Monopoly a
sledovali jejich chování při společné aktivitě.

Nejvíce jí šokovalo chování psychologa, ke kterému si přišla pro pomoc,
a on to použil proti ní. „Není tady radno vyhledávat pomoc, je to až
děsivé,“ vypráví. A pomoc, kterou od psychologa čekala, prý nakonec
vůbec nepřišla. „Prosila jsem o pomoc, a místo toho měl dostali do
ještě větších problémů,“ lituje.

S norskou hostitelkou pak jedeme do hezké čtvrti nad mořem. „Tohle je
nejbohatší čtvrť v celém Norsku,“ vysvětluje. „Ví se, že je tady
nejvíc alkoholu a nejvíc trávy, ale případy, kdy by sem přišel
Barnevernet, skoro vůbec nejsou,“ říká. Důvodem je podle ní to, že zde
žijí bohatí a vlivní lidé, často s právnickým vzděláním, a na ně si
Barnevernet netroufne. Nejspíš by prý skončil u prvního povolení ke vstupu
do domu, které by jim nepodepsali. „Oni znají svá práva. Normální lidé
ta práva neznají, a taky se úřadu bojí. A tak přistoupí na všechno,“
myslí si.

Ve srubu nad nejbohatší čtvrtí pak listují knihou, která je „Biblí
Barnevernetu“ a musí ji znát všichni úředníci. Její úvodní motto zní:
„Zrazené dítě je důvodem, proč je svět takový, jaký je“. Kniha pak
popisuje v apokalyptických vizích pocity dítěte z problémů v rodině.

Pak štáb natáčel s Kari Killénovou, psycholožkou, která v posledních
třiceti letech v Norsku určuje směr v péči o dítě. Její kniha Zrada je
klíčovým dokumentem norského sociálního práva.

„Klíčové je dostatečně rozvinout pochopení dětí,“ vysvětluje.
Musíme podle ní pochopit, jak se dítě cítí a jak vnímá rodinu a okolí.
Základem je podle ní propracovaný systém prevence, bez kterého není
možné rodině pomoci.

Rodiče si podle ní nesou v sobě ze svého dětství modely rodiny a výchovy
z minulosti, které často nejsou vhodné. „Někteří rodiče vnímají
dítě jako věc,“ myslí si. Rodič by si podle ní měl uvědomit, jaké
jsou potřeby dítěte, a ty následně důsledně dodržovat. Dokumentaristka
jí namítla, že jí tento přístup přijde až příliš racionální na tak
emocionální věc, jako je rodinný život.

Hlavní norská expertka na výchovu dětí čelí nepříjemné otázce.
Printscreen: Vysílání ČT

„Za posledních 50 let jsme se dozvěděli mnoho o tom, co děti potřebují.
Dozvěděli jsme se, jak jim pomoci,“ odmítla argument s tím, že hodně
dětí, vychovávaných postaru, mělo problémy. „Všichni jsme byli
vystaveni od rodičů nedostatku zdravého rozumu,“ rozohnila se stařenka za
stolem.

Jak jsou její vize uváděny do praxe vzápětí ukazuje televizní reklama na
rodičovskou poradnu, kde poradí matce s rozjíveným potomkem. Pak sledujeme
„kurs rodičovských kompetencí“, kde úředníci školí rodiče. Dorazil
rodičovský pár, jehož osmiletý syn má odtažitý vztah k otci. Otec je
nucen žádat o míč a předvádět další předepsané úkony.

Na poslední dvě minuty z celkových padesáti sedmi se v dokumentu objeví i
Eva Michaláková, díky jejíž kauze se o tématu Barnevernetu začalo v
České republice mluvit.

Monika Le Fay: Česká televize slouží v hybridní válce

Přesto se právě paní Michaláková stala hlavním důvodem útoku na tvůrce
dokumentu. Dokumentaristka Monika Le Fay, která dlouhodobě norský Barnevernet
ve své tvorbě hájí, prezentovala lidem na svém facebooku dokument tak, že
byl „o Michalákové“. A velmi dokumentaristku rozčílil.

Nejednalo se totiž podle ní o dokument o norské sociálce, nebo v širším
smyslu o zamyšlení nad rolí společnosti a individuality, ale o zbraň v
hybridní válce Západu s Východem.

„To, že jsme v hybridní válce a projíždíme ji na celé čáře, jsem si
poprvé uvědomila s causou Michaláková. Kdy se příběh jedné asociální
rodiny stal šmahem příběhem boje proti západní demokracii a demokratickým
institucím, vvvoláváním nacionalismu a xenofobie,“ napsala Le Fay.

Ještě více je zděšena z toho, že se na stranu Východu dala i
veřejnoprávní Česká televize, což se projevilo tím, že byla ochotna
natočit pomlouvačný dokument o norské „demokratické instituci“. „Česká
televize dnes díky lidem, jako je Kateřina Kovářová, Petr Kubica, Vít
Klusák, Filip Remunda a spol., v rámci dokumentu o Barnevernetu v tomto
tažení pokračuje,“ píše zcela vážně.

Následuje další, značně expresivně zabarvený výklad kauzy Evy
Michalákové, která v dokumentu vystupovala dvě minuty, a na závěr drsný
vzkaz pro Českou televizi: „Čekám, že příští díl bude trochu o
Židech a trochu o Hitlerovi a pravdu budou mít tak trochu oba dva.“

Marek Wollner: V ČT někdo orchestruje hybridní válku. A já tuším kdo

Není to první obvinění, že Česká televize podléhá ruské propagandě a
pomáhá jí v její hybridní válce. Sami někteří zaměstnanci ČT se
bouří proti tomu, co dnes televize vysílá. Jde zejména o dokumenty, které
Česká televize vysílala v rámci připomínky sta let od bolševické
říjnové revoluce.

Zejména jde o cyklus „Zapomenutí vůdci“, který byl produkován v Rusku a
představuje osobnosti, které v době revoluce ještě nebyly tak významné,
ale postupem času zásadně ovlivňovaly dění v SSSR. Jednotlivé díly jsou
věnovány Vjačeslavu Molotovovi, Klimentu Vorošilovovi, nebo Semjonu
Buďonnému.

Debatu na sociální síti rozpoutal komentátor Petr Sodomka, který byl
rozhořčen pozitivním vykreslením některých osob.

„Molotov jako mírotvorce, Dzeržinskij jako budovatel domovů pro sirotky a
Polsko jako nevděčná země, která si nevážila přizvání do svazku SSSR.
Žádný Katyňský masakr, žádné masové vraždění Čeky, žádné
násilné okupování Polska. Stinné stránky kariér těchto lidí, pokud jsou
vůbec nějaké uvedeny, pak jsou zmíněny jen velmi cudně a s omluvami,“
rozčiloval se. Jedná se podle něj o typickou polopravdu, nebezpečnější
než očividná lež.

A není to prý poprvé. Sodomka připomněl ruský dokumentární seriál
Velká válka, který také prezentuje události první světové války z
ruského pohledu, byť „uhlazeněji“. „Mám dojem, že se Česká televize
stala hlásnou troubou ruské postbolševické propagandy. Není to totiž
první ruský ‚moderní dokument‘ zakoupený k namasírování českých
diváků,“ rozčiluje se.

