Question:
Topkařského vicehejtmana inspirovali protestující školáci. Babiš je
trestně stíhaný agent StB, co hovoří lépe slovensky než česky. A
mladého Klause přirovnal k Miroslavu Štěpánovi

ROZHOVOR „Pro mě osobně je velice příjemné vidět, že ani té
nejmladší generaci není lhostejné, v jaké zemi vyrůstá,“ říká ke
stávce, které se zúčasnili nejen studenti, ale i žáci, vicehejtman
Jihočeského kraje Josef Knot. Pro ParlamentníListy.cz promluvil nejen o
demonstracích, ale také například o inauguračním projevu prezidenta Zemana.
„Prezidentův inaugurační projev byl prostě bytostně zemanovský. Odchod
některých politiků během inaugurace byl prostě kontroverzní reakcí na
kontroverzní ‚akci‘,“ říká Josef Knot.

V posledních týdnech se po celé České republice konala celá řada
demonstrací. Minulý týden se formou výstražných stávek připojili i
studenti. Mají pravdu ti, kteří se obávají ohrožení demokracie,
ohrožení svobody slova?

Je dobře, že se lidé umí v pravou chvíli ozvat. Když cítí manipulaci,
nechtějí si to nechat líbit. Lidem není jedno, v jaké zemi budou vyrůstat
jejich děti a možné ohrožení demokracie vnímají daleko citlivěji, už
kvůli naší historické zkušenosti s totalitním režimem. Na druhou stranu
skutečnost, že se demonstrace mohou konat a nejsou násilím potlačovány, je
určitým signálem, že to zatím s ohrožením demokracie není tak špatné.

Ke stávce studentů se vyjádřil i Václav Klas mladší. Například v
Reflexu odmítl, aby se politika míchala do škol. Načež Miroslav Kalousek
prohlásil, že se mu dělá z Klause nevolno a vmetl mu, že jeho otec byl
členem první polistopadové vlády, která vznikla na základě studentských
protestů. I tato výměna názorů reflektuje rozdílné pohledy na
výstražné stávky. Kdo z nich má pravdu?

„V žádné zemi, ani v rozvojové, ani v socialistické, ani v
kapitalistické neexistuje to, aby patnáctileté děti určovaly, kdy má
odejít prezident, nebo kdy má přijít a kdo jím má být,” vykřikoval v
roce 1989 z balkonu pražské ČKD šéf pražských komunistů Miroslav
Štěpán. Nepřipadá vám vyjádření pana Václava Klause ml. v něčem
podobné?

Výstražných stávek se ovšem zúčastnili nejen středoškolští a
vysokoškolští studenti. Jak bylo vidět na videozáznamech z náměstí
Václava Havla, které zveřejnila DVTV, do stávky se zapojily i dvanáctileté
děti, které se obávají toho, že nás zpět Babiš se Zemanem „vrhnou do
komunismu“. Část videa malých dětí, které se zapojily do stávky, koluje
a někteří uživatelé internetu píší, že je to „politická pedofilie“.
Myslíte si, že pohled dvanáctiletého dítěte skutečně může být pro
politiky inspirací? O čem to svědčí, že se k politice vyjadřují i malé
děti, a jak vidět tuto akci studentů?

Pro mě osobně je velice příjemné vidět, že ani té nejmladší generaci
není lhostejné, v jaké zemi vyrůstá. A že jsou děti v tom věku schopny
stoupnout si na pódium a veřejně vyjádřit svůj názor, je obdivuhodné. A
jestli může být dvanáctileté dítě pro politiky inspirací? Mě osobně
velice zasáhlo vyjádření malé holčičky, která se obávala, že její
názor nebude důležitý, protože ještě nemůže volit. Nechtěl bych, aby
se lidé bez volebního práva vnímali jako občané druhé kategorie.
Správný politik by přece měl sloužit všem, nejen svým potenciálním
voličům. To pro mě bylo rozhodně inspirující…

Některé z demonstrací vyvolal nedávný inaugurační projev prezidenta
Zemana, který se opřel do České televize. Jak tento projev hodnotíte a co
říkáte na to, že například Miroslava Němcová, ale i někteří další,
během této slavnostní akce odešli?

Prezidentův inaugurační projev byl prostě bytostně zemanovský. Jeho
voličům asi vyhovuje, prezident Zeman vyhrál už druhé volby. Odpůrce
samozřejmě ještě více utvrdil v přesvědčení, že prezidentská funkce
by si zasloužila důstojnější reprezentaci. Odchod některých politiků
během inaugurace byl prostě kontroverzní reakcí na kontroverzní „akci“.

Ostatně prezidentův proslov, konkrétně zmínku o ČT, kritizovali i umělci
například na Českých lvech. Těm ale na druhou stranu řada lidí vyčetla,
že politika na takovou událost nepatří. Jak to vidíte vy?

Já se domnívám, že jakkoli mohu s jejich názory souhlasit, na ryze
kulturní akci spíše nepatří. Už proto, že mnozí umělci jsou „živi“
z peněz České televize a tím nepřímo z koncesionářských poplatků.
Občané by mohli právem namítat, že neplatí někoho za to, aby jim kázal,
co si mají myslet…

Demonstraci na podporu ČT okomentoval prezident na TV Barrandov slovy: „Víte,
za co ti chudáčci demonstrovali? Za svobodu televize ne, ale za Kalouskovu
televizi,“ řekl prezident s tím, že to prý dokáže jednoduše tím, že v
inauguračním projevu věnoval ČT pouze jednu větu, protože za víc nestojí
a protože má zpravodajství a publicistiku vychýlenou ve prospěch TOP 09.
„Lidé demonstrovali na základě pouze této jedné věty,“ uvedl. Zmínil,
že nikdo ČT neohrožuje a nikdo neútočil na svobodu slova. Jak brát slova
prezidenta Miloše Zemana? A z čeho podle vás vyplynulo základní téma
demonstrací, že prý je u nás ohrožena svoboda slova?

Bohužel, tento výrok není hoden prezidenta republiky. Pan prezident by si
měl uvědomit, že nekomentoval situaci v soukromém rozhovoru v hospodě v
Novém Veselí, ale do televize, byť si zrovna o této myslím své.

Spolek Milion chvilek na svém serveru MilionChvilek.cz přinesl možnost
podepsat petici proti premiéru Andreji Babišovi. „Spojujeme lidi, kterým na
demokracii záleží,“ píší autoři stránek. „My, níže podepsaní,
pokládáme za nepřijatelné, aby 70 let po komunistickém puči a 29 let po
sametové revoluci byl premiérem naší země trestně stíhaný člověk,
vedený jako agent StB. Nebudeme dělat, že je to normální. Chceme, aby se
Andrej Babiš vzdal funkce!“ poznamenávají autoři stránek, kde lze
podpisem pod petici vyjádřit svůj nesouhlas se jmenováním Andreje Babiše
do funkce premiéra. S ohledem na to, že „vyměnit“ prezidenta půjde asi
dost těžko, soustředí se veškerý odpor konkrétně na Andreje Babiše? A
mají pravdu ti, kteří poukazují na to, že Babiš byl zvolen v
demokratických volbách, takže to, co jeho odpůrci dělají, tedy příliš
demokratické není?

Je pravda, že hnutí ANO poměrně drtivě zvítězilo v demokratických
volbách. Je ale také pravda, že některé problematické skutečnosti o
Andreji Babišovi, vyšly najevo až po těchto volbách. Respektuji
vítězství hnutí ANO, ale nemohu souhlasit s tím, aby byl premiérem naší
země trestně stíhaný člověk, který hovoří lépe slovensky než česky,
vedený jako agent StB, a jako bonus se nechat podporovat komunisty.

V Respektu vyšel s odkazem na průzkumy, které ukazují posilování hnutí
ANO, článek, že téma antibabiš prostě nefunguje. Ostatně, o tom se na
vlastní kůži přesvědčil jak Mirek Topolánek, tak i Bohuslav Sobotka.
Čím si podle vás Andrej Babiš lidi získává, a co by musel udělat, aby
podporu ztratil?

Pan Babiš se jeví jako schopný a pracovitý manažer. Zjevně se umí
obklopit schopnými lidmi, které samozřejmě může i dobře zaplatit. Nebojí
se dát na jejich rady a vyplácí se mu to. Nebojí se ani osobního kontaktu s
lidmi a umí mnohdy složité ekonomické a politické pojmy vysvětlit
srozumitelně tak, aby jeho voliči pochopili, že dělá všechno pro jejich
dobro. Podporu by asi ztratil, kdyby voliči pochopili, že dělá všechno
především pro svoje dobro.

V Rusku se konaly prezidentské volby. Co říkáte na to, že Putin obhájil
prezidentský post tak drtivým způsobem?

Putin je osobnost a lidé mají osobnosti rádi. Pokud je to podpořeno dobrou
propagandou, pak se úspěch dostaví.

A mají pravdu například Petra Procházková nebo Luboš Palata, které nikdo
nemůže podezírat z přízně k Rusku, když píší o tom, že svým
způsobem Rusové mají Putina rádi i proto, že pod jeho vedením jde z Ruska
strach?

V té zemi jsem byl minulý rok dvakrát a přišlo mi, že ho lidé opravdu
podporují. Rusové jsou pyšní a jeho politika může vzbuzovat i národní
hrdost.

Čím dál více lidí nevěří Evropské unii, i když eurodotace čerpáme.
Ve Sněmovně vzniká iniciativa, která má jako hlavní cíl zlepšit
povědomí českých občanů o Evropské unii. Hlavním přínosem platformy
mají být veřejné akce na půdě Sněmovny. Připomeňme, že olomoucká
univerzita v rámci osvěty, nejen co se týká EU, bude prostřednictvím tzv.
občanské univerzity posílat studenty a dobrovolníky do regionů. Budou lidé
naslouchat? Skončí v Česku díky osvětě, ať už od politiků nebo
dobrovolníků, trend euroskepticismu?

Členství v Evropské unii podle mého názoru je klíčové především z
ekonomických důvodů. Lidé by si měli uvědomit, že jako malá,
nedostatečně vyzbrojená zemička si prostě nemůžeme dovolit zůstat
nezávislí a osamělí. Evropa má jedinou možnost jak obstát ve světové
konkurenci – a to jako jednotná země. Právě v tom vnímám jako klíčovou
roli České televize, která by měla pravdivě a vyváženě informovat lidi
nejen o nevýhodách členství v Evropské unii, ale hlavně o tom, že jinou
možnost, jak zachovat mír a nezávislost v naší zemi, než setrvat v
Evropské unii, vlastně ani nemáme…

Euroskepticismus se ovšem rozhodně netýká jen České republiky. Například
v Itálii zvítězily strany, které neskrývají odpor proti Evropské unii a
proti migraci do Evropy. Jak to podle vás s EU nakonec dopadne? Kam bude
směřovat?

Problematika migrace je podle mě vlastně jediným argumentem proti členství
v EU. Pokud by se situace dala vyřešit podporou přímo v zemích zasažených
válečnými konflikty bez nutnosti přijímat migranty a jejich odlišný
způsob života, byl by problém odporu vůči EU dle mého názoru vyřešen.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zdroj z Kremlu: Vladimir Putin na 95 procent...

Londýnský korespondent internetového serveru The Globe and Mail Mark
MacKinnon konstatuje, že se ruskému prezidentu Vladimiru Putinovi na
mezinárodní scéně mimořádně daří. Poukazuje však na to, že na
domácí scéně to zdaleka není tak slavné a brzy může být ještě hůř.

Pokusy Západu izolovat Rusko po jeho anexi Krymu v roce 2014 podle MacKinnona
selhaly. Rusko je z jeho pohledu prostě příliš velké a mocné, než aby
bylo možné jej přehlížet. „Jak mi řekl jeden z poradců Kremlu, je na 95
% jisté, že Vladimir Putin bude v úřadu prezidenta země pokračovat i po
roce 2018. Jak si ale tedy vlastně vede Putin dva roky po anexi Krymu v
mocenském souboji ze Západem? Stručná odpověď by mohla znít, že
vítězí. Tedy aspoň zatím,“ míní MacKinnon.

„Rusko ukázalo, že je mnohem silnější, než si myslela média a politici
na Západě. V konfliktech na Ukrajině a Sýrii dala Moskva jasně najevo, že
je na globální scéně hercem, bez kterého nelze řešit vzniklé problémy,“
cituje MacKinnon Sergeje Markova z Veřejné komory Ruské federace, který
působí rovněž jako poradce vlády. „Ovšem nízké ceny ropy a západní
sankce představují pro udržení Putinovy moci značné riziko. Kreml přitom
v nepsané dohodě s veřejností přislíbil udržet ekonomickou stabilitu
výměnou za její pasivní podporu své agendy.“

„V oblasti zahraniční politiky je Putin velmi úspěšný, byť je
obtížné určit, kam vlastně směřuje. Ruská přítomnost v Sýrii změnila
vojenskou i politickou situaci v regionu. Západní partneři navíc vstup Ruska
do konfliktu nečekali a byli jím zaskočeni. Moskvě se tím podařilo dostat
se z mezinárodní izolace. Rusko dosáhlo toho, že na něm opět záleží.
Příští prezident, ať už to bude Trump nebo Clintonová, s ním bude muset
Sýrii řešit,“ říká poradce prezidenta Putina a šéfredaktor
zahraničně politického magazínu Russia in Global Affairs Fjodor Lukjanov.