A proto Sodomka vyzývá zdravé síly v České televizi, aby se chování
svého zaměstnavatele postavily. „Ke zhlédnutí doporučuji také např.
Marku Wollnerovi, který by v Reportérech ČT mohl eventuálně ukázat svému
zaměstnavateli, kde dělá chybu,“ vyzývá.

Oslovený Marek Wollner připustil, že pořad neviděl, ale tuší, kdo a proč
jeho zařazení do vysílání prosadil. „Když občas na dvojce něco
podobného vidím, sám žasnu, jak kdosi orchestruje hybridní válku uvnitř
ČT (a já pouze tuším kdo),“ odepsal.

A pak prozradil, že již příslušné kroky proti rozmáhání se
dezinformátorů na veřejnoprávní obrazovce koná. „Nedávno jsem psal
vedení, proč nám v magazínu o vědě vystupuje jako renomovaný expert
kovaný marxista a dezinformátor Radim Valenčík, který byl dokonce zařazen
do hlavní upoutávky – jako studentovi z Národní mi z toho bylo zle,“
dodal.

Historik Pavel Kosatík, tvůrce dokumentů pro Českou televizi, okamžitě
doporučil psát oficiální stížnost na Radu ČT, a pak se zhrozil nad dílem
pojednávajícím o Vjačeslavu Molotovovi.

Marek Wollner pak ještě dodal, že stížnosti nemají být adresovány jemu,
ale šéfovi programu ČT Milanu Fridrichovi. „Ale celkem si umím představit,
co napíše. On miluje všechny pohledy na svět, dokonce i ty šilhavé –
protože kdo ví, co je ten správný pohled, že jo,“ dodal skepticky.

Jeden z diváků se podělil o svůj děsivý zážitek z nejmenovaného
dokumentu o říjnové revoluci. „Jen jsem valil oči, jak tendenčně a s
jakým obdivem k protagonistům tehdejšího převratu, zejména Leninovi, byl
natočen. Souhlasím s Vámi, taktéž mě napadlo, že ruská propaganda
natahuje svoje pracky i do ČT,“ uzavřel debatu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Přátelství mezi USA a Ruskem je užitečné pro celý svět, odpůrci
spojenectví jsou „blbci“, uvedl Trump

Americký prezident Donald Trump kladně zhodnotil výsledky schůzky s ruským
prezidentem Vladimirem Putinem a prohlásil, že Moskva může přispět
významným přínosem k překonání světových problémů.

„Měl jsem schůzku s ruským prezidentem Putinem, který byl přítomen na
zasedáních APEC. Měli jsme dobrý rozhovor o Sýrii. Doufám v jeho pomoc a
také pomoc Číny v překonání nebezpečné krize kolem Severní Koreje.
Existuje pokrok," napsal hlava Bílého domu na svém Twitteru.

„Až všichni odpůrci a blbci pochopí, že dobré vztahy s Ruskem — to je
dobře, a nikoli špatně. Chci překonat (krize — red.) v Severní Koreji,
Sýrii, na Ukrajině, (vyřešit problém — red.) terorismu a Rusko může v
tom poskytnout značnou pomoc!" dodal Trump.

Nehledě za vyhlášení „těžkých“ sankcí proti Moskvě, je třeba s ní
spolupracovat, přátelství mezi Ruskem a USA je prospěšné pro celý svět,
prohlásil americký prezident Donald Trump.

„Proti Rusku byly zavedeny velmi těžké sankce. Jsou to sankce na velmi
vysoké úrovni. Stalo se to celkem nedávno. Nastal čas, abychom vyléčili
otřesený a podlomený svět," řekl Trump na tiskové konferenci v Hanoji s
vietnamským prezidentem Tran Dai Quangem, kterou přenášel Bílý dům.

„Myslím, že obsadí-li Rusko přátelský postoj, abychom nemuseli pořád s
nimi bojovat, bude to prospěšné pro celý svět a také pro naši zemi to
bude znamenat zisk, a nikoli ztrátu," dodal americký lídr.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Súdán je připraven umístit ruskou vojenskou základnu u Rudého moře

Súdán je připraven umístit ruskou vojenskou základnu na břehu Rudého
moře, protože to pomůže v boji proti pašeráctví a obchodu s otroky. RIA
Novosti to řekl předseda výboru obrany a bezpečnosti parlamentu
východoafrické země Al-Hadi Hamid.

Uvedl, že bude rozumné, jestliže ruská vláda bude souhlasit s vytvořením
základny. Podle názoru Hamida bude podobná varianta spolupráce „velkolepá".

Hamid dodal, že Súdán musí bojovat proti obchodování s otroky a
pašeráctvím na Rudém moři. V této souvislosti upozornil na důležitost
vojenské spolupráce s Moskvou a uvedl, že vytvoření základny není „nic
překvapujícího". „Vyžaduje to dnešní doba," řekl předseda výboru.

Súdánský prezident Umar al-Bašír, který poprvé navštívil Rusko minulý
týden, řekl RIA Novosti, že projednal s Vladimirem Putinem a ministrem obrany
Sergejem Šojgu možnost umístění vojenské základny. Žádná dohoda o tom
nebyla uzavřena.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Le Monde: Rusko si vrátilo status veliké mocnosti

Rusku se podařilo donutit celý svět sledovat jeho efektivní akce na
světové scéně a naslouchat jeho názoru, píše Le Monde.

Ne tak dávno Rusko oslavilo dvě události — návrat vojsk, které
úspěšně ukončily operaci v Sýrii a výročí návratu Krymu, který se
znovu stal součástí země v březnu 2014, píše autor článku.

„První událost je triumfální, druhá — trochu méně. Ale celkově pro
ruskou společnost vytvářejí i třetí návrat, a to návrat síly země. To
je nová realita, nejspíš bude trvat dlouho, a Západ s ní bude muset
počítat", píše vydání.

Prezident Vladimir Putin neopakoval chyby USA v Iráku a zdržel se chlubivých
prohlášení v hollywoodském stylu, pouze řekl, že úkol, který stál před
Ruskem, je splněn, zdůraznil autor článku.

Přitom je třeba poznamenat, že návrat vojsk vůbec neznamená ústup —
Rusko zachová vojenskou námořní základnu v Tartusu a novou leteckou
základnu Hmeimim. V případě nutnosti se letadla mohou vrátit za pouhých
několik hodin, uzavírá vydání.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„USA je skvělý národ, ale ať si jde po svém!“ ... a 11 dalších
citátů, které ukazují svět očima Vladimíra Putina

Populistický, pragmatický, autoritářský, mazaný taktik – dokonce i mnoho
let poté, co vstoupil na vrchol ruské politiky, západní pozorovatelé stále
pochybují o skutečné motivaci Vladimíra Putina. Ve skutečnosti za
rozhodováním Kremlu stojí soubor důsledně vyjádřených přesvědčení.

O Spojených státech

„USA má obrovskou moc. Pravděpodobně je jedinou velmocí dnešní doby.
Akceptujeme to a jsme připraveni s nimi spolupracovat.“

Co však nepotřebujeme je to, aby se pletly do našich záležitostí, říkaly
nám, jak máme žít své životy, a bránily Evropě budovat s námi vztah.“

Petrohrad, Mezinárodní ekonomické fórum, červen 2016

O obvinění ze zahraničního vměšování

Existuje tu neustálá americká propaganda a přímé financování
nevládních organizací USA…Tohle není vměšování, kterého jsme rok co
rok svědky? Vezměte glóbus, roztočte jej a zastavte se prstem na
kterémkoliv místě na planetě – mohu vám garantovat, že tam USA ve jménu
svých zájmů zasahuje.

Co Američané chtějí? Aby před nimi všichni jenom skláněli hlavy v úctě?
Máme své vlastní názory, které máme ve zvyku vyjadřovat otevřeně.
Nejedná se o nějakou formu skryté sabotáže.“

O Evropě

„Je pro Evropu výhodné jednoduše sloužit zahraničním a dokonce domácím
cílům Washingtonu? Nejsem si jist. Je tohle podstata seriózní politiky? A je
tohle role, kterou na sebe musejí země vzít, když zatouží po tom, aby sami
sebe mohly nazývat mocnostmi?“

O katalánské krizi nezávislosti

„Najednou EU vítala kolaps celé řady států v Evropě, aniž by se
obtěžovala svoji radost skrývat. Proč potřebovali tak bezmyšlenkovitě –
kvůli krátkodobým zájmům a pro potěchu ‚Velkého bratra‘ ve
Washingtonu – bezpodmínečně podporovat odtržení Kosova, a vyprovokovávat
podobné procesy po celém kontinentu i mimo něj?

O NATO

„Dnes již neexistuje žádný Sovětský svaz nebo Východní blok. Podle
mého názoru NATO potřebuje vnějšího nepřítele, aby ospravedlnilo svoji
existenci, proto jej neustále uměle vyhledává a vyvolává provokace, aby si
vytvořilo protivníky tam, kde žádní nejsou. „

…Dnes je to nástroj pro americkou zahraniční politiku. Nejsou v něm
žádní partneři, pouze vazalové.“

O Středním východu

„Byl zde pokus region reformovat a aplikovat na něj vnější model, a to
buď prostřednictvím změny režimu, nebo přímým použitím síly. Namísto
boje proti extremismu, namísto pouhého napodobování takového boje, chtějí
naši američtí partneři, aby se v tomto regionu stal trvalým stavem věcí
chaos. „

O Severní Koreji

„Samozřejmě odsuzujeme jaderné testy Severní Koreje a bez výjimky
vyhovíme všem rezolucím Rady bezpečnosti OSN.

Abyste však tento problém vyřešili, je zapotřebí použít dialog. Není
možné pokusit se KLDR obklíčit vojenskými hrozbami, aniž byste se vyhnuli
ostré výměně slov a veřejným urážkám. Ať už máte režim v
Pchjongjangu rádi nebo ho nenávidíte, musíte uznat, že KLDR je suverénní
stát. „

O sesazení Viktora Janukoviče na Ukrajině

„To, co se událo na Ukrajině, bylo ozbrojené a protiústavní převzení
moci – převrat. Nikdo o tomhle nemůže diskutovat.

Otázkou však zůstává, proč se to muselo odehrát zrovna takhle? Viktor
Janukovič se své moci už předtím vzdal a neměl žádnou šanci na
znovuzvolení. Proč zemi uvádět do chaosu? Kvůli demonstraci síly? Bylo to
hloupé rozhodnutí a mělo přesně opačný účinek. Domnívám se, že
právě tyto akce destabilizovaly situaci na východě země.“

Mediální briefing v Novo Ogarevu, březen 2014

Populistický, pragmatický, autoritářský, mazaný taktik – dokonce i mnoho
let poté, co vstoupil na vrchol ruské politiky, západní pozorovatelé stále
pochybují o skutečné motivaci Vladimíra Putina. Ve skutečnosti za
rozhodováním Kremlu stojí soubor důsledně vyjádřených přesvědčení.

O vládě v Kyjevě

„Zájmy ruského a ukrajinského národa jsou stejné. Co není stejné, jsou
cíle ukrajinské vlády a elit.

… Mají už jenom jeden druh zboží, který vyvážejí pro mezinárodní
spotřebu – rusofobii. A politika oddělenosti mezi oběma zeměmi. Někteří
na Západě věří, že tyto dva státy by nikdy neměly být spojenci, a tak
Ukrajina tuto myšlenku úspěšně šířila. “

Summit G20 v Hamburk, červen 2017

O ruském politickém systému

„Monarchie byla dědictvím, které carství předalo časům sovětským, i
když se deska na budově změnila. Teprve na začátku devadesátých let
došlo k událostem, které položily základy nové etapy rozvoje Ruska.

Určitě si nemůžete představovat, že lze okamžitě získat stejný
vládní model a stejné struktury jako ve Spojených státech, v Německu, ve
Francii. Společnost, stejně jako každý živý organismus, se musí rozvíjet
postupně, organicky. To je normální vývojový proces. „ Interview s
Oliverem Stonem, červen 2017

O roli Ruska ve světě

„Rusko je země s tisíciletou historií a téměř vždy užívala výsady
suverénní zahraniční politiky.

Ani dnes tuto tradici nehodláme zradit. Zároveň si však dobře uvědomujeme,
jak se svět změnil, a máme realistické chápání našich vlastních
příležitostí a potenciálu. Chtěli bychom spolupracovat se zodpovědnými a
nezávislými partnery, s nimiž bychom mohli pracovat na budování
spravedlivého a demokratického světového uspořádání, které by zajistilo
bezpečnost a prosperitu nejen pro pár vybraných, ale pro všechny. “
Mnichovský projev, únor 2007

Populistický, pragmatický, autoritářský, mazaný taktik – dokonce i mnoho
let poté, co vstoupil na vrchol ruské politiky, západní pozorovatelé stále
pochybují o skutečné motivaci Vladimíra Putina. Ve skutečnosti za
rozhodováním Kremlu stojí soubor důsledně vyjádřených přesvědčení.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Čínské hypersonické zbraně se dostaly na video

Prototyp čínského hypersonického bezpilotního vojenského stroje DF-ZF,
který byl umístěn do aerodynamického tunelu, byl ukázán v reportáži
televizní stanice CCTV (China Central Television), informuje Daily Mail.

Považuje se za reálné, že tento prostředek bude moci dosahovat rychlosti
vyšší než 12 tisíc kilometrů za hodinu a bude vybaven raketami s
jadernými hlavicemi.

Na hypersonických zbraních pracují také USA a Rusko. Tyto stroje (vojenské
letouny, drony a rakety) budou podle očekávání schopny se na velké
vzdálenosti přemísťovat při rychlosti vyšší než 5násobek rychlosti
zvuku, což je činí velmi těžce zachytitelnými pro moderní systémy
protivzdušné obrany a protiraketové obrany.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MO RF: zveřejněny unikátní záběry likvidace objektů IS v oblasti Palmýry.
VIDEO

Ministerstvo obrany Ruska zveřejnilo na svých stránkách unikátní videa
zničení objektů teroristů Islámského státu (IS, zakázán v Rusku) v
oblasti Palmýry v Sýrii.

Na videu je vidět zničení obrněné techniky teroristů protitankovou
řízenou střelou vypálenou z útočného vrtulníku Mi-28N v oblasti Palmýry.
Kromě toho jsou vidět údery leteckých sil Ruska na budovu s ozbrojenci na
severovýchodě města, útok na automobilový sklad s náhradními díly, na
sklad munice v té samé oblasti a také zničení dalšího skladu munice
extrémistů v oblasti obce Bir el-Džavaed.