Celý text v angličtině máte k dispozici ZDE.

Ruští ekonomové a politologové hovoří s nadsázkou o souboji mezi
televizí a lednicí. „Prokremelským médiím se podařilo přesvědčit Rusy,
že je jejich země stále silnější a měli by být na svoji vládu proto
hrdí. Jenže jejich prázdné ledničky svědčí o něčem jiném. Je otázka,
jak dlouho budou Rusové tento rozpor ochotni tolerovat,“ píše MacKinnon a
dodává, že ruská ekonomika klesá třetí rok po sobě. „Nadále klesá i
hodnota rublu a minulý týden americký prezident Barack Obama prodloužil
sankce vůči Rusku o další rok. Přesto si Putin udržuje popularitu kolem 85
%,“ upozorňuje MacKinnon.

Andrej Kolesnikov z think-tanku Carnegie Moscow Center tvrdí, že náklonnost
ruského obyvatelstva k Putinovu režimu i přes zjevné potíže, se kterými
se země potýká, připomíná stockholmský syndrom. „Lidé si nechali
vsugerovat pocit, že se země nachází v obležené pevnosti a oni tak stojí
proti domnělým vnějším nepřátelům,“ vysvětluje Kolesnikov. Jeden z
mála kritiků v ruském parlamentu Dmitrij Gudkov tvrdí, že se ruský
prezident momentálně veze na vítězné vlně i díky stále větší
finanční podpoře obrany. „Pokud ale nebude věnovat stejné úsilí a
finance také na domácí reformy, tak se může situace na domácí scéně
dramaticky změnit v jeho neprospěch.“

Sergej Markov očekává, že dojde k masivním protestům, jaké se konaly v
letech 2011 až 2012. „Nicméně je jasné, že Putin by nikdy nekapituloval
před pouličními protesty jako exprezident Ukrajiny Janukovyč. Kreml by
použil pro jejich potlačení všech dostupných prostředků,“ míní Markov.
Jak dále připomíná MacKinnon, prezident Putin nedávno říkal
představitelům Federální služby bezpečnosti (FSB), aby byli připraveni
zabránit snahám rozdělit před volbami ruskou společnost. To je podle
opozice jasným důkazem narůstající nervozity Kremlu z budoucího vývoje.
Někteří tak věří, že ve výše zmíněném souboji mezi televizí a
ledničkou začíná mít navrch právě lednička,“ uzavírá s nadsázkou
MacKinnon.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Spiegel vysvětlil rozdíl mezi Mosulem a Aleppem záběry z propagandy IS

Web německého časopisu Der Spiegel smontoval video o bojích v Aleppu a
Mosulu s použitím propagační agendy Islámského státu (IS, zakázaná v
Rusku). Upozornila na to německá služba televize RT.

Autor videa, politický komentátor Spiegel Online Christof Sydow uveřejňuje
pravidelně články o situaci na Blízkém Východě. Například, pod titulkem
Islámisté jako poslední naděje Aleppa a Putin útočí jak chce.

Sydow porovnává situaci v syrském Aleppu a iráckém Mosulu a míní, že
mezi těmto městy existuje „obrovský rozdíl."

Mosul se ocitl v rukou teroristické fronty IS, kdežto v Aleppu šlo, podle
Sydowa, pouze o ozbrojené povstání proti Damašku. Dnes se syrská vláda
snaží „potlačit povstání" a „záměrně" ničí civilní objekty.
Novinář proto nedává Aleppu šanci na „zahájení nového života, který
čeká, podle jeho názoru, Mosul.

V Mosulu, tvrdí autor videa, zasazuje koalice v čele s USA „přesné údery"
na pozice IS a pečlivě se vyhýbá obětem mezi civilisty. Všechny možné
oběti označuje Sydow za „průvodní škody," jež jsou ve válce
nevyhnutelné.

Úvahy o Aleppu jsou doprovázeny záběry zbořených budov. „Lidé
hladovějí, nemají pitnou vodu, dochází k poruchám v přísunu elektřiny,"
říká komentátor.

Ale v Mosulu, tvrdí Sydow, je celkem jiná situace: mají tu vodu, potraviny a
elektřinu.

Tato slova jsou ilustrována záběry Mosulu, jež byly dříve uveřejněny
propagačními službami IS. Místní obyvatelé tu vaří maso na ohni, sedí v
kavárnách, na ulicích je plno aut a procházejících se lidí.

Původ těchto záběrů nejdřív uveden nebyl. Pouze po ohlasech čtenářů
přiznal Spiegel Online svoji chybu a dodal poznámku: „Zdrojem je
propagační video IS."

„Nemáme jen videa IS, ale také zprávy od místních obyvatel. Ti ale
nemají možnost natočit video, aniž by nevystavili v nebezpečí svůj život,"
vysvětlil magazín na Twitteru.

„A tak bylo toto vyprávění nakonec opravené: nehledě na útok na Mosul
pod vedením USA, v městě žijí samozřejmě jen šťastní lidé. Tvrdí to
Spiegel Online. Zdrojem je propagační video IS," poznamenává ironicky RT
Deutsch.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Simoňanová označila status zahraničního agenta, jenž RT musí obdržet v
USA, za cejch

Šéfredaktorka RT Margarita Simoňanová označil status zahraničního agenta,
který musí dostat ruská televize RT America, za cejch.

Americké ministerstvo spravedlnosti dříve nařídilo televizi RT America, aby
se do 13. listopadu zaregistrovala jako zahraniční agent.

„Ani jeden novinář se nebude cítit klidně a pohodlně, když bude pracovat
v televizi, která je oficiálně přiznána zahraničním agentem. Je to
takový cejch, který (média — pozn. red.) musí pověsit na své vysílání,"
uvedla Simoňanová ve vysílání pořadu 60 minut na televizi Rossija 1.

„Brát interview bude mnohem složitější, neboť i o něm budeme muset
podávat hlášení. Jedná se o velmi velký počet překážek," dodala
Simoňanová.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Gazeta Wyborcza: Nikdo dnes Varšavě neposkytne víc než Moskva

Na pozadí zhoršujících se vztahů s evropskými partnery Polsko dostalo
šanci na normalizaci vztahů s Ruskem. Jak píše list Gazeta Wyborcza, strana
Jarosława Kaczyńského Právo a spravedlnost nechce utrpět další újmu na
svém image na mezinárodní aréně, a proto sblížení s Ruskem dopomůže k
největšímu úspěchu v zahraniční politice

Vztahy Polska s jeho nejbližšími evropskými spojenci se náhle zhoršily.
Podle listu Francie se cítí dotčena tím, že z politických důvodů došlo
ke zrušení důležité smlouvy na dodávky vrtulníků a z Německa se stal
hlavní soupeř v Evropě, od kterého Polsko chce odškodnění za druhou
světovou válku ve výši 6 bilionů dolarů. Vztahy s Ukrajinou se rovněž
zhoršily, neboť strana Právo a spravedlnost se domnívá, že historická
problematika týkající se Volyňského masakru musí vyjít v dvoustranných
vztazích do popředí.

Podle autora článku restart kontaktů s Moskvou může být přirozeným
důsledkem sporů se spojenci a otočky na východ. Mnozí poukazují, že o to
Právo a spravedlnost skutečně usiluje, zatímco úspěchu brání nedostatek
dobré vůle ze strany Moskvy.

„Rusko nechce vést dialog s Polskem ani o jedné otázce," prohlásil polský
ministr zahraničí Witold Waszczykowski v rozhovoru pro Polskie Radio. V srpnu
v rozhovoru pro ruský deník Kommersant Waszczykowski zase otevřeně
prohlásil, že „Polsko je připraveno ke spolupráci s Ruskem, ale nevidí z
její strany vstřícnou ochotu navázat dialog".

Rusko má ze své strany zájem na tom, aby tato strana zůstala u moci. Moskva
potřebuje, aby v zemi v centru Evropy vládli lidé, kteří podkopávají
evropskou jednotu a zpochybňují základní hodnoty liberálního právního
státu.

Jak uzavírá autor článku, sblížení s Ruskem bude pro Právo a
spravedlnost představovat šanci dosáhnout největšího
zahraničněpolitického úspěchu. Obnova exportu na východ zajistí podporu
hlavních stoupenců strany — zemědělců. Otázka, jak se k normalizaci
vztahů s Ruskem budou stavit ostatní voliči Práva a spravedlnosti, je
zbytečná, neboť tato strana „si již přisvojila monopol na patriotismus a
právo zařazovat své nepřátele mezi zrádce".

„Pokud existuje vůbec někdo, kdo je schopen provést tento manévr bez
politických následků, tak je to právě Jarosław Kaczyński", uzavírá
Gazeta Wyborcza.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zápas o ruský plyn: vyhrají všichni, kromě jedné hrdé země. Názor

Jak oznámil v Bruselu oficiální mluvčí Evropské komise Margaritis Schinas,
„podnikne Evropská komise veškerá nezbytná opatření k tomu, aby všechny
plynovody vstupující na území Evropské unie odpovídaly pravidlům EU,
fungovaly na stejné úrovni transparentnosti a byly přístupny jiným
operátorům“.

Přitom, jak vysvětluje nejmenovaný „diplomatický zdroj", v kuloárech bylo
dost jasně naznačeno, že Evropská komise hodlá tím rozšířit platnost
vůči Rusku celkem diskriminačního „třetího energetického balíku" EU na
výstavbu plynovodu Severní proud 2. Není na tom nic nového: EK už dost
dávno chce zapsat jeho body do mezivládní dohody s Ruskou federací včetně
mj. právního závazku operátora plynovodu pumpovat plyn do výrobců
nezávislých na Gazpromu (takoví však zatím prostě neexistují).

Současně Evropská komise ještě jednou požádala členské země EU o
mandát na jednání s Ruskem o výstavbě tohoto plynovodu.

Nikdo ze zainteresovaných osob však nemá velké pochyby o tom, že tento
mandát pod tou či onou záminkou nedostane.

A nejde vůbec o „přátele Ruska", ani o „Putinovy osobní přátele".

Nehledě na tvrdošíjné následování „amerického trendu", už prokázala
Evropská komise Rusku tolik potřebnou „nevídanou pružnost" při
obcházení onoho „třetího energetického balíku" v případě plynovodu
OPAL, který je pozemním prodloužením Severního proudu 1.

Otázka, která není v Evropě definitivně vyřešena, je poněkud jiná: kdo
bude „sedět" na západním konci potrubí?

Všechny ostatní otázky bude Rusko dost snadno regulovat pomocí „jižního
koridoru", čili „Tureckých proudů": jsou tam přece nevyužívané kapacity
Transanatolského a Transjadranského plynovodů, s jejichž pomocí se řeší
otázka „třetího energetického balíku" dost snadno.

Ne, Rusku není jedno, jestli bude tam „kontrola Evropské komise", nebo ne.
Je spíše nepříjemná, a bylo by samozřejmě lépe se obejít bez ní.
Němcům a Rakušanům však takový „bruselský přístup" EK k „proudům"
vyhovuje ještě méně, než Rusům.

A je pochopitelné, proč.

A zárukou toho není jen „turecká trasa", ale i čínsko-ruská Síla
Sibiře, a možná i „západní trasa" vedoucí také do Číny. A výstavba
obrovských kapacit na zkapalnění plynu na Jamalu a na Dálném východě.
Což je z hlediska nepolitizovaných německých energetiků velmi jasným
znamením toho, že je lépe nechat iluzí o „diktátu spotřebitelů", jimiž
dosud žije Brusel, a také jím hýčkaný „třetí energetický balík".
Vystoupení na asijské a tichomořské trhy plus na EU nezávislá první nitka
do Turecka znamenají velice jednoduchou věc: o ruský plyn teď bude třeba
zápasit.

A za této situace bude prostě šílenstvím odmítnout roli „privilegovaných
plynových partnerů Ruska", což velmi dobře chápou v Berlíně, Vídni,
Římě a Bruselu.

Poražení v „politickém a ekonomickém zápase o ruský plyn" nebudou: tak
či onak dostane každý svůj „kousek koláče". Otázka je jen v tom, čí
kousek bude větší a lepší. A dokonce pro Američany je ruský plyn v
Evropě „plusem" — to je přece „minus ruský plyn" na prémiových
asijských a tichomořských trzích. Tedy docela přípustná výměna.

A když říkáme, že „poražení nebudou", tak to samozřejmě kromě Kyjeva.