Náčelník Hlavního operačního řízení Generálního štábu ruských
ozbrojených sil generálporučík Sergej Rudskoj dříve řekl, že od 7. do 27
března vykonalo ruské letectvo v oblasti Palmýry okolo 500 bojových startů.

Velení syrské armády v neděli oficiálně oznámilo osvobození Palmýry od
IS za podpory vlastního letectva a ruského letectva. Starověké trosky
Palmýry jsou jedním ze šesti objektů Celosvětového dědictví UNESCO v
Sýrii. Město bylo pod kontrolou teroristů od poloviny května roku 2015.

Náčelník Generálního štábu ozbrojených sil Ruska armádní generál
Valerij Gerasimov v pondělí informoval, že Ministerstvo obrany převeze do
Sýrie ženisty a robotickou techniku pro odminování oblasti osvobozené od
teroristů a nabídl dalším zemím připojit se k pracím. První jednotky
ruských ženistů už dorazily do Sýrie.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Rogozin o plánech Británie zapůsobit na USA: Ocas chce vrtět psem

Místopředseda ruské vlády Dmitrij Rogozin komentoval článek zveřejněný
v The Telegraph, ve kterém se hovoří o záměru Foreign Office ovlivňovat
politiku USA v Sýrii po zvolení Donalda Trumpa na prezidentský post.

Dřív se už v tomto listě objevila zpráva o tom, že ministerstvo
zahraničí Velké Británie se vynasnaží, aby přesvědčilo Trumpa a jeho
tým pokračovat v kursu současné administrativy USA v syrské otázce, mimo
jiné o tom, že je třeba zbavit moci syrského prezidenta Bašára Asada.
Podle údajů britského listu se tato otázka stane pro britský
zahraničněpolitický resort „prioritou číslo jedna".

V článku se rovněž zdůrazňuje, že Velká Británie stojí na prahu
diplomatické krize ve vztazích s USA kvůli plánům Donalda Trumpa vytvořit
alianci s Ruskem za účelem podpory syrského režimu.

Sám Trump v interview pro The Wall Street Journal prohlásil, že v Sýrii je
třeba bojovat s teroristy z Islámského státu (IS, v Rusku zakázaný) a
neusilovat o svržení Bašára Asada.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Tereza Spencerová rozebírá novinky ohledně Sýrie. Plán USA je prý spíše
přáním

S podrobnou analýzou posledního vývoje situace v Sýrii a okolí přichází
na serveru Literarky.cz analytička Tereza Spencerová.

Připomíná, že americký ministr zahraničí John Kerry koncem února opravdu
dokázal vzbudit zájem. To když zmínil existenci „plánu B“, který by
– v případě neúspěchu aktuálního „příměří“ -- vedl k
rozdělení Sýrie.

Syrští Kurdové dodali, že ve hře je rozdělení státu na tři federální
regiony a že „USA a Rusko mají stejný názor“. Následovala vlna
spekulací a nejrůznějších prohlášení, která přece jen představu
rozpadu Sýrie na část „Asadovu“, kurdskou a na wahhábistický Sunnistán,
v němž by se shromáždili stoupenci Daeše, Al Kajdy a dalších teroristů,
poněkud vyjasnila.

Například CNN s odvoláním na nejmenovaného představitele Pentagonu
konstatovala, že „plán B“ je „ze všeho nejvíc jen nápad, než
specifické konkrétní směřování“. V Obamově administrativě prý „panuje
přesvědčení, že by se v Sýrii mělo ještě něco udělat, ale nejsou si
jistí, co že by to mělo být“. Prý se jedná o třech možnostech, z
nichž ale žádná není za současné situace ani vzdáleně proveditelná:
posílení jednotek speciálních sil v Sýrii, navýšení zbrojní pomoci
protiasadovským bojovníkům a vyhlášení bezletové zóny nad Sýrií.

Celý text je ZDE

Moskva podporuje cokoliv, na čem se Syřané dohodnou

Pozice Ruska se přece jen upřesnila. Náměstek ministra zahraničí Sergej
Rjabkov k otázce možné syrské federalizace prohlásil, že Moskva podporuje
jakákoli rozhodnutí, na nichž se Syřané dohodnou v rámci politických
jednání, a to včetně případné federalizace, „pokud by tento model v
Sýrii ukázal jako životaschopný“. V praxi tím rozdělení Sýrie
nepodpořil, jak například tvrdí saúdská média, ale vlastně jen zopakoval
ruskou oficiální mantru, že o budoucím osudu Sýrie si mají rozhodovat
Syřané a nikdo jiný.

Tato formulace, v níž nebývá jmenovitě zmiňován Bašar Asad, se v
západním mainstreamu obvykle vydává za důkaz ruského rozchodu s Damaškem,
byť nic takového nelze v reálném světě prokázat. Naopak, pokud by si
Syřané doma mohli za současné situace „volit budoucnost“, Bašár Asad v
ní podle Spencerové rozhodně chybět nebude.

Ovšem už samotný fakt, že Rusové federalizaci – a jejím jediným
skutečně klíčovým bodem je vznik syrského Kurdistánu – výslovně
nevyloučili, prý rychle pomohl sblížení Íránu s Tureckem.

Turecko a Írán sice stojí proti sobě. Ale...

Oba státy sice v propletenci syrského konfliktu stojí ostře proti sobě, ale
pojí je realita početných kurdských menšin na svých územích, byť život
těch íránských je neporovnatelný ve srovnání s těmi tureckými. Turecký
Mili Gazette přidává ještě jeden argument – má za to, že „tajný
plán Kerryho s Lavrovem“ a možná i Íránem by vznikem tří menších
států by zabránil posilování tureckého vlivu v regionu, ale za to by
přispěl k eskalaci etnických a sektářských konfliktů v samotném Turecku.
Deník svou analýzu končí velkým otazníkem, zda si tohoto nebezpečí pro
vlastní mocenské ambice jsou vědomi i v Íránu.

Odpovědi se mu prý dostalo vzápětí. Íránský prezident Hasan Rohání
přijal v Teheránu tureckého premiéra Ahmeta Davotuglua, podepsali spolu
balík obchodních smluv, které vzájemný obchod navýší pro začátek na 30
miliard dolarů ročně a podle všeho pomohou Turecku vyřešit energetickou
závislost na Rusku. Především se ale shodli se na důležitosti „syrské
územní integrity“, což fakticky vylučuje nezávislý kurdský stát v
Sýrii u tureckých hranic. „Nechceme, aby byla Sýrie rozdělena na menší
státy a shodli jsme se s íránskými činiteli, že se dezintegrace konat
nebude a že Sýrie bude pokračovat svůj život a fungování jako silný
stát,“ vysvětlil Davutoglu. A íránský prezident „jen tak pro jistotu“
navíc do Moskvy vzkázal, že případné námluvy s USA mají své meze --
vzájemná spolupráce s Ruskem je sice skvělá, vztahy vynikající, ale „to
samozřejmě neznamená, že Írán bude souhlasit s jakýmkoli krokem Ruska v
Sýrii“. A Saúdy financovaná exilová „syrská opozice“ pak už jen
celou kauzu fakticky uzavřela surrealistickým konstatováním, že odmítá
„ruský plán federalizace Sýrie“.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Téměř šest tisíc civilistů opustilo teroristy obsazené čtvrtě Aleppa

Přes 5,6 tisíce pokojných obyvatel, mj. 2,8 tisíce dětí, odešlo během
jednoho dne ze čtvrtí Aleppa, které kontrolují teroristé. Pracovníci
ruského Střediska pro usmíření stran v Sýrii jim poskytli pomoc při
evakuaci, prohlásil oficiální mluvčí Ministerstva obrany generálmajor Igor
Konašenkov.