Názor autora se nemusí shodovat s názorem redakce

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin informoval o „ovládnutí“ dopravního letadla před zahájením OH v
Soči

„Je to tak citlivá část historie Olympiády. Schválně o tom nemluvíme,"
uvedl hlava státu.

„Měli jsme recepci před zahájením Olympijských her. Spolu s
představiteli Mezinárodního olympijského výboru jsme poté nasedli do
autobusu a jeli na stadion Fišt. Asi v polovině cesty mi předali sluchátko.
Volal jeden z náčelníků operativního štábu pro zajištění bezpečnosti
Olympijských her. Ten mi ohlásil, že bylo ovládnuto letadlo, které mělo
letět z Ukrajiny do Istanbulu a útočníci žádají o přistání v Soči,"
sdělil Putin.[/quote]

Ředitel Federální služby bezpečnosti Alexandr Bortnikov, který se také
zúčastnil tohoto filmu, uvedl, že bylo rozhodnuto „zapojit vojenské
letectvo, aby kontrolovali pohyb letadla".

„Zeptal jsem se ho, co navrhuje? A očekávaná odpověď byla taková: podle
plánu, se kterým se počítá v případě podobného rozvíjení situace…
Sestřelit," pokračoval Putin. [quote align="center" color="#999999"]

„Řekl jsem jim, aby jednali podle plánu. Na otázku těch, kdo jel v
autobuse, jestli je všechno v pořádku, jsem odpověděl, že ano. Dorazili
jsme na stadion a vešli jsme tam," dodal prezident.[/quote]

Hlava státu zdůraznil, že do úplného vyjasnění detailů hostům nic
neříkal a o několik minut později mu ještě jednou zavolali. Informovali ho,
že to byl pouze opilecký výstřelek, a že letadlo míří do Turecka a brzo
tam přistane.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Obama projednal s řeckým premiérem zachování sankcí proti Rusku

Prezident USA Barack Obama prohlásil, že s řeckým premiérem Alexisem
Tsiprasem projednal nutnost zachování sankcí proti Rusku a dále výměnu
výzvědných informací o terorismu.

„Také jsme projednali výměnu zpravodajských informací NATO, abychom
předešli teroristickým útokům a důležitost zachování sankcí do té
doby, než Rusko spolu s Ukrajinou nevyplní minské dohody," řekl prezident
USA na tiskové konferenci s Tsiprasem v Aténách. Tiskovou konferenci
přenášely americké televize.

Řecká vláda se staví skepticky vůči rozšíření evropských sankcí
proti Rusku, které se zavádí ve spolupráci s USA, přestože Řecko v
minulosti zavádění sankcí neblokovalo.

V roce 2014 zavedly USA sankce proti Rusku kvůli neshodám ohledně Ukrajiny,
Rusko odpovědělo kontrasankcemi.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„Největší hnus, který jsem zde zažil. Buď jste srabi, nebo prodejné
svině!“ Bašta a Schneider u jednoho stolu se spolupracovníkem Evropských
hodnot. Byla to řežba

O tématech, zda nás ohrožuje „ruská propaganda“, jestli je zřízení
„Chovancova útvaru při Ministerstvu vnitra pro boj s dezinformacemi“
útokem na svobodu, a proč neziskovky bojují s „kremelskou propagandou“, v
Praze na Novotného lávce debatovali bývalý velvyslanec v Rusku Jaroslav
Bašta, analytik Jan Schneider, mediální analytik a spolupracovník
think-tanku Evropské hodnoty Roman Máca a novinář, spolupracovník
organizace Člověk v tísni Ondřej Soukup.

Složení panelu představovalo dva protichůdné názorové tábory a debata
tomu odpovídala.

Jaroslav Bašta začal tím, že považuje sledování proruské nebo ruské
propagandy ze strany Ministerstva vnitra za ohrožení demokracie a tento
záměr podle něj znamená, že „k nám někdo zadními vrátky pouští
cenzuru a tváří se přitom, že to dělá pro naše dobro“. Bašta uvedl
zkušenost ze setkání se zástupcem spolku Evropské hodnoty Jakubem Jandou, s
nímž se nedávno účastnil mediální debaty. „Na straně jedné je
horoucí ‚evropská pravda‘ a na druhé ‚kremelská propaganda‘. Kdo
rozhoduje o tom, co ale je ta evropská pravda? To je přístup, kterým se bude
legálně eliminovat v duchu padesátých let každý alternativní názor a
kritika současného stavu. Pan Janda mi řekl, že dělám přesně to, co je v
zájmu ruské propagandy – že kladu příliš mnoho otázek a vytvářím
dojem, že neexistuje jen jedna pravda. Myslím, že to, co je a co není
propaganda, nemohl lépe zformulovat,“ uvedl Jaroslav Bašta.

Ondřej Soukup řekl, že označovat něco za nepravdivou informaci, za cenzuru,
mu připadá jako znevažující pro lidi, kteří byli stíháni v době, kdy
fungovala skutečná cenzura. „Myslím, že tady probíhá normální diskuse,
kdy každá strana má svůj prostor v médiích a označovat oponenturu za
cenzuru není namístě,“ uvedl Soukup.

Schneider: Evropské hodnoty preferují monolog

Jan Schneider ocenil, že panelisté měli odvahu na diskusi přijít a dodal,
že je třeba, abychom si opravili pojmy o demokracii, protože v demokracii je
názorový střet normální a její kvalita se pozná podle úrovně těchto
střetů. „Není mi ale jasné, zda think-tank Evropské hodnoty bojuje proti
propagandě, anebo jen proti Rusku, a propaganda je jen záminkou. Vytýkám jim
jednak jejich název, který uzurpuje evropské hodnoty jen pro jednu skupinu,
ale Evropské hodnoty mají zčásti neprůhledné financování, při svých
akcích preferují monolog, protože se bojí střetu,“ kritizoval Jan
Schneider práci spolku Evropské hodnoty. Tento tzv. think-tank podle něj má
podivnou metodologii, kterou mu vytýkají i akademici, kteří zdůvodňují,
že v případě výstupů práce think-tanku Evropské hodnoty jde o ideologii
a ne o analýzy. Cenzura podle Schneidera začíná označováním informace za
nepravdivou, nepravdivost ale musí být dokázána. „Myslím, že důkazy o
nepravdivosti postrádáme. Když s think-tankem Evropské hodnoty někdo
nesouhlasí, je kremelský agent nebo cenzor,“ uvedl Jan Schneider.

Roman Máca na úvod zdůraznil, že se debaty neúčastní jako zástupce
think-tanku Evropské hodnoty, ale jako osoba. Jaroslava Bašty se pak zeptal,
jestli považuje Bezpečnostní informační službu za ohrožení demokracie a
připomněl zprávu BIS, kde se konstatovalo, že cílem ruského informačního
působení je infiltrace médií, internetu a distribuce propagandy, ovlivnění
veřejného mínění, šíření dezinformací, šíření tenzí a podpora
populistických a extremistických entit. „Zaznělo také, že se Evropské
hodnoty bojí střetu, já sám za sebe se střetů nebojím. A co jsou
evropské hodnoty – pro mne je to svoboda, demokracie a posilování aktivní
občanské společnosti a liberální demokracie,“ řekl Roman Máca a dodal,
že konstruktivní kritiku vítá, odmítá ale vulgarismy a výhrůžky.

Podle Jaroslava Bašty je „hezké citovat zprávu BIS, která plní své
úkoly, ale je zde druhá rovina, kdy se na základě této zprávy začnou
posuzovat média, která ty obavy BIS naplňují". „Zástupci Evropských
hodnot jsou v České televizi a v rozhlase třikrát častěji než kdokoli
jiný, a přitom vydávají materiály, které jsou kritizovány jako skrytá
ideologie. Je zde seznam webů a novin, které jsou proruské. Mám pocit, že
na té druhé straně stojí cenzoři,“ řekl Jaroslav Bašta. Ondřej Soukup
uvedl, že častý výskyt zástupců Evropských hodnot v médiích je dán
jejich pracovitostí a aktivitou a dodal, že BIS aktivity Ruska na našem
území sleduje od devadesátých let a nedovolil by si tvrdit, že jsou
výsledkem jen neurčité obavy.

Chovanec by měl být okamžitě odvolán

Jan Schneider se domnívá, že Rusové tady nedělají „nic jiného, než
mnohé jiné státy s tím rozdílem, že u těch ostatních nám to nevadí“.
„Tajné služby a spousta politiků se chová v této době stejně, jako se
chovali po roce 1948, kdy platilo, že co přišlo ze Sovětského svazu, bylo
svaté, teď jde o Západ. Když už ale máte nedůvěru k Rusům, nepovažujte
je za blbce, oni totiž mohou přijít i ze Západu. Tajné služby a
bezpečnostní aparát jsou povinny zaujmout kruhovou obranu a jestliže ministr
Chovanec vyhlašuje, že jeho útvar se bude zabývat ruskou propagandou, měl
by být okamžitě odvolán, protože oslabuje obranyschopnost České republiky
a přímo označuje díru v obraně, která tady je. Budeme-li se zabývat
propagandou jako takovou, nemůže jako poradní instituce na ministerstvu
působit organizace placená ze zahraničí,“ uvedl Jan Schneider.

Roman Máca řekl, že zprávu BIS považuje za obecné vodítko. „Probíhá
monitoring médií a označení některých vychází z dlouhodobých analýz.
Pokud jde o kruhovou obranu, kterou by stát měl zaujmout, myslím, že náš
stát je součástí mezinárodního společenství, mezi spojenci jsou
demokratické země, a pokud jde tedy o nějakou obranu, určitě se nebudeme
chtít bránit jiným demokratickým zemím. Partneři z demokratických zemí
nemají zájem, aby u nás docházelo k destabilizaci,“ vysvětlil Roman Máca.

Jaroslav Bašta reagoval konstatováním, že naše služby by se měly zabývat
především ochranou naší země a měly by monitorovat všechno včetně
aktivit zemí, které Máca označil za liberálně demokratické. „To, že je
někdo naším spojencem, neznamená, že bude postupovat tak, aby pro nás
dělal jen to nejlepší, jeho zájmy nemusí být v souladu s našimi zájmy.
Druhá věc je, že seskupení aktivních mladých lidí, jako jsou Evropské
hodnoty, by nemělo vypadat jako veřejná divize BIS. Mluví se o ruské
propagandě, ale nikdo si nevšímá, že v některých otázkách přejímáme
propagandu někoho jiného. Všiml jsem si v konfliktu na Ukrajině, jak český
tisk nekriticky přejímal zprávy a nikdo nepoukázal na to, že jsou tam
nepravdivé nebo úplně nesmyslné věci,“ řekl Jaroslav Bašta a uvedl, že
pokud chtěl mít reálný obraz o dění. , četl ukrajinské, ruské a
povstalecké zdroje a hledal to, o čem ta která strana píše, a teprve na
základě toho, co kdo zamlčoval, pak začal pátrat po tom, co se opravdu
děje. „Tento přístup ale nevidím v našem tisku ani ve zprávách, které
nás varují před nějakou propagandou. Tady není zájem podávat objektivní
informace, tady je zájem dávat informace, které jsou na naší straně.
Nezávislost tisku a informací může být deformována tím, že lidé budou
mít strach, že budou označeni za nositele prokremelské propagandy,“
vysvětlil svůj pohled Jaroslav Bašta.

Ondřej Soukup mu oponoval a řekl, že se všemi omezeními, která česká
novinářská scéna má, si myslí, že přinejmenším mainstreamová média
včetně veřejnoprávních udělala během konfliktu na Ukrajině solidní
práci. „Rozhodně to s médii není tak špatné a kritériem je
ověřování faktů, což v některých menších názorově vyhraněných
médiích není. Pokud něco není ověřitelné, je to lež a nejde o
novinařinu,“ řekl novinář Soukup.

Za zpochybnění důvěryhodnosti si mohou média sama

V další části debaty Jan Schneider uvedl, že propaganda funguje také
prostřednictvím zamlčování a think-tank Evropské hodnoty by měl brát v
úvahu například informace o upálení lidí v Oděse. Také vyzval zmíněný
think-tank, aby se distancoval od vypracovávání seznamu médií šířících
proruskou propagandu, protože jinak to podle něj „připomíná praktiky
Adama B. Bartoše, který s ,přátelskými úmysly‘ sestavuje seznamy
významných Židů u nás“. „Vypracování takových seznamů mají ve své
působnosti pouze státní instituce a ne soukromí fanatici, kteří dělají
seznamy proruských webů. To je jeden z největších hnusů, které jsem tady
zažil,“ řekl Jan Schneider.

Další téma, které Schneider do debaty uvedl, byla samotná ruská propaganda,
když se zeptal, kde se s ní konkrétně lidé setkávají. Roman Máca řekl,
že je lépe používat termín dezinformační kampaň a jako příklad
vlastní zkušenost ze Slavjansku, kde za jeho pobytu město normálně
fungovalo, ale na českých webech se psalo, že město už v podstatě
neexistuje a že tam vznikají koncentrační tábory a odehrávají se v něm
různé bizarnosti. „Nikdy jsem netvrdil, že mainstreamová média jsou
bezchybná, ale důležité je ty chyby napravovat. V případě České
republiky je třeba rozlišovat ruskou a proruskou propagandu. Ta ruská je u
nás slabší, protože je zde dominantně zastupovaná mnohojazyčnou
lokalizací Sputniku, důležitější je dezinformační kampaň proruská,
která systematicky šíří dezinformace a podkopává důvěru k
demokratickým institucím a veřejnoprávním médiím a štěpí společnost a
oslabuje stát navenek. Pokud jde o příklad ruské propagandy, je to třeba
dezinformace ze Sputniku o tom, že se 17. listopadu chystá český Majdan,“
uvedl Roman Máca. Jaroslav Bašta konstatoval, že za zpochybnění
důvěryhodnosti veřejnoprávních médií si mohou tyto instituce samy a
nedůvěra je věcí jejich jednostrannosti.

Schneider se pak znovu pustil do kritiky spolku Evropské hodnoty a ptal se,
proč má sto pracovníků a přitom se zabývá jen ruskou propagandou. „Odvažuji
se tvrdit, že jim vůbec nejde o propagandu, ale že to je tzv. think-tank,
který je placen mnohými vládami jen proto, aby nacházel cokoli proti Rusku.
Kdyby mu šlo o propagandu, musel by se zabývat mnoha jinými věcmi, jeho
školicí programy by začínaly rokem 2003, kdy celý svět byl podroben
neskutečné masáži při přepadení Iráku. Zabýváte-li se propagandou,
jděte hlouběji. Jinak se sami dopouštíte propagandy. Evropským hodnotám
vyčítám, že jsou buď takoví srabi, že se bojí říct, že tak, jak jsme
byli otočeni na Východ, dnes jsme otočeni na Západ, anebo jsou to prodejné
svině, které se nechají koupit a lžou. Kdyby Evropské hodnoty chtěly
zvýšit odolnost národa proti propagandě, budu jim tleskat, ale když
dělají jenom půlku, stávají se mými nepřáteli,“ řekl Schneider.

Roman Máca oponoval s tím, že kdyby si myslel, že má jedinou pravdu, na
diskusi by nešel, a že vítá konstruktivní kritiku. „Snažíme se
zvýšením osvěty posilovat odolnost obyvatelstva proti propagandě. A
Evropské hodnoty se nezabývají jenom Ruskem, mnohé kritické výstupy nejsou
jen o Rusku,“ řekl Roman Máca.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Úřady EU nenašly žádná porušení pravidel EU v rusko-maďarském projektu
JE Pakš

Evropská komise schválila výstavbu nových bloků jaderné elektrárny Pakš
v Maďarsku za účasti Ruska. Komise nenašla žádná porušení pravidel EU
při stavbě JE navzdory dřívějších námitek ze strany Bruselu, oznámil to
předseda úřadu maďarského premiéra János Lázár.

Dohoda o účasti Ruska v projektu byla podepsána v roce 2014. V
následujícím roce Evropská komise oznámila maďarské vládě, že projekt
Pakš-II je v rozporu s unijními pravidly — jak technickými, tak i
ekologickými. V lednu 2016 evropské úřady začaly s vyšetřováním
projektu Pakš-II a zaměřily se na státní dotace, přístup k informacím a
průběh veřejné zakázky.

„Samozřejmě z politických důvodů se Evropská komise snažila zamezit
využití ruských zdrojů v energetických projektech včetně jaderné
energetiky. Zároveň to byla příležitost jak si srovnat účty s premiérem
Orbánem, který šel do tvrdého konfliktu s Komisí ohledně celé řady
otázek včetně otázky migrační politiky," řekl Mitrachovič.

V rámci vyšetřování se Komisi nepodařilo najít ani jedno porušení,
upozornil expert.

„Všechny námitky byly v jistém smyslu nadsazené. Jedná se o zcela
adekvátní projekt. Rosatom ví, jak k němu z technického hlediska
přistupovat a nepovedlo se dokázat, že je ekonomicky nevýhodný. Celkem
vzato Evropská komise využila své formální pravomoci a ničeho reálného
se jí nepodařilo chytit," uzavřel Mitrachovič.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kavárna, to je jenom nálepka od Zemana a jeho příznivců. Nadávky a
nenávist mě ujišťují, že jsme s protestem udělali dobře, říká Petr
Gazdík

ROZHOVOR „Obávám se většího izolacionismu USA.“ K volbě prezidenta
světové velmoci se pro ParlamentniListy.cz vyjádřil šéf STAN Petr Gazdík.
V rozhovoru se věnuje i české politické scéně a vysvětluje, proč
zabránil umělcům na Staroměstském náměstí přečíst jejich protestní
prohlášení. K připravovaným akcím k 17. listopadu pak ještě dodává:
„Nečekám žádný pokus o svržení prezidenta. A nejsme ani v takové
situaci, ve které by měly místo jiné postupy, než demokratické mechanismy.
Všechny výkřiky a varování před převraty a svrháváním vidím jako
notně hysterické.“

Je pro vás vítězství Donalda Trumpa až tak velkým překvapením? A jak by
se to mohlo dotknout ČR? Domníváte se, že Trump splní své sliby a bude
mít snahu domluvit se s Vladimírem Putinem, jak si „rozdělit“ svět po
vzoru Jaltské konference? Opravdu omezí aktivity americké armády v
Severoatlantické alianci, anebo to byla jen silná předvolební rétorika?

Obávám se většího izolacionismu USA. Nečekám žádnou novou Jaltskou
konferenci a parcelování světa. Spíš teď bude záležet na soudržnosti EU
– a na tom, zda se probere a bude více akceschopná. Mění ji migrační
krize, mění ji odchod Velké Británie. Zatím mi chybí aktivnější reakce.
A totéž bude platit i o vztahu s USA, s jeho novým prezidentem. Ale počkal
bych, co Donald Trump začne skutečně dělat. Předvolební rétoriku beru s
rezervou.

Prezident Zeman před několika dny uvedl na veřejnosti, že by v Bílém domě
spíše uvítal Donalda Trumpa než Hillary Clintonovou. A nyní po vítězství
Trumpa veřejně prohlásil, že je s výsledkem voleb v USA opravdu spokojený.
Myslíte si, že toto prohlášení by mohlo mít vliv na zlepšení
česko-amerických vztahů, které nejsou v současné době zrovna optimální?

Tak bych to neviděl. Bude záležet na tom, jak velký zájem projeví nový
prezident o svět kolem USA, o Evropu zvlášť a pak o Českou republiku. Ale
ptáte se mě, jak zvolení Trumpa ovlivní vztahy s USA. Ale já se ptám: „Jak
vztahy s USA ovlivnilo třeba prezidentovo prohlášení, že americký
velvyslanec má na Hradě dveře zavřené?“ Donalda Trumpa bych do toho teď
netahal.

Vraťme se k událostem české politiky. Domníváte se, že rozruch ohledně
návštěvy dalajlámy i udělování medailí k 28. říjnu už pominul, anebo
bude mít ještě své další pokračování? A jak byste nyní, už s
určitým časovým odstupem, zhodnotil všechny ty bouřlivé události
včetně „kauzy Brady“ a protestů některých našich umělců? Změnil
jste vy – jeden z hlavních iniciátorů shromáždění na Staroměstském
náměstí – na některé aspekty zmíněných případů svůj názor?

Zásadně nezměnil. Spíš mě další vývoj událostí a reakce některých
lidí – často nenávistné a plné nadávek – přesvědčily, že to byl
krok správným směrem. Vyvážila je vlna podpory tomuto kroku. A jsem rád,
že shromáždění na Staroměstském náměstí proběhlo bez nenávisti a
divokých výkřiků.

Česká veřejnost se po zmíněných událostech opět víc rozdělila. A to i
z toho důvodu, že vláda i prezident tvrdí úplně něco jiného než řada
dalších politiků. Jedna strana totiž prohlašuje, že naše špičková
politická reprezentace udělala dobře, když vydala prohlášení, v němž se
distancovala od návštěvy dalajlámy a že oficiálně se s tibetským
duchovním nesetkávají ani politikové významných západních zemí. Druhá
strana naopak říká, že zbytečně poklonkujeme Východu a i ministři, bez
ohledu na diplomatická pravidla, se mohou setkávat, s kým chtějí. Jak se v
tom orientovat, komu vlastně věřit?

Předně nemyslím, že to společnost rozdělilo – jedno prohlášení
společnost neštípne. Naše společnost je rozdělená a jen se to znovu
ukázalo a myslím si, že se to bude ukazovat i nadále. K tomu prohlášení
snad už jen krátce: Nepopíráme politiku jedné Číny, ale reagovat na
námitky čínské strany prohlášením čtyř nejvýše postavených
ústavních činitelů, to mi přijde opravdu neadekvátní situaci. Každý ať
to posoudí svým rozumem – demokracie předpokládá, že si volič bude
ochoten porovnat informace, utřídit si je, bude ochoten nad nimi přemýšlet.
Dívejme se a přemýšlejme.

Jak vůbec posuzujete nedávná vystoupení našich známých umělců v této
souvislosti – Vojtěcha Dyka, Jiřího Bartošky či Jana Krause? Co bylo
vlastně příčinou toho, že jste jim, podle vašeho tvrzení na TV Prima,
zakázal přečíst jejich prohlášení? A jak hodnotit názory některých
lidí, kteří například doporučují těmto „revolucionářům v
mercedesech“ vyjet do ekonomicky slabších regionů, aby se dostali do
reality a poznali skutečné problémy obyčejných lidí…

Ctím právo každého mít svůj názor a ve svobodné společnosti jej
svobodně vyjádřit. Ctím také právo svolavatelů jakéhokoliv
shromáždění mluvit do toho, kdo promluví a kdo ne. Zaznamenal jsem mimo
jiné protesty Strany zelených. To přeci není oprávněný nárok. A k
umělcům: Chtěl jsem oslavu, ne protestní akci – a vyzývání k
občanským nepokojům mi k tomu prostě nesedlo. I když s důvody umělců
třeba i souhlasím.

Já žiji na Zlínsku, moje rodina žije na Zlínsku, nemyslím si tedy, že
bych neznal život lidí i v malých obcích.

A co Miloš Zeman? Dá se říct, že šarádami okolo udělování medailí
ztratil nějaké to procento na své popularitě? Nezatvrdili se proti němu i
ti lidé, kteří ho dříve volili jako menší zlo? Domníváte se, stejně
jako někteří komentátoři, že Zemanovi příznivci pojali jeho kroky okolo
návštěvy dalajlámy jako boj svého prezidenta „proti těm nahoře“, tedy
i proti „kavárně“, pravici a některým umělcům?

„Kavárna“ a tak dále – to jsou klišé. Lépe se skrze ně vysvětluje
mnohdy složitá situace, ve které se společnost nachází. Dejte někomu
nálepku, rozdělte svět na hodné a zlé a je vše jasné! Je to jednoduché,
ale život je složitější.

Popularitu Miloše Zemana ukáže průzkum a pak volby, pokud do nich znovu
půjde. A tady je další klišé – tvrzení Zemanových příznivců, že se
část národa nesmířila s jeho volbou. I to nemusí být pravda. Smířil
jsem se s ní, ctím rozhodnutí suverénních voličů, ale to neznamená, že
souhlasím s tím, co Miloš Zeman říká nebo co dělá. Zaměňujeme
příčinu za následek.

Co byste řekl k novému prezidentskému kandidátovi, který nyní rozjíždí
svoji kampaň, tedy k Michalu Horáčkovi? Jak například posuzovat jeho
minulost, když byl za komunismu vedený jako „domácí dělník“ a přitom
dělal kšefty v sázkách? Domníváte se, že by mu mohlo nyní pomoci
poradenství Magdy Vášáryové, která však dlouhodobě kritizuje Čechy za
jejich postoj k uprchlíkům?

Minulost musí pan Horáček vysvětlovat sám. Řada lidí to může vnímat
kontroverzně, ale zase je to na posouzení voličů, oni rozhodnou.
Poradenství paní Vášáryové nechci hodnotit, neznám její zkušenosti z
kampaněmi.

Politika se v současné době dostává do starých kolejí a největší tlak
je nyní vyvíjený na premiéra Sobotku. Preference ČSSD se totiž řítí
dolů, když Andrej Babiš jich už získal, podle zveřejněných průzkumů,
asi dvojnásobek. Možná i proto předseda vlády svaluje vinu na ministry a
prezidenta Zemana a chce vyměnit i některé členy ve svém kabinetu. Co mu
ale takové jednání může přinést? A co bude dál s celou sociální
demokracií?