Kromě toho působí dodatečné ošetřovny. Ve střediscích pracuje také 150
ruských polních kuchyní, které nabízejí lidem teplé jídlo.

Včera bylo oznámeno, že syrská vojska plně osvobodila od teroristů
východní čtvrtě Aleppa. Stovky ozbrojenců složily zbraně a opustily
město, větší jejich část byla amnestována.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Peskov vypověděl o pozitivním efektu protiruských sankcí

Nehledě na nespokojenost Moskvy se sankcemi ze strany USA, mají i pozitivní
vliv na ekonomiku země, řekl tiskový mluvčí ruského prezidenta Dmitrij
Peskov.

Tak zareagoval na prosbu žurnalistů okomentovat bod amerického zákona,
který nařizuje vládě sledovat to, aby lidé a společnosti ze sankčních
seznamů nedostávali pomoc od cizinců.

Peskov připomněl, že Vladimir Putin opakovaně hovořil o pozitivním efektu
těchto omezení. Tiskový mluvčí přitom označil za „nepřijatelné"
exteritorialitu podobných zákonů.

Přední ruské ropné společnosti, takové jako Rosněfť, Lukoil,
Surgutněfť, Gazprom a Gazprom něfť se dostaly na sankční seznamy už v
roce 2014. Washington tato omezení spojuje s událostmi na Ukrajině. Moskva
tuhle pozici označuje za „absurdní", jelikož Rusko není stranou
ukrajinského konfliktu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Daily Mail: dávno před Google byly v SSSR vytvořeny vysoce přesné mapy USA.
Foto

V dobách Stalina a Chruščova sovětští kartografové a špioni vytvářeli
mapy zemí světa, které chtěli použít v případě vítězství komunismu.
Jak píše Daily Mail, současní odborníci jsou překvapeni přesností a
podrobností těchto map, které nazývají „uměleckým dílem“.

Jak ukázal výzkum dvou Američanů, Sovětský svaz během studené války
vytvořil mimořádně přesné mapy amerických měst, uvádí Daily Mail. Tyto
mapy měly být použity v případě celosvětového vítězství komunismu.

DM uvádí, že tyto mapy vytvářeli celá desetiletí špioni a kartografové,
kteří zřejmě získávali informace z družic a během tajných cest do USA.
„Ve vytváření podobných map Sověti dosáhli tak podrobného zobrazení,
které překonalo vše, co bylo v té době dostupné v prodeji," píše autor
článku. Například na mapě Washingtonu snadno uvidíme Pentagon a Bílý
dům.

Tyto mapy dosud patří k tajným dokumentům v Rusku, píše DM, ale v USA byly
shromážděny do jedné knihy. Její autoři věnovali 15 let výzkumu, ale
dosud jsou ohromeni tím, jak sovětští kartografové předběhli svou dobu:
„Lidé tehdy neměli Google Earth nebo Street View." Podle jejich slov jsou
tyto mapy „Wikipedií" té doby, jelikož podávají ohromné množství
informací.

Ve stejných letech USA a Velká Británie shromažďovaly údaje o rozvoji
velkých měst, ale byly mnohem vybíravější ohledně konkrétních míst a
detailů. Na sovětským mapách jsou přesné informace o průmyslových
centrech, o zemědělských oblastech, včetně vlastností mostů, cest, řek a
lesů. Jak píše Daily Mail, tyto mapy přežily Sovětský svaz, jelikož je
používali různí odborníci i po roce 1991.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Fico: Byl tady pokus o normální převrat a Kiska by měl zachovat rozum ke
vztahu k Rusku

„Máme tady další témata, kterými je úloha neziskových organizací,
zahraničí a některých ústavních činitelů v pokusu o státní převrat."

Fico také mluvil o tom, že Slovensko je pod tlakem zahraničí. „Velké
části EU se nelíbilo, když jsme odmítli povinné kvóty," řekl. „Chci
požádat všechny, včetně pana prezidenta, abychom zachovali zdravý rozum,
pokud jde o vztah k Ruské federaci."

Fico podotkl: „Velká Británie nás hodila přes palubu v Evropské unii a
dnes od nás žádá solidaritu. Velká Británie má spoustu domácích úkolů,
které má splnit. Oceňuji, že jsme jedním z dvanácti států, které velmi
rozvážně zhodnocují situaci."

Fico nezapoměl ani na prezidenta Kisku, který se nepřidal k evropským
spojencům a vystupuje za vyhoštění ruských diplomatů po otravě bývalého
špiona Skripala a jeho dcery chemickou látkou. [quote align="center" color="#999999"]

„Vyzval jsem všechny, včetně pana prezidenta, ať se uklidní. Nebudeme
dělat hurá výkřiky jen proto, že u něj někdo klepe na dveře a něco od
něj chce," řekl Fico. „Nebuďme jako berani, kteří jdou na jatka."[/quote]

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Poklonskaja odmítla „šlechtický titul“

Poslankyně Státní dumy RF Natalja Poklonskaja přijala rozhodnutí, že
vrátí hlavě Ruského carského domu ve vyhnanství vyznamenání, které jí
bylo v minulosti uděleno, spolu se „šlechtickými tituly.“

Velkokněžna Maria Vladimirovna, hlava Ruského carského domu, jí předala
řád v roce 2014. Byla jí rovněž udělena hodnost kavalírské dámy
ženského Carského řádu sv. Anastázie.

„Přijala jsem rozhodnutí, že vrátím Marii Vladimirovně
Muchranské-Hohenzollernové vyznamenání udělené mi v minulosti spolu s „udělenými"
mi „šlechtickými tituly," které nepotřebuji," napsala Poklonskaja na svém
účtu na Facebooku.

„Nastala situace s filmem Matylda, vztah ke kterému je lakmusovým papírkem
poctivosti a správného vztahu k Svaté carské rodině, a také k víře, k
ochraně pilířů naší vlasti vcelku," poznamenala Poklonskaja.

Film Matylda pojednává o osudu baleríny Matyldy Kšesinské, do které byl
zamilován budoucí car Mikuláš II. Snímek vyvolal velký ohlas, zejména
kvůli nejednoznačnému obrazu carské rodiny. Poslankyně Natalja Poklonskaja
nejednou vystoupila s návrhem na jeho zákaz.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF: Zablokování internetového zdroje Sputnik v Lotyšsku je projevem
nezastřené cenzury

Zablokování internetového zdroje agentury Sputnik v Lotyšsku je
diskriminací a projevem nezastřené cenzury, prohlásili v úterý na ruském
ministerstvu zahraničních věcí.

Sputnik Lotyšsko obdržel oficiální vyrozumění o zablokování svého
zdroje v doménovém pásmu.lv údajně kvůli tomu, že porušuje usnesení
Rady Evropské unie o omezujících opatřeních v souvislosti s ohrožením
územní celistvosti, suverenity a nezávislosti Ukrajiny. Agentura Sputnik
prohlašuje, že žádný bod platného zákonodárství Lotyšska a EU
neporušila.