Problémy ČSSD naštěstí vůbec nemusím řešit. Ani si netroufám
predikovat, jak to s ní bude dál, to záleží na mnoha faktorech,
především na různých – a to i protichůdných – tendencích v této
straně.

Výměnu ministrů necelý rok před volbami ale beru jako ryze marketingový
tah. Poslední rok vlády je slabší, navíc se noví ministři budou nějakou
dobu rozkoukávat. Co od nich tedy pan premiér očekává? Vize a koncepční
změny asi ne, takže tuto výměnu beru spíše už jako první předvolební
billboard.

Co se může stát za týden o svátku k 17. listopadu? Myslíte si, že by mohl
přijít pokus o „násilné svržení prezidenta“? A budou se aktivizovat i
Zemanovi příznivci, nebo patří k mlčící, ale volící většině, která
na nějaké demonstrování kašle?

Nečekám žádný pokus o svržení prezidenta. A nejsme ani v takové situaci,
ve které by měly místo jiné postupy, než standardní demokratické
mechanismy. Všechny výkřiky a varování před převraty a svrháváním
vidím jako notně hysterické a nevím, kde se berou.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Maria Zacharovová dala Polsku lekci z historie

Moskva nenechá bez odpovědi demontování sovětských památníků v Polsku,
ale doufá, že polská vláda přehodnotí své plány, řekla oficiální
mluvčí MZV RF Maria Zacharovová.

„Doufáme, že se polská vláda nenechá manipulovat těmito extremisticky
naladěnými politiky a nebude realizovat opatření, která skutečně
hraničí s barbarstvím", řekla na brífinku.

„Požadujeme zachování politické historie a jejích symbolů. Ve Varšavě
musí pochopit, že praktická realizace plánů rozsáhlého demontování
památníků Rudé armády nebude ponechána bez odpovědi. Plnou odpovědnost
za neodvratné následky pro dvoustranné vztahy bude nést polská strana",
dodala.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Ruská letadla kontrolují situaci s lesními požáry v Izraeli

Dvě letadla Be-200ČS ruského ministerstva pro mimořádné situace jsou
kromě hašení požárů zapojena i do monitoringu situace s lesními požáry
v Izraeli, oznámili v tiskové službě ruského ministerstva.

Kromě toho upřesnil, že dnes bojují letadla ministerstva po dohodě s
izraelskými úřady s ohněm v okolí Jeruzaléma a Haify. „Úkolem ruských
letců je lokalizovat nové a zlikvidovat už zuřící požáry," zdůraznili
na ruském ministerstvu.

Dříve se už posádkám letadel Be-200 za podpory pozemní protipožární
skupiny podařilo zabránit rozšíření požárů k městu Haifa.

Letadla Be-200 ruského ministerstva pro mimořádné situace dorazila do
Izraele postiženého lesními požáry 25.listopadu na základě nařízení
ruského prezidenta a na žádost izraelské strany, která požádala o pomoc
cizí země, mimo jiné i Rusko. Kromě Ruska poskytuje Izraeli pomoc Řecko,
Itálie, Chorvatsko, Kypr, Španělsko, Turecko a Ázerbájdžán.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Bílý dům oznámil odvolání schůzky Putina a Trumpa

Formální schůzka prezidentů USA a Ruska Donalda Trumpa a Vladimira Putina na
summitu APEC ve Vietnamu se konat nebude, oznámila mluvčí Bílého domu Sarah
Sandersová, kterou cituje agentura Bloomberg.

Podle jejích slov se schůzku nepodaří zorganizovat kvůli nabitému
grafikonu amerického prezidenta.

Kreml a Washington předtím nevylučovaly, že se oba prezidenti mohou setkat
na okraj summitu APEC.

Dříve označil Trump možné rozhovory s ruským předákem za důležité.
Podle jeho slov by mohla Moskva pomoci zesílit nátlak na Pchjongjang. Hodlá
kromě toho projednat s Putinem mírové urovnání na Ukrajině.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Moskva připustila apokalyptický scénář na Korejském poloostrově

Dnes existuje scénář apokalyptického rozvoje událostí na Korejském
poloostrově, Rusko počítá s tím, že se nestane, oznámil náměstek
ruského ministra zahraničí Igor Morgulov.

„Bohužel musím říci, že existuje apokalyptická varianta rozvoje
událostí v tomto regionu, velmi doufám, že má regionální společnost
dostatek zdravého rozum, aby se tento negativní scénář nerealizoval," řekl,
když vystupoval na schůzi klubu Valdaj v Soulu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Podpořte ukrajinskou pilotku v ruském vězení, žádal poslance Kalousek.
Poté přišel k pultíku komunista a...

Šéf TOP 09 Miroslav Kalousek dnes ve sněmovně navrhl, aby poslanci svým
usnesením podpořili otevřený dopis polských a ukrajinských intelektuálů
evropským lídrům – „Free Savchenko“. „Nevidím vhodnou chvíli na to,
abychom tuto věc mohli zařadit,“ reagoval ale na to předseda poslanců
KSČM Pavel Kováčik a jménem skupiny komunistických poslanců, jejichž
jména přečetl, návrh Kalouska vetoval.

V Rusku zadržovaná ukrajinská poslankyně a válečná letkyně Nadija
Savčenková má – jak se dnes odpoledne ukázalo – velkého zastánce v
osobě předsedy TOP 09 Miroslava Kalouska. Ten totiž dnes navrhl, aby se
poslanci zabývali přímo na půdě Poslanecké sněmovny mimořádným bodem,
a to „odpovědí Poslanecké sněmovny Parlamentu ČR na otevřený dopis
polských a ukrajinských intelektuálů evropským lídrům“.

„Ruské orgány se vysmívají lidským právům a pohrdají minskými
dohodami,“ poznamenal k tomu Kalousek. Podle něj Savčenková v Rusku drží
suchou hladovku, což znamená, že nepije, a tak je jakákoliv akce na její
záchranu více než žádoucí, a to co nejrychleji. Podle Kalouska by měly
být podniknuty takové kroky, které by vedly k okamžitému propuštění 34leté
Savčenkové.

„Nevidím vhodnou chvíli, abychom tuto věc mohli zařadit,“ reagoval ale
na to předseda poslanců KSČM Pavel Kováčik a jménem komunistických
poslanců návrh Kalouska vetoval. Návrh jej sice prý nabádá k tomu, aby o
něm popřemýšlel, ale jiná situace by prý nastala, kdyby se ta věc
vyloupla zčistajasna. Ovšem v tomto případě podle něj tak tomu není.

Savčenková je v ruské vazbě od června 2014. Podle Moskvy jako
příslušnice dobrovolnického praporu v Donbasu úmyslně navedla na
neozbrojené ruské novináře palbu ukrajinských minometů, které zabily
Igora Korneljuka a Antona Vološina z Všeruské státní televize a rozhlasu.
Savčenková podle žalobců po útoku přešla hranice jako uprchlice s
padělanými doklady. Ukrajinská důstojnice všechna obvinění od počátku
kategoricky popírá a tvrdí, že byla do Ruska zavlečena násilím poté, co
ji zajali proruští separatisté. Ruský prokurátor jí za údajnou vraždu
dvou ruských novinářů navrhl 23 let vězení.

Bělobrádek píše Putinovi

Na její případ již dnes zareagoval vicepremiér a předseda KDU-ČSL Pavel
Bělobrádek, který se prý osobním dopisem obrátí na ruského prezidenta
Vladimira Putina, aby byla Savčenková propuštěna. Bělobrádek o tomto
dopise dnes poslance osobně informoval s tím, že je možné se svými podpisy
k výzvě připojit.

„Ten dopis ruských intelektuálů byl napsán včera. Můžeme samozřejmě
teď dlouze diskutovat, jestli to zařadíme příští týden nebo příští
měsíc. Pokud jí své usnesení chceme poslat s věncem na hřbitov, tak to
samozřejmě můžeme. V takovém případě doporučuji, abychom tam připojili
i doušek, že Poslanecká sněmovna se přihlašuje k ideálům 25. února,
protože na tom už se soudruzi nedávno usnesli,“ reagoval poté Kalousek a
řekl, že poslanci mohou podepsat výzvu, kterou se přihlásí k návrhu
usnesení Poslanecké sněmovny, a Karel Schwarzenberg, jako doyen sněmovny a
šéf zahraničního výboru pak arch s podpisy odnese na ruské velvyslanectví.

„Usnesení sněmovny by ale mělo větší váhu,“ dodal Kalousek. Dalšími
slovy pak vyslovil dokonce lítost nad tím, jak v dolní komoře dobře funguje
„Putinova pátá kolona“.

"Ve vší úctě k vaší pozici přece jenom váš dopis prezidentu Putinovi mi
tak trochu připomíná Ilju Repina, kak Záporožci pisáli pismó tureckomu
sultánu. Přece jenom usnesení Poslanecké sněmovny je usnesení ústavní
instituce, která má větší šanci oslovit ostatní partnery v rámci
Evropské unie, a proto jsem tolik usiloval o to usnesení. Je mi líto, že
Putinova pátá kolona v této sněmovně ho zavetovala," zmínil Kalousek na
konto aktivity vicepremiéra Bělobrádka a na adresu KSČM.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zemanova ostrá kanonáda: O Šabatové si myslím jen to nejhorší. Usnadněme
vízový styk s Ruskem. "Nechutný vtip" o Trumpovi

„Člověk, který stojí, lidem káže. Člověk, který sedí, si s lidmi
povídá,“ řekl úvodem svého setkání v Libochovicích prezident Miloš
Zeman, sedící na pódiu před shromážděnými občany. Do Libochovic
zavítal v rámci své návštěvy Ústeckého kraje.

Následně se Zeman vyjádřil také k nezaměstnanosti, kdy on sám by byl pro
odebrání sociálních dávek lidem, kteří odmítnou nabízenou práci. „Tento
lék doporučuju v každém městě, v každé obci. Jsem rád, že byl
parlamentem přijat zákon, který říká, že ten, kdo odmítne veřejnou
službu, má nárok jen na tzv. existenční minimum,“ zmínil Zeman. „Když
lidé nepracují, nepředávají pracovní návyky ani ve své rodině, a tím
vychovávají další generace nepracujících,“ dodal.

Ani v Libochovicích Zeman neprozradil, zda bude znovu kandidovat. „Demokratická
společnost má jednu výhodu. Že o tom, který politik vyhraje nebo nevyhraje,
rozhodují občané. Toto je jejich základní výhoda, že osud politiků je v
rukou občanů, nikoliv osud občanů v rukou politiků,“ nechtěl tak Zeman
tipovat, zda by byl znovu zvolen.

Řeč přišla i na liberalizaci bezvízového styku s Tureckem a Ukrajinou. „Nedomnívám
se, že by s Tureckem byla vhodná liberalizace bezvízového styku. Vím, že
si to Turecko klade jako podmínku, aby zadržovali na svém území migranty,“
řekl Zeman. „I když Evropská unie tvrdí, že se nenechá vydírat, tak se
na toto řešení musíme připravit,“ dodal. Bezvízový styk s Ukrajinou by
podle něj měl perspektivní význam. „Ale v dnešní době je na Ukrajině
občanská válka. Neklid by se tak mohl zanést k nám. Byl bych tedy proti
bezvízovému styku, i když jej nemohu vyloučit,“ sdělil. Sám by se
přimlouval za usnadnění vízového styku s Ruskem. „Občanská válka tam
nehrozí a islám tam není, narozdíl od Turecka, vládním náboženstvím,“
dodal.

Miloš Zeman na náměstí v Libochovicích.

I zde Zeman pozval přítomné novináře na zítřejší část návštěvy ve
Vršovicích, kde si vyzkouší samopal. „Budu střílet do terče. Budu mít
sedm nábojů,“ řekl se smíchem.

První si přečtu program, nechtěl Zeman komentovat nově založenou
Robejškovu stranu

K nové straně politologa Petra Robejška se nechtěl prezident vyjadřovat,
učiní tak, až si přečte její program. Název sám podle něj nic
důležitého neříká. „V Česku máme přibližně osmdesát stran a hnutí.
Opakuji, osmdesát. Tak toto bude 81. Uvidíme, jestli přežije,“ dodal.

Nechyběla ani otázka na zahraniční návštěvy. „Když je něčeho moc,
tak se to přejí. Moje nejoblíbenější zahraničí je Vysočina,“ řekl.

Na další dotaz z publika ohledně vystoupení z EU Zeman odpověděl, že
podpoří pouze zákon o obecném referendu. „Při vší kritice považuji
její výhody za větší než její nevýhody,“ řekl, že on sám by
hlasoval proti. „Nesouhlasím s vaším názorem, ale udělám vše pro to,
abyste jej mohl hlásat,“ citoval následně Voltaira.

Řeč přišla i na americké volby, kdy Zeman pouze sdělil jeden vtip. „Víte,
proč se Donald Trump dívá na televizi? Protože se dívá, jak vysoko
skáčou Mexičané ve skoku o tyči,“ řekl podle svých slov „nechutný
vtip“, který souvisí s Trumpovým úmyslem postavit na hranicích s Mexikem
zdi.

Na dotaz k ombudsmance Anně Šabatové se nechtěl prezident vyjadřovat. „Protože
si o ní myslím jen to nejhorší,“ sdělil. Závěrem pak prezident podepsal
pamětní knihu, přidal stuhu na prapor města a převzal dary z rukou
starostky města.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Advokát: Porošenko slíbil Savčenkové místo v ukrajinské vládě

Ukrajinský prezident Petro Porošenko hovoří v dopise adresovaném Naděždě
Savčenkové, obviněné v Rusku ze spoluúčasti na smrti žurnalistů
televizní stanice VGTRK na Donbasu, že pro ni má místo ve vládě, oznámil
její advokát Mark Fejgin.

Ve středu Porošenko prohlásil, že je připraven udělat vše, co je v jeho
silách, aby se Savčenková vrátila domů co nejdřív zdravá a živá. Ve
čtvrtek advokát Savčenkové oznámil, že přerušila suchou hladovku, toto
její rozhodnutí „ovlivnila prosba Petra Porošenka a všech, kdo ji
podporují".

Naděžda Savčenková byla obviněna ze spoluúčasti na smrti novinářů
VGTRK Igora Korněljuka a Antona Vološina. Podle údajů vyšetřování byla
Savčenková v létě 2014 k dispozici praporu Ajdar a korigovala palbu
ukrajinských vojsk v Luhanské oblasti. Právě ona poskytla souřadnice pro
útok, v jehož důsledku zahynuli občané Ruska. Poté překročila hranici
Ruska bez dokumentů jako uprchlice. Při kontrole dokladů však byla zadržena
kvůli identifikaci a ověření totožnosti. Prokuratura žádá, aby
Savčenková byla odsouzena ke 23letému vězení. Doněcký soud Rostovské
oblasti stanovil datum vyhlášení rozsudku na 21. — 22. března.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pranker Vovan uveřejnil rozhovor Porošenka s „prezidentem Kyrgyzstánu“

Pranker Vladimír Kuzněcov, známý pod pseudonymem Vovan, uveřejnil na svém
Facebooku vysvětlení jednoho z nedávných žertů vůči ukrajinskému
prezidentovi Petru Porošenkovi.

Podle svých slov pranker zavolal 2.listopadu ukrajinskému prezidentovi jménem
prezidenta Kyrgyzstánu Almazbeka Atambajeva.

Nejdříve se pranker Porošenka zeptal, jaké stanovisko zaujímá Kyjev k
členství v SNS.

„Plnohodnotná spolupráce v rámci SNS, v němž vedoucí roli hraje Rusko,
odporuje zdravému rozumu", odpověděl ukrajinský prezident.

Poté posoudili situaci kolem cukrářského závodu společnosti Roshen v
Lipecku. Pranker navrhl Porošenkovi, že vlastnictví převede na!své lidi",
aby na ukrajinského prezidenta nebyl vytvářen nátlak.

Zpráva o telefonickém rozhovoru s prezidentem Kyrgyzstánu se tentýž den
objevila na oficiálních stránkách ukrajinského prezidenta. Uvádí se v ní,
že prezidenti údajně „posoudili aktuální otázky programu dne,
týkající se ukrajinsko — kyrgyzských vztahů".

V kanceláři prezidenta Atambajeva vyvrátili uskutečnění rozhovoru a
vyjádřili předpoklad, že se Porošenko stal obětí žertu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Velvyslanec Ruska v Česku pro PL: Skripal? To nemá cenu komentovat. USA
odposlouchávají vše. Hlavní jsou obchodní vztahy. Maršál Koněv
zachránil Prahu před zničením

ROZHOVOR Že Rusko v Británii zabilo bývalého dvojitého agenta Sergeje
Skripala? „Je to provokativní kampaň, nemá smysl to komentovat,“ sdělil
v rozhovoru pro ParlamentníListy.cz velvyslanec Ruské federace v Česku
Alexandr Vladimirovič Zmejevskij. Vyjádřil se rovněž k palčivé kauze
kolem pomníku maršála Koněva v Praze nebo blížících se ruských
prezidentských volbách.

Pane velvyslanče, 1. ledna 2018 uplynulo 25 let od navázání diplomatických
vztahů mezi Českou republikou a Ruskou federací. Nemohl byste se podělit s
našimi čtenáři o vaše hodnocení vzájemných vztahů mezi našimi zeměmi
v současnosti?

Skutečně, 1. ledna 2018 jsme oslavili symbolické výročí 25 let od
ustanovení diplomatických vztahů mezi Ruskou federací a Českou republikou.
V průběhu posledního čtvrtstoletí se naše partnerství zakládalo na
vzájemném respektu a udrželo si stabilní dynamiku dokonce i v podmínkách
nepříznivé mezinárodní politické a hospodářské konjunktury.

Je povzbudivé, že se mezi Ruskou federací a Českou republikou vede
intenzivní politický dialog. Jenom v roce 2017 se prezidenti našich zemí
setkali dvakrát – v květnu v Pekingu a v listopadu v Soči v rámci
oficiální návštěvy hlavy českého státu Miloše Zemana v Rusku. V rámci
návštěvy se Miloš Zeman rovněž setkal s premiérem Ruska Dmitrijem
Medveděvem. Intenzitu kontaktů na nejvyšší politické úrovni potvrzuje
význam, který se v Rusku a Česku přikládá našim bilaterálním vztahům.

Pro rozvoj rusko-českých styků je důležité, že se kontakty udržují na
všech úrovních, včetně těch v parlamentní rovině, vede se také
intenzivní spolupráce mezi regiony, podporují se vztahy mezi ministerstvy a
úřady obou zemí.

Prioritou jsou obchodně-ekonomické vztahy. Navzdory sankcím se tato
spolupráce v minulém roce zaktivizovala. Podařilo se nám překonat pokles ve
vzájemném obchodě, který jsme mohli sledovat v uplynulých několika letech.
Růst obchodního obratu o 29,7 % v roce 2017 a ve srovnání s rokem 2016 to
potvrzuje.

V roce 2016 se nám skoro po tříleté pauze podařilo obnovit činnost
rusko-české Mezivládní komise pro ekonomickou, průmyslovou a
vědecko-technickou spolupráci. V roce 2017 se její řádné zasedání konalo
v Moskvě a další se již připravuje. Plánuje se, že proběhne v roce 2018
v České republice.

Neméně významná oblast naší spolupráce je vzájemná spolupráce v
oblasti školství, studentských výměn, kontaktů mezi vysokými školami.
Aktivně se rozvíjejí kulturně-humanitní vztahy. Je to svého druhu
stmelující prvek, který umožňuje stabilní rozvoj celého komplexu
bilaterálních vztahů, jenž přispívá k lepšímu vzájemnému porozumění
mezi občany našich zemí.

Chtěl bych se dotknout ještě jednoho tématu, které je důležitým
sjednocujícím faktorem v našich mezistátních vztazích – je to náš
společný boj za svobodu Evropy v době druhé světové války a stejné
hodnocení těchto událostí. V Rusku si velmi vysoko cení vztah českých
občanů a vlády k uchování památky desítek tisíc rudoarmějců, kteří
položili životy za osvobození Československa od nacistů v letech druhé
světové války. Prezident Ruské federace Vladimir Putin na závěrečné
tiskové konferenci po jednáních v Soči vyjádřil prezidentu České
republiky Miloši Zemanovi a všem českým občanům vděčnost za pozornost k
našim vojenským památníkům na českém území, kde je pohřbeno více než
50 tisíc vojáků, kteří padli za svobodu Československa, v boji s nacismem.

U příležitosti 25. výročí ustanovení diplomatických vztahů mezi Ruskem
a Českem ministr zahraničních věcí Ruské federace Sergej Lavrov zaslal
dopis vicepremiérovi a ministrovi zahraničních věcí České republiky
Martinu Stropnickému. Jeho text je publikován na webových stránkách
ministerstva zahraničí Ruské federace a na stránkách našeho
velvyslanectví. V textu se vyjadřuje přesvědčení, že pozitivní
zkušenost naší oboustranné spolupráce bude přispívat k dalšímu rozvoji
rusko-českých vztahů pro blaho lidu našich zemí a posílení stability a
bezpečnosti v Evropě.

Domníváte se, že téma péče o pomníky a vojenské hroby v Česku nás
spojuje. Ale jak je to potom s iniciativou městské části Prahy 6 ve vztahu k
pomníku maršálu Koněvovi, proti níž vaše velvyslanectví protestovalo?

Nebudu skrývat, že iniciativa městské části Praha 6 umístit jakousi „vysvětlující
tabulku“ na pomník maršálu Sovětského svazu I. S. Koněvovi na náměstí
Interbrigády nás znepokojuje. Právě kroky městské časti vyprovokovaly
nedávný akt vandalismu ve vztahu k pomníku a negativní kampaň některých
českých médií namířenou proti pomníku, a tím pádem i proti památce
osvoboditele, kterou symbolizuje.

V daný moment je na pomníku tabulka, jejíž text říká, že I. S. Koněv
velel vojskům 1. ukrajinského frontu, které zachránily v květnu Prahu před
zničením. Pomník byl postaven v roce 1980 právě v této souvislosti jako
projev vděčnosti obyvatel českého hlavního města. Změny, které navrhuje
radnice Prahy 6, přispějí k erozi historického významu pomníku jako
symbolu osvobození a zcela mění jeho ideologii. V říjnu uplynulého roku
jsme měli jednání s vedením městské části a v jeho průběhu jsme
diskutovali o situaci, která vznikla kolem pomníku. Bylo nám přímo řečeno,
že nynější nápis na pomníku neodpovídá skutečnosti a je ho třeba
změnit. V tisku z úst představitelů Prahy 6 tato teze také zněla. Jak
jinak se to dá hodnotit ne než jako hrubé zkreslení dějin? Takový
přístup přinejmenším vyvolává pochybnosti.

Je všeobecně známo, že hlavní síly nacistické armády v době, kdy se k
Praze přiblížily jednotky 1. ukrajinského frontu, již město opustily. Je
také všeobecně známo, proč se tomu tak stalo. Jediným důvodem, proč
německé velení takové rozhodnutí přijalo, bylo přání vyhnout se
přímému střetu s blížící se k Praze Rudou armádou, a to na základě
žádosti České národní rady. Snažily se probít do oblasti, kterou
kontrolovala vojska západních spojenců, aby se spolu se svými spolupachateli
mohli vyhnout odpovědnosti za obludné zločiny, kterých se dopustili na
východní frontě.

Chtěl bych zvláště zdůraznit, že v Rusku si hluboce váží statečnosti a
rozhodnosti obyvatel Prahy, kteří v posledních dnech války povstali se
zbraněmi v rukách proti okupantům. Vždyť proti nim stálo silné německé
uskupení, které se v prvních dnech května nacházelo v bezprostřední
blízkosti Prahy. Čítalo asi 900 tisíc dobře ozbrojených vojáků a
důstojníků s bojovými zkušenostmi, kteří mohli lehce město ovládnout.
Co by se tehdy stalo s českým hlavním městem, není těžké si domyslet.
Takže Prahu od zničení a její obyvatele od masových poprav zachránila
právě vojska 1. ukrajinského frontu pod velením maršála I. S. Koněva.

Navíc právě oddíly 1. ukrajinského frontu pod velením maršála I. S.
Koněva přispěly podstatnou měrou k ukončení hrůz holocaustu a k
osvobození smutně známých nacistických fabrik smrti v Osvětimi a v
Terezíně. Plány radnice vhrnout stín na sovětského velitele nás v této
souvislosti udivují.

Situace kolem pomníku, která vznikla z iniciativy české strany, je
netypická pro naše bilaterální vztahy. Co se týče pozdvižení,
vyvolaného kolem pomníku maršálovi, oficiálně jsme naši pozici
předložili Ministerstvu zahraničních věcí České republiky a vedení
městské části Prahy 6. Mimochodem kroky této pražské radnice týkající
se pomníku maršálu Koněvovi, nebudí pocit protestu jen v Rusku. Na konci
prosince 2017 se v kolektivním dopise na vicepremiéra a ministra
zahraničních věcí M. Stropnického obrátili zde akreditovaní velvyslanci
Ázerbájdžánu, Arménie, Běloruska, Kazachstánu a Ruska. Obsahuje výzvu
vyvinout potřebný vliv na vedení Prahy 6. Ani česká společnost nezůstala
stranou. 21. listopadu minulého roku se v Praze konal mítink za účasti mnoha
společenských organizací, veteránů a představitelů ruské diaspory. V
jeho průběhu zněl požadavek ponechat pomník maršálu I. S. Koněvovi v
nezměněné podobě. Jsme přesvědčeni o tom, že pomníky bojovníkům proti
nacismu si zaslouží uctivé zacházení a počítáme s tím, že pomník bude
zachován v původní podobě.