„Podobné kroky úřadů zaměřené proti zpravodajské agentuře jsou
další výzvou pro evropské hodnoty a demokratické svobody. Vyzýváme
zástupce OBSE pro otázky svobody hromadných sdělovacích prostředků a
také profilové mezinárodní organizace, aby principiálně zhodnotili tyto
diskriminační kroky, které nejsou v podstatě ničím jiným než projevem
nezastřené cenzury", prohlásili na ruském ministerstvu zahraničních věcí.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF přehodnotí zásady spolupráce s EU

Ruské ministerstvo zahraničních věcí přehodnocuje spolu s dalšími
rezorty zásady věcné spolupráce se zeměmi Evropské unie. Informace o tom
se objevila v ruských médiích s odvoláním na zdroj v diplomatickém rezortu.

„Zasíláme dotazy všem rezortům a strukturám, které byly zapojeny do
vztahů s Evropskou unií na různých směrech — jedná se o 18
sektorálních dialogů, v každém dialogu existují své vlastní podskupiny,
zjišťujeme, co patří do oblasti jejich zájmu a co ne, a čeho by bylo
možné se vzdát", prohlásili na MZV.

„Mogheriniová (vysoká představitelka EU pro zahraniční a bezpečnostní
politiku Federica Mogheriniová — pozn. Lenty.ru) vyjmenovala některé
oblasti spolupráce s Ruskem, o které má Evropská unie zájem. A my zase
zhodnotíme ty otázky, které jsou nepochybným objektem našeho zájmu", dodal
diplomat.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministr hospodářství Ukrajiny navrhl způsob, jak se obejít bez peněz EU

Ukrajina se může obejít bez makrofinanční pomoci Evropské unie ve výši
600 milionů eur, jestliže zvýší množství zpracovaného dřeva, prohlásil
ve čtvrtek ministr hospodářského rozvoje a obchodu Stěpan Kubyv.

Vyčlenění Kyjevu další tranše v rámci makrofinanční pomoci Evropské
unie ve výši 600 milionů eur je závislé na tom, jestli Nejvyšší rada
přijme jedinou podmínku: poslanci musí zrušit zákaz, který platí pro
export některých druhů materiálů na bázi dřeva, dále pak řeziva a
dřevěné kulatiny. Řada frakcí v Nejvyšší radě je proti zrušení
moratoria. Dočasný zákaz na export dřeva do zahraničí byl zaveden nejen
kvůli tomu, aby se zabránilo jeho nekontrolovatelnému vývozu, ale i proto,
aby byl podpořen ukrajinský zpracovatelský průmysl.

„Když budeme produkci příslušného odvětví zpracovávat sami, pak
nebudeme žádnou makropomoc (od EU) potřebovat," řekl Kubyv novinářům. 1.ledna
roku 2016 vstoupil na Ukrajině v platnost režim zóny volného obchodu s EU.
Za vzniklých okolností bylo Rusko nuceno učinit opatření, která by
minimalizovala rizika pro vlastní hospodářství, a vůči Ukrajině
pozastavilo platnost smlouvy o zóně volného obchodu. Před tím, než byl
režim zóny volného obchodu zrušen, se veškeré ukrajinské zboží s
výjimkou cukru dováželo do Ruska beze cla.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
MZV RF: USA připravují půdu pro zmaření certifikace pozorovacího letadla

Pokusy o zmaření certifikace ruského pozorovacího letadla Tu-154M Lk-1 mohou
vážně ohrozit platnost Smlouvy o otevřeném nebi, praví se v komentáři
oficiální mluvčí MZV RF Mariji Zacharovové.

V amerických masmédiích byla uveřejněna řada příspěvků, v kterých se
podnikají pokusy vrhnout stín na úlohu Ruska v ztělesnění mezinárodní
Smlouvy o otevřeném nebi, poukázala Zacharovová.

Zacharovová dodala, že tito „odborníci" na Smlouvu záměrně zamlčují
okolnost, že výsledkem mnohaletých úsilí skupiny mezinárodních
technických expertů ve Vídni za předsednictví samotných USA byla
příprava speciálních procedur vylučujících tuto možnost.

Zacharovová připomněla, že Rusko bylo průkopníkem mezi účastnickými
státy Smlouvy v přechodu na digitální kamery. V roce 2013 byl certifikován
první letoun pro „otevřené nebe" na základě An-30B s ruskou digitální
kamerou. Protokol o jeho certifikaci USA dlouho nechtěly podepsat.

„A i když podepsaly, vynaložily pak maximální úsilí, aby zabránily
našemu digitálnímu přístroji létat na Amerikou. Jednostranný výklad
americkými kolegy bodů Smlouvy o otevřeném nebi týkajících se
tranzitních letů vedl k tomu, že plánovaný v roce 2015 let nad územím USA
s letounem An-30B byl zmařen.V roce 2016 plánuje ruské ministerstvo obrany
uskutečnění mezinárodního prohlédnutí ruského pozorovacího letadla Tu-154M
Lk-1 se stejnou kamerou jakou má An-30B," poukázala Zacharovová.

Smlouva o otevřeném nebi byla schválena 27 účastnickými státy Organizace
pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) v r. 1992 v Helsinkách. Jejím
cílem je upevňování vzájemného porozumění a důvěry. V současné době
jsou účastníky smlouvy Otevřené nebe 34 států. Rusko ratifikovalo tuto
smlouvu 26. května 2001.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Provozovatel letiště v Amsterdamu omezil ruské lety. Nyní přišlo drsné
ultimátum z Moskvy

Rusko předložilo ultimátum ministerstvu dopravy Nizozemska, uvádí německý
portál Ostexperte.

Už od soboty by holandská strana měla být schopna obsluhovat všechny
požadované lety ruského nákladního dopravce Air Bridge Cargo. Jinak se
Moskva hrozí uzavřením oblohy pro holandské dopravní společnosti a osobní
lety tím mohou těžce utrpět.

Ruský nákladní letecký dopravce Air Bridge Cargo (ABC) požádal o povolení
od Amsterdamu na 23 letů týdně, ale provozovatel letiště v Nizozemsku
schválil pouze 13 z nich, uvádí německý portál Ostexperte. Důvodem
omezení byl nárůst počtu rozpočtových letů.

Jak uvádí německé noviny, spor o zrušené sloty společnosti ABC na
letišti v Amsterdamu nabírá na obrátkách. Nyní Moskva v reakci hrozí
uzavřením svého nebe pro holandské letecké dopravce. Rusko předložilo
nizozemskému ministerstvu dopravy ultimátum do soboty, uvádí článek.

S hrozbou zákazu letů holandských dopravní letadel ve vzdušném prostoru
Ruska, Moskva doufá, že bude zajištěno, aby společnost ABC byla schopna
pokračovat ve své činnosti na letišti v Amsterdamu a nebyla nucena
používat pro tyto účely Liege v Belgii.

Podle nizozemských médií chce ministr dopravy Nizozemí co nejdříve najít
řešení problému. Zdá se, že probíhají jednání mezi ruským leteckým
dopravcem ABC a nizozemským KLM Royal Dutch Airlines, uvedla Ostexperte.