Pane velvyslanče, prezident Miloš Zeman nedávno oficiálně navštívil
Ruskou federaci. Jak byste zhodnotil výsledky této návštěvy?

Stala se nejdůležitější událostí rusko-českých vztahů za posledních
několik let. Rozhovory hlavy českého státu s ruským vedením umožnily
projednat celý komplex bilaterálních vztahů, aktuální mezinárodní a
regionální problémy. Je symbolické, že česká delegace také navštívila
jedno z hlavních hospodářských center naší země – Sverdlovskou oblast.
Výběr našich partnerů není náhodný. Česko má velmi aktivní kontakty s
tímto subjektem Ruské federace. Hospodářským vztahům mezi našimi zeměmi
byla věnována prioritní pozornost. Pana prezidenta doprovodila vůbec
největší delegace českých podnikatelů v dějinách našich vzájemných
vztahů, která čítala 140 lidí. Konala se dvě rozsáhlá podnikatelská
fóra, v Moskvě a Jekatěrinburgu. Podle výsledku návštěvy bylo podepsáno
13 smluv v hodnotě 950 milionů dolarů. A hlavně byl vytýčen ještě
větší potenciál obchodní spolupráce mezi našimi zeměmi.

Takový zájem českého byznysu o spolupráci s Ruskem je v mnohém spojen s
objektivními konkurenčními výhodami, které čeští podnikatelé na ruském
trhu mají. Nejsou to jen bohaté zkušenosti činnosti v naší zemi a
vynikající znalost jejích specifik, ale i kulturní a jazyková blízkost
našich národů, umění pochopit poptávku ruského spotřebitele.

Kromě hospodářské agendy se dostalo dost velkému zájmu spolupráci v
kulturně-humanitární sféře. Český prezident při pobytu v ruském
hlavním městě slavnostně otevřel výstavu Poklady Pražského hradu v
Historickém muzeu.

V průběhu návštěvy bylo ustaveno rusko-české diskusní fórum, které
představuje novou platformu pro dialog a výměnu názorů představitelů
občanské společnosti obou zemí o nejaktuálnějších otázkách
bilaterálních vztahů a mezinárodní agendě. Za ruskou stranu koordinátory
tohoto projektu byli jmenováni rektor Moskevského institutu mezinárodních
vztahů, akademik A. V. Torkunov a zvláštní zmocněnec prezidenta Ruské
federace pro mezinárodní kulturní spolupráci M. E. Švydkoj. Z české
strany vede danou strukturu ředitel Ústavu mezinárodních vztahů při
ministerstvu zahraničí ČR P. Kratochvíl. První zasedání fóra se má
konat v Praze, naši čeští partneři nás orientují na červen 2018. V
zakládajícím dokumentu fóra je stanoven záměr obou stran vést
depolitizovaný dialog. V danou chvíli se připravuje program, vede se diskuse
o tématech, která se zahrnou do agendy zasedání. Předběžně se zmiňovala
taková témata, jako bilaterální spolupráce v oblasti školství a dějiny
rusko-českých vztahů v souvislosti s nadcházejícím výročím v roce 2018.

Téma neprostých stránek společných dějin se zmiňovalo i v průběhu
návštěvy. Vzhledem k tomu, že se během návštěvy Miloše Zemana v Rusku v
segmentu ruského internetu objevil autorský článek o událostech roku 1968 v
Československu, mám dojem, že někteří čeští novináři se toho pokusili
využít a obvinit ruskou stranu ze zkreslování historických faktů. V této
souvislosti bych chtěl připomenout, že hodnocení událostí roku 1968 je
dáno v preambuli rusko-české Smlouvy o přátelských vztazích a spolupráci
z 26. srpna 1993. Jmenovitě se tam píše, že strany definitivně skoncovaly s
totalitní minulostí spojené s nepřípustným použitím síly proti
Československu v roce 1968 a s dalším neospravedlnitelným setrváváním
sovětských vojsk na československém území. Jedná se o oficiální pozici,
v průběhu posledních 25 let se nezměnila. Opakovaně byla potvrzována
vedením Ruska, a to i v průběhu návštěvy českého prezidenta, a měnit ji
se nechystáme.

V průběhu návštěvy prezidenta byly podepsány dohody v hodnotě více než
20 miliard korun. Nicméně řada českých politiků poukazovala na negativní
zkušenosti z minulosti, kdy ruská strana neplnila podmínky dohod a některé
firmy dokonce zkrachovaly. Jde například o projekt elektroinstalace Poljarnaja.
Může ruská strana garantovat, že v budoucnosti se nic podobného nestane?

Malé upřesnění: Jedná se o otázky, které jsou spojené nikoliv s
mezistátními, ale s obchodními vztahy mezi jednotlivými obchodními
společnostmi našich zemí. Nicméně, na oficiální úrovni se věnuje
zvláštní pozornost problémovým projektům v Rusku, včetně těch, které
se realizovaly s podporou České exportní banky. U několika z nich se dokonce
podařilo najít vzájemně uspokojivé řešení. V jiných případech,
konkrétně v případě stavby tepelné elektrárny Poljarnaja, se také
vyvíjí společné úsilí v rámci rusko-české mezivládní komise a
doufáme, že přijatelná řešení se naleznou. K tomu, aby k takovým
situacím nedocházelo v budoucnosti, bude nutný pozorný a opatrný přístup,
důkladné hodnocení všech rizik jak ruskými, tak i českými partnery,
zejména institucí státní podpory zahraničněekonomické činnosti.

Ruské zastupitelské úřady v ČR budou i nadále poskytovat všestrannou
podporu činnosti našich podnikatelů v České republice a těch českých v
Rusku, včetně realizace podnikatelských misí do naší země. Výhodou je,
že k tomu máme mnoho nástrojů. Už jsem zmínil mezivládní komisi, která
hraje klíčovou roli v realizaci společných podnikatelských projektů jak v
Rusku, tak i v Česku. Vedle toho v rámci Mezinárodního strojírenského
veletrhu v Brně se každoročně organizuje „Ruský business den“. Tato
akce se v minulosti aktivně využívala pro prosazení českých projektů v
ruských regionech. Tradičně je český průmysl široce zastoupen na
výstavě „Innoprom“ v Jekatěrinburgu.

Počítáme s aktivní účastí českých zástupců v činnosti důležité
politické a ekonomické akce roku v Rusku, dvacátého druhého Petrohradského
mezinárodního ekonomického fóra, které se bude konat 24. až 26. května
2018. Tuto událost každoročně navštíví kolem 10 tisíc ruských a
zahraničních účastníků, kteří reprezentují vedoucí světové ekonomiky
a rozvojové země. Fórum nabízí široké možnosti pro neformální
jednání účastníků, navazovaní důvěrných obchodních kontaktů,
otevřenou výměnu názorů.

Protiruské sankce Evropské unie, které prezident Miloš Zeman kritizuje, jsou
stále v platnosti. Do jaké míry tyto sankce, a samozřejmě i odvetné ruské
sankce ve vztahu k EU, omezují rusko-českou obchodní výměnu? Je možné
zhodnotit finanční ztráty obou stran?

Naše obchodně-ekonomické vztahy nadále pociťují dopady sankčního režimu,
který se navzdory názorům podnikatelů jen posiluje.

Podle výzkumu Svazu průmyslu a dopravy České republiky české průmyslové
podniky přicházejí kvůli protiruským sankcím EU o miliardy příjmů.
Skoro třetina představitelů místních podniků pojmenovala ztrátu ruského
trhu jako nenahraditelnou. Skoro dvě třetiny českých společností se
domnívají, že vláda země by se měla snažit oslabit či zcela zrušit tato
existující omezení. Řada českých podniků jsou subdodavateli německých
exportérů, kteří také zkrátili svoje dodávky na ruský trh. Podle
hodnocení Potravinářské komory České republiky jenom ztráty českých
výrobců mléčných výrobků od doby, kdy Rusko zavedlo odvetná opatření,
činily kolem 1 miliardy korun, a ruský podíl ve vývozu české zemědělské
produkce do Ruska se zmenšil ze 4 % na 1,5 %.

Do jaké míry takový stav odpovídá českým národním zájmům, posuďte
sami. Mohu jen konstatovat, že hospodářské vztahy by neměly být rukojmím
politických neshod. Jsme proti umělým ohraničením, které vedou k docela
reálným a velice citelným negativním ekonomickým následkům.

Ostatně, v této složité situaci se Rusko snaží vnímat tyto sankce spíše
jako okno příležitosti, které je nutné efektivně využít, abychom dodali
další impulzy pro utváření technologické, potravinové a finanční
nezávislosti naší země. Proto pro nás není aktuální otázka, kdy budou
zrušeny protiruské sankce, ale spíš nakolik efektivně využijeme vzniklé
možnosti pro posílení vlastní hospodářské bezpečnosti.

Kromě sankcí jsou tu stále silné obavy z vměšování ruských tajných
služeb do života západní společnosti, ovlivňování voleb atp. Důraz na
to kladou především neziskové organizace, včetně těch českých. Rada
národní bezpečnosti Velké Británie tvrdí, že ruští agenti představují
stejnou hrozbu jako islámští teroristé, v Británii prý žije 900 tisíc
rezidentů ruských tajných služeb, na které každoročně Kreml uvolňuje do
miliardy dolarů. Co nám k tomu řeknete?

Chtěl bych připomenout, že pracuji v Česku. Nicméně absurdnost tvrzení,
obsažených ve vaší otázce, je i odtud zřejmá. Fantazie, že ve Velké
Británii působí skoro milionová armáda špiónů, to už je paranoia.
Ostatně, je to stejné jako v případě provokativní kampaně, obviňující
Rusko v organizaci pokusu o vraždu bývalého pracovníka GRU Sergeje Skripala
a jeho dcery. To nemá smysl komentovat, vaši čtenáři to pochopí sami.

Co se týče obviňování Ruska ze všech hříchů, především z
vměšování do volebních procesů – tak stále jsme neviděli žádné
důkazy těchto výmyslů. Zatím ve sdělovacích prostředcích slyšíme jen
útoky, které nejsou podložené reálnými fakty.

Všechno to nenapomáhá k lepšímu vzájemnému porozumění. Je jasné, že
ti, kdo za tím stojí, nemají zájem na rozvoji vztahů s Ruskem. Navíc k
tomu dochází na pozadí zcela konkrétních operací amerických tajných
služeb, které realizují prostřednictvím telekomunikačních možností
globálně sledování, dokonce i světových politiků. Stačí připomenout
případ odposlechu kancléřky SRN Angely Merkelové. Ale západní média z
nějakých důvodů toto téma upozaďují.

Nyní otázka, která se týká přímo vašeho velvyslanectví v Praze. I zde
se v médiích čas od času objeví názory, že prý je na vašem
velvyslanectví příliš mnoho pracovníků. Kritici tvrdí, že důvodem je
velký počet zaměstnanců tajných služeb, špionů. Rozumím tomu, že i
kdyby tomu tak bylo, tak byste těžko mohl říci pravdu. Ale přesto se ptám.
Jak to ve skutečnosti je?

Veřejně nekomentujeme interní práci velvyslanectví. To se týká jak naší
diplomatické mise v Praze, tak působení velvyslanectví Česka v Moskvě.

Mohu vás jen ujistit, že hlavním úkolem každého velvyslanectví, včetně
toho ruského v Praze, je podpora rozvoje bilaterálních vztahů. Přikládáme
naší spolupráci, která má velké perspektivy, obrovský význam. To
vyžaduje také adekvátní profesionální diplomatický doprovod.

Ne tak dávno proběhly volby prezidenta České republiky. V průběhu volební
kampaně zněla z úst jednoho z kandidátů na tento post tvrzení o
vměšování se Ruska do volebních procesů v Česku. Co si o tom myslíte?

Mimochodem, toto téma jaksi podezřele rychle vymizelo. Hodně se o tom mluvilo,
ale ani před hlasováním, ani po něm nebyla tato obvinění potvrzena fakty.
Za sebe mohu jen dodat, že se jedná o výmysly, které nemají v sobě
žádný reálný základ. Bohužel, jak se nyní módně říká, žijeme v
době „postpravdy“. Rusko lživě obviňují ze všech hříchů,
připisují nám fantastické schopnosti. Ovšem kdyby alespoň část z toho,
co šíří o našich super schopnostech ovlivňovat volby ve třetích zemích
za senzacemi se honící novináři, byla pravda, pak bychom již dávno
ovládali celý svět. Nicméně, takový cíl ani nemáme.

Máme-li mluvit vážně, pak jde o pokus hybridního ovlivňování naší
země. Rusku kladou za vinu zasahování do volebních procesů v západních
zemích, zatímco ve skutečnosti naši západní partneři se snaží
jakýmikoliv metodami ovlivnit hlasování v Rusku, zejména ve volbách
prezidenta Ruské federace, které se uskuteční letos 18. března.