Pokud Rusko uzavře oblohu pro nizozemská dopravní letadla, poškodí to
zejména leteckou společnost KLM, která se zabývá nákladní i osobní
dopravou. V takovém případě bude muset letět obletět Rusko přes Jižní
Koreu, Japonsko a Čínu. Tím se ddélka každého letu prodlouží o 3-5 hodin.
Náklady pro cestující se mohou také zvýšit z 300 na 500 eur, uvedl
materiál.

Zástupce ruského ministerstva dopravy vyslovil naději, že tento problém
bude vyřešen do týdne. „Očekáváme, že KLM bude sdílet své sloty v
Amsterdamu s Air Bridge Cargo," řekl úředník ruského ministerstva dopravy.
Jeho kolegové v Nizozemsku také očekávají, že jednání budou úspěšná
a vzdušný prostor Ruska zůstane otevřen KLM.

ABC provozuje celkem 19 letadel, z toho 18 Boeingů 747. Společnost je
součástí skupiny Volga-Dnepr, založené v roce 1990, se sídlem v Uljanovsku.
Další divize skupiny společností existují v Krasnojarsku a německém
Lipsku, uvedla zpráva Ostexperte.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Novináři jsou ochotní udělat vše pro svržení prezidenta Zemana, soudí
Oskar Krejčí

Oskar Krejčí má za to, že by se Česká republika neměla přeceňovat,
pokud jde o náš vztah s Čínou. Novináři prý spíš tento vztah
využívají k domácím mediálním hrám namířeným proti prezidentovi
Miloši Zemanovi. Vyjádřil se také k americkým volbám, které podle jeho
názoru vyhraje Trump. A pokud je vyhraje, mohl by udělat jednu důležitou
změnu v zahraniční politice USA.

Politolog Oskar Krejčí má za to, že volby ve Spojených státech nakonec
vyhraje Donald Trump. Svůj odhad opírá o pocit. Průzkumy sice favorizují
demokratku Hillary Clintonovou, ale podobné průzkumy hlásaly, že k Brexitu
nedojde. Přesto k němu došlo. Kampaň byla natolik špinavá, že už se nic
horšího zřejmě objevit nemůže. Může ale nastat jiný problém.

„Americké volby jsou rizikový podnik. Je známo, že některé z tamních
standardů jsou v Evropě nepoužitelné, ba přímo nepřijatelné. Nejde jen o
podivný archaismus v podobě nepřímé volby prezidenta pomocí sborů
elektorů se zvláštními pravidly. Rudy Giuliani, velmi úspěšný starosta
New Yorku, nedávno mluvil o podvodech během jeho první kampaně –
protivníci vozili ze sousedního státu lidi, kteří hlasovali i desetkrát.
Pravidla je třeba ošetřovat, nelze spát na vavřínech a tvrdit: ‚My jsme
nejlepší na světě, u nás se to nemůže stát‘,“ upozorňuje Krejčí.

Pokud Trump vyhraje, je pravděpodobnější, že změní současnou
zahraniční politiku USA. Otázkou ovšem je, zda k lepšímu. Mohl by se
např. pokusit sblížit s Ruskem, aby mohly Spojené státy čelit Číně.

Celý rozhovor naleznete zde.

To ovšem ještě neznamená, že by Krejčí podporoval tibetského duchovního
vůdce dalajlámu proti Číně. V poslední době bylo kolem dalajlámy v
České republice živo, jenže Krejčí má za to, že čeští novináři jen
zneužili „starého pána“.

„Jenže o diplomacii nešlo, jednalo se o domácí mediální hry. Když
chcete vstoupit do takovéto hry, nesmíte začít diplomacií, ale rozkrytím
kampaně druhé strany. Kolikrát naši slavní veřejnoprávní televizní
novináři otevřeli téma „dalajláma“ – a kolikrát tlumočili
autentické názory dalajlámy? Třeba odpověď na otázku, co znamenala jeho
vystoupení v Paříži, New Yorku či v Kalkatě, v nichž sám sebe označil
za marxistického kritika kapitalismu? Co si myslí dalajláma o současné
zahraniční politice Pekingu? Nebo o hospodářském zázraku v Číně a
růstu životní úrovně v Tibetu? A hlavně: je dalajláma i dnes pro
odtržení Tibetu od Číny? Odpovědi na takovéto otázky by obletěly celý
svět. Jenže to by se také mohl snížit počet tibetských vlajek, které
naši Neználkové každoročně vyvěšují. Slovutní žurnalisté jen
zneužívali starého pána…,“ konstatoval Krejčí.

„Zneužívali ho pro své lokální spory. Variace stále stejného
bubnování na zteč: Vše pro svržení prezidenta!“ doplnil.

Pokud jde o náš vztah s Čínou, podle Krejčího bychom se neměli
přeceňovat. Co si na nás Čína vezme, ptá se Krejčí, jenž sleduje
úspěchy Číny v Asii. Peking úspěšně jedná s Malajsií i s Filipínami,
k tomu představil nové stíhačky a už vypustil raketu, která bude schopná
dopravit sondy na Měsíc a na Mars. „Copak se tohle může změnit, když se
nabourají česko-čínské vztahy?“ ptá se Krejčí.

Měli bychom se přestat přeceňovat a snažit se z globalizace, kde Čína
hraje nemalou roli, vytěžit maximum. Jinak budeme jen stát v koutě.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Trump znovu nazval Putina „silným lídrem“

Kandidát na prezidenta USA za Republikánskou stranu Donald Trump potvrdil, že
pokládá prezidenta RF Vladimira Putina za „silného lídra“, nevyjádřil
však ruskému prezidentovi svou podporu a nevysvětlil, jaký má k němu
osobní vztah.

„Myslím si, že Putin je pro Rusko velmi silný. Mnohem silnější, než ten
náš (prezident USA Barack Obama). Neznamená to však, že Putina podporuji",
prohlásil Trump v průběhu televizních debat na kanálu CNN.

„Silný neznamená dobrý. Putin je silný lídr, nesporně. Mohu jmenovat
mnoho silných lídrů a mnoho slabých. Neříkám, že je to špatné nebo
dobré. To je prostě fakt", podotkl Trump.

Dříve vyslovil Trump ochotu k prohlubování vztahů s Ruskem. Ruský
prezident Vladimir Putin tato slova uvítal a nazval Trumpa „absolutním
lídrem prezidentského zápasu". Později Trump řekl, že pro něho je velkou
ctí uslyšet pochvalu od tak váženého člověka, jako je ruský prezident, a
opakoval tezi o nutnosti prohlubování dvoustranných vztahů, kterou Putin
pochválil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
ExoMars - z neúspěchu mise obvinili Rusko

Rumunská společnost Arca Space obvinila Rusko z nemožnosti provedení
zkoušek výsadkového modulu Schiaparelli v atmosféře Země před startem k
Marsu, který se konal na jaře roku 2016. O tom informuje Rumunská národní
zpravodajská agentura Agerpres.

„Udělali jsme vše možné a ten test, o kterém (Italská kosmická agentura
— red.) hovoří, nás přinutil vykonat let poblíž ruské vojenské
základny v Sevastopolu. Tou dobou Rusko akorát anektovalo Krym a my jsme mohli
vyprovokovat konflikt mezi Ruskem a NATO," řekl Dumitru Pepesku, ředitel Arca
Space na námitky ze strany Italské kosmické agentury.