V médiích se podnikají pokusy zpochybnit demokratický charakter
nadcházejících voleb. Jako záminku používají cokoliv: od možné „podezřele“
vysoké volební účasti, až po obviňování, že zamítnutí registrace
Alexeje Navalného jako prezidentského kandidáta má jakési politické
pozadí. Tato tvrzení jsou zpolitizovaná a – což je nejdůležitější –
neopodstatněná.

Á propos, o Alexeji Navalném. Ústřední volební komise Ruska odmítla
zaregistrovat Alexeje Navalného jako kandidáta na post hlavy státu vzhledem k
tomu, že nemá pasivní volební právo. Jeho účasti ve volbách brání
pravomocné odsouzení.

V souladu s usnesením Evropského soudu pro lidská práva byl rozsudek v jeho
trestní věci, který vstoupil v platnost, zrušen Nejvyšším soudem Ruska,
dokonce mu byla vyplacena soudem určená peněžní kompenzace. Ale konal se
další soudní proces, jehož výsledkem byl nový odsuzující rozsudek. A
nikdo ho nezpochybňuje.

S ohledem na tato fakta přinejmenším podivně vypadají požadavky
ministerstva zahraničí USA a Evropské služby pro vnější činnost o
připuštění Alexeje Navalného k volbám. Považujeme je za vměšování se
do vnitřních záležitostí státu, projev neúcty k nezávislému soudnímu
systému v Rusku a pokus o vyvíjení tlaku na ruské úřady během voleb.

Dotkl jste se nadcházející volby prezidenta Ruské federace. Podle údajů
Ministerstva vnitra žije v České republice kolem 40 tisíc ruských občanů.
Budou se i oni účastnit hlasování na území České republiky, a pokud ano,
kde to mohou udělat?

V souladu s ruskou volební legislativou občané Ruska, kteří žijí nebo se
nacházejí v době konání prezidentských voleb mimo území naší země,
mají stejná volební práva jako občané, kteří jsou na území Ruska. Při
realizaci tohoto práva jim poskytují pomoc ruská diplomatická zastoupení. V
této souvislosti pro zajištění hlasování při volbě prezidenta Ruské
federace, která se koná 18. března tohoto roku, bylo ve 145 zemích světa
vytvořeno 393 volebních okrsků. Česká republika není v tomto ohledu
výjimkou. Máme zde tři volební okrsky, a to při Velvyslanectví a
Generálních konzulátech Ruské federace v Brně a Karlových Varech.

Voleb se mohou účastnit nejen vámi zmínění občané Ruska, kteří buď
trvale nebo dočasně žijí v České republice, ale i početní ruští
turisté. Pro zapsání do seznamu voličů jim bude stačit předložit ruský
cestovní pas.

V posledních dnech česká média komentují situaci, která se vytvořila
kolem ruského občana Jevgenije Nikulina, zadrženého v Česku na základě
obvinění z hackerských útoků, které vznesla americké justice. Ruská
strana taktéž požádala české justiční orgány o jeho vydání do Ruska.
České soudy rozhodly, že Nikulin může být vydán jak do USA, tak i do
Ruska. Konečné rozhodnutí tak zůstává v kompetenci ministra spravedlnosti
České republiky. Mohl byste se vyjádřit k této situaci?

V první řadě vycházíme z toho, že otázka komu vydat, a vůbec o
účelnosti vydání údajného pachatele patří do výlučné kompetence
státu, na jehož území se dotyčná osoba nachází a vůči níž tento
stát ustanovil příslušnou jurisdikci. Tak to stojí v mezinárodním právu,
mimo jiné v Evropské úmluvě o vydávání z roku 1957, jejímiž
účastníky jsou jak Rusko, tak i Česká republika. A my v žádném
případě nemáme v úmyslu ovlivňovat Českou republiku při realizaci tohoto
jejího suverénního práva nebo jakýmkoli dalším způsobem zasahovat do
tohoto procesu. Nicméně, v souvislosti s komentáři a rozhovory na toto téma,
které se objevily v českých médiích, bychom chtěli nastínit svou vizi
situace kolem ruského občana Jevgenije Nikulina, zadrženého v ČR na popud
americké strany.

Opakovaně jsme prohlašovali, že pokusy o exteritoriální rozšíření
jurisdikce amerického práva na území třetích zemí, včetně České
republiky, jsou nepřijatelné. To samé platí o úvahách, které se objevily
v českém tisku, o údajně chystaných plánech unést Jevgenije Nikulina,
nebo, což zní nanejvýš šíleně, o úmyslu ho zabít. Chtěl bych se vší
odpovědností prohlásit, že ruská strana udělá vše pro dodržování
legitimních práv a zájmů našeho občana. Konzulární oddělení
Velvyslanectví Ruské federace v České republice mu poskytuje a bude
poskytovat konzulární podporu až do, jak očekáváme, jeho návratu do
vlasti. Vycházíme z toho, že ruský občan Jevgenij Nikulin byl zadržen sice
z popudu justičních orgánů USA, ale právě českými orgány činnými v
trestním řízení a je pod plnou kontrolou Vězeňské služby České
republiky. Proto zodpovědnost za jeho život, podmínky vazby a zdraví nesou
naši čeští partneři.

Dobře chápeme, že Česká republika byla díky Spojeným státům vtažena do
velmi složité a nepříjemné situace. Navíc, v rusko-amerických vztazích
existuje účinný mechanismus pro urovnání podobných otázek v
bilaterálním formátu. V platnosti je smlouva o vzájemné právní pomoci v
trestních věcech z roku 1999, v souladu s níž mohli naši američtí
kolegové poslat příslušnou žádost přímo do Ruska. Byla by důkladně
prozkoumána. Ve své době, pokud je nám známo, se tento kanál součinnosti
docela dobře osvědčil zejména v otázkách boje s dětskou pornografií na
internetu. Avšak v posledních letech Washington z jakéhosi důvodu raději
používá jiné přístupy a vnucuje svoji exteritoriální jurisdikci
suverénním státům. Tentokrát USA zatáhly do situace kolem ruského občana
českou stranu.

Kromě toho bychom chtěli připomenout, že se jedná o osobu, která čelí
podezření z páchání trestné činnosti. S ohledem na to nám není úplně
jasné, proč z úst některých českých politiků a novinářů zní úvahy,
že při rozhodování, kam bude vydán Jevgenij Nikulin, je nutno brát v
úvahu spojenecké vztahy ČR s USA v rámci NATO. Vždyť v Evropské úmluvě
o vydávání z roku 1957 se neuvádějí „spojenecká“ kritéria pro
vydávání předpokládaného pachatele v případě existence konkurenčních
žádostí o jeho vydání. Vzniká dojem, že případ ruského občana je
záměrně politizován, což je v právním státě nepřípustné. Podobné
výpady jsou očividně zaměřeny na přípravu veřejného mínění k
řešení, které, jak se zdá, nemá dostatečný právní základ. Zároveň
mají Česká republika a Ruská federace vzájemné závazky vyplývající ze
Smlouvy o právní pomoci a právních vztazích ve věcech občanských,
rodinných a trestních z roku 1982.

Podivně vyznívá i teze o tom, že v roli jakéhosi kritéria, podle něhož
se bude rozhodovat, vystupuje vytrvalost stran usilujících o vydání
obviněného. Takový přístup taktéž vyvolává naše hluboké znepokojení.
Je všeobecně známo, že tajné služby USA s přímou podporou české strany
vyvíjely nepřípustný tlak na Jevgenije Nikulina s cílem získat od něho
jakási přiznání. Nám není jasné, proč byli agenti FBI připuštěni k
ruskému občanovi, proč jim bylo dovoleno ho „zpracovávat“. Vždyť
nešlo o nic jiného než o pokus zastrašit Jevgenije Nikulina, zlomit ho
psychicky, přinutit ho přijmout jakákoli obvinění, která by mohla být
proti němu vznesena v USA. Jedná-li se o takovou vytrvalost, pak je to pro
nás nepřijatelné; s takovým přístupem, který je mimo jakýkoli základní
právní rámec, souhlasit nemůžeme. Podobné vměšování se do vnitřních
záležitostí České republiky ze strany Spojených států amerických
vyvolává rozpaky.

Je s podivem, že se v Česku snaží nevšímat si státní příslušnosti
žalovaného, a přitom v mezinárodní právní praxi je to jeden z
klíčových faktorů, který je třeba brát v úvahu při řešení otázky o
vydávání cizích občanů. Pokud jde o kritérium závažnosti trestného
činu, který je uváděn v Úmluvě z roku 1957, pak v tomto případě není
vše tak jednoznačné. Původně v žádosti o vydání Jevgenije Nikulina mu
americká strana připisovala skutky, za které ruskému občanu hrozilo 54 let
pobytu ve věznicích USA. Později však, když se tady v Praze nahlas ozvaly
názory o nehumánnosti takové výše předpokládaného trestu, ve Washingtonu,
zřejmě z obavy prohrát soudní proces v ČR, snížili tuto lhůtu odnětí
svobody několikrát. Kde je však při takovém „flexibilním“ přístupu
záruka, že v případě vydání Jevgenije Nikulina do USA mu „nenabalí“
několik dalších skutkových podstat trestného činu, aby to stačilo
řekněme na takových 85 let vězení? Legislativa v USA to umožňuje a
podobné příklady nejsou žádným tajemstvím.

Zopakuji, vůči Jevgeniji Nikulinovi existuje podezření ze spáchání
trestného činu. Pokud by americká strana měla důkazy týkající se
ruského občana, mohla se na základě výše uvedené rusko-americké smlouvy
o vzájemné právní pomoci v trestních věcech obrátit přímo na ruské
justiční orgány. Ale neudělala to.

Na základě rozhodnutí Mezinárodní olympijský výbor se Rusko nemohlo
účastnit Zimních olympijských her v Pchjongčchangu. Ruští sportovci se
jich zúčastnili jen pod neutrální vlajkou. Co si o tom myslíte?

Považuji toto rozhodnutí za nespravedlivé. Nelze zapomenout na to, že
rozhodnutí výkonného výboru Mezinárodního olympijského výboru má také
ryze lidský rozměr. Atleti se připravovali na olympiádu během celého
svého sportovního života. Vždyť naši olympionici se podrobovali
dopingovým testům mnohem častěji než všichni jejich soupeři. To je
těžké především psychologicky. Navíc soutěžili bez národní vlajky a
hymny. Pro žádného sportovce to není spravedlivé, všechno to naše
sportovce předem stavělo do nevýhodných podmínek. Ruská vláda nejenže
nebránila účasti našich sportovců na Zimních olympijských hrách, ale
poskytla jim maximální podporu, jak se sluší v případě vystoupení
národních mužstev na sportovních soutěžích.

Olympijský výbor tvrdí, že se jedná o trest za skandály s dopingem, který
údajně organizuje přímo ruský stát. Můžete to komentovat?

Potrestali hlavně konkrétní sportovce. Přitom i ty, kteří žádné
zakázané látky nepoužívali.

Důkazy o tom, že by se ruský stát podílel na porušování antidopingových
pravidel, předloženy nebyly. To se týká i rozhodnuti MOV. Je založeno
především na nepodložených obviněních od lidí, kteří jsou pod
kontrolou amerických tajných služeb – to mezinárodní sportovní
funkcionáři otevřeně prohlašují. Vždyť celá argumentace se opírá o
výroky lidí, přesněji řečeno jednoho člověka, který sám byl zapojen do
dopingových machinací. Jak se dá důvěřovat takovým závěrům? Jak je
možné přijímat tak důležitá rozhodnutí na tak vratkém důkazním
základě?

Kromě toho všechno, co se děje kolem ruského sportu má širší kontext.
Vznikl precedens potrestání sportovců celého státu, dokonce i těch,
kterým nebyla dokázána vina, dokonce vůči nim nejsou ani podezření.
Zítra se to může stát sportovcům jakékoliv jiné země. Politické pozadí
těchto kroků je očividné. Bohužel, princip „sport je mimo politiku“ už
neplatí. A to je už rána pro celé olympijské hnutí, pro to, jak je
vnímáno světovou veřejností. Následky takto vzniklé situace budeme teprve
muset plně pochopit a společně hledat cesty k jejich překonání.

Jaké jsou perspektivy obchodně-ekonomické spolupráce mezi Ruskem a Českou
republikou v příštích letech?

Už jsem mluvil o tom, že naše obchodně-ekonomické vztahy po poklesu v
letech 2014–2016 vstoupily do období pozitivního vývoje. Bilaterální
obchodní výměna v roce 2017 se zvýšila o 29,7 % a dosáhla více než 8,4
miliard amerických dolarů. Vývoz z Ruska vzrostl o 43,1 % a přesáhl 4,9
miliardy dolarů, zatímco dovoz z České republiky vzrostl o 14,9 % a
překročil hranici 3,5 miliardy dolarů