Společná mise Evropské kosmické agentury a Roskosmosu ExoMars-2016
sestávala z orbitálního aparátu TGO (Trace Gas Orbiter) a ukázkového
přistávacího modulu Schiaparelli. Mise startovala k Marsu v březnu roku 2016.
Přistávací modul havaroval na povrchu planety 19. října.

ExoMars 2016 byl první evropskou misí na průzkum Rudé planety za posledních
13 let a prvním ruským pokusem za posledních 5 let odeslat aparát na orbitu
Marsu. Předešlé dva ruské starty automatických aparátu neskočily
úspěšně.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ministr obrany USA vyhlásil hlavní úkol Pentagonu

Podpora jaderného potenciálu je i nadále prioritním úkolem Pentagonu,
prohlásil ve čtvrtek americký ministr obrany Ashton Carter. Promluvil na
ceremonii vystřídání šéfa Strategického velení ozbrojených sil USA.

K hlavním výzvám, na které, podle mínění Washingtonu, narážejí USA,
patří, jak znovu řekl Carter, Rusko. „Zadržujeme eventuální ruskou
agresi, zvlášť v Evropě," řekl.

Funkce šéfa Strategického velení ozbrojených sil USA se ujme generál John
Hyten, který vystřídá admirála Cecila Haneye.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
V Pentagonu se zmínili o „pěti hrozbách“ pro USA

USA dělají rozdíly mezi hrozbami, jejichž zdrojem je podle jejich názoru
Islámský stát (IS, v Rusku zakázaný), Írán, KLDR a neshody s Čínou a
Ruskem, prohlásil v pondělí ministr obrany Ashton Carter.

Na konferenci uspořádané časopisem The Atlantic ho požádali, aby sestavil
pořadí všech pěti hrozeb, které za takové pokládá Washington. Carter je
označil za „velkou pětku" a zdůraznil přitom, že „to vůbec neznamená,
že se se všemi nacházíme ve válečném stavu".

„V případě Ruska a Číny je ale situace jiná, naše vztahy s nimi jsou
smíšené, snažíme se spolupracovat a dosahovat společných cílů,
současně ale existují otázky, v nichž mezi námi přetrvávají neshody,"
řekl Carter.

Zvolený prezident USA Donald Trump ve svém telefonním rozhovoru s ruským
prezidentem Vladimirem Putinem prohlásil, že doufá v pevné, dlouhodobé
vztahy mezi oběma zeměmi.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Petr Havlík: Pro Babiše jsme jako párek a kobliha. Túruje se Zemanem strach
z migrantů. Pro Čínu jsme snadné sousto

Někdejší mluvčí Občanského fóra a spoluzakladatel ODS Petr Havlík v
rozhovoru pro Svobodné fórum pohovořil o tom, jak máme stále více
našlápnuto stát se mixem čínské kolonie a ruské gubernie, zostra se
pustil do Andreje Babiše a podivil se nad strachem Čechů z migrantů.

K ruskému vlivu u nás Havlík uvádí, že „jedna věc je to, že někdo
investuje do toho, aby nějací trollové kompletně obsadili internetové
diskuse, to je tak jasné, že o tom nemá smysl polemizovat, ale v České
republice je dnes asi 15 tisíc firem, které mají definovaného ruského
vlastníka. Můžeme se domnívat, kolik dalších českých firem zde funguje
přes domácí bílé koně. Předchozí vlády – především ty vedené
Stanislavem Grossem a Milošem Zemanem – dokázaly prodat Rusům i zásadní
strategické věci. Rusové to vnímají tak, že jsme jejich území.“

Čína prý zase hledala ve východní Evropě měkký podbřišek, to
nejsnazší sousto, aby ho našla u nás. „Já bych řekl, že v tomhle jsme
absolutně na špici. Dokonce se zdá, že Česká republika je snazší sousto
než Maďar Orbán, než dnes značně oslabený tatranský samec Fico. Když
tady vládnou lidé, kteří jsou schopni změnit názor dvakrát během dne,
když na Hradě sedí člověk, který má různé vztahy, různé motivace a
různé lásky, náklonnosti a závislosti, udělají si rešerši a vidí, jak
je to snadné,“ říká někdejší mluvčí Občanského fóra a
spoluzakladatel ODS.

Žijeme v předsíni totality

Hodně kritický je Havlík k předsedovi hnutí ANO a ministru financí Andreji
Babišovi, o němž kupříkladu tvrdí, že „pro Babiše jsme všichni jen
spotřební zboží s dočasnou trvanlivostí, asi jako párek z Kosteleckých
uzenin nebo kobliha z Penamu. A on si navíc ve své zvrácenosti myslí, že to
je tak správně“.

Navíc prý Babiš vytvořil antipolitiku, vyprázdnil zásadní pojmy,
zlikvidoval i to torzo skeletu české politiky či zdárně využívá různé
druhy užitečných idiotů. Vládu dle někdejšího mluvčího Občanského
fóra řídí Babiš metodami Státní bezpečnosti. „Všechno je otázka ceny
a formy nátlaku. Já se obávám, že on takto dokáže zpacifikovat nejen
vládu, ale i média a takzvané opoziční síly, včetně mnohých
občanských protikorupčních aktivit a iniciativ. Přesně jako kdysi StB. To
je taková předsíň totality, v čem žijeme. Ale ty dveře už se otevírají,
slyším to jejich vrzání,“ obává se Havlík.

Hysterie z migrantů

Někdejší čelní představitel ODS také dle svých slov s hrůzou zírá na
to, jak důkladně bylo využito problému migrační krize. Přitom je prý
zvláštní, v jak hysterické atmosféře žijeme, přestože 99 procent
obyvatel této země nevidělo živého migranta ani si nekliklo na Wikipedii,
aby se podívali, co je to islám. Strach je prý zkrátka nejsilnější emoce
a je k nevíře, jak to funguje.

„A to vůbec nepodceňuji ten skutečně velký problém globálního rozměru,
kterým to současné stěhování národů je. Ale všímáte si té dojemné
shody Zemana s Babišem, kteří okamžitě naskočili na poptávku a túrují
atmosféru, čímž totálně a cíleně zahlušili všechna ostatní témata?
Oni nás ochrání, oni se o nás postarají… Jako bych to už někdy slyšel,“
uzavřel Havlík.

Celý rozhovor k přečtení ZDE

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
USA odmítly odsoudit nacizmus kvůli Rusku

Vláda USA rozhodla nehlasovat za rezoluci OSN, která odsuzuje schvalování
nacizmu, a to i kvůli strachu z toho, že to bude výhodné pro ruskou stranu.
O tom informovalo americké ministerstvo zahraničních věcí, píše The
Independent.

„Jednoznačně odsuzujeme jakékoli formy religiózní i etnické netolerance
i u nás v zemi, i po celém světě. Tato rezoluce je ale příliš úzce
směřována a politizována. Ke všemu ještě vyzývá k vytvoření
nepřípustných omezení svobody slova, proto ji Spojené státy nemohou
podporovat," prohlásila náměstkyně zástupce USA při OSN Stephanie
Amadeová. Podle jejích slov omezení na svobodu slova, svobodu členství v
organizacích a svobodu mírumilovných shromáždění protiřečí Deklaraci
lidských práv.

Kromě USA rezoluci nepodpořila Ukrajina a Palau. Dalších 131 zemí hlasovaly
„pro", 48 států se zdržely hlasování. Washington každý rok hlasuje
proti přijetí rezoluce ze stejných důvodů.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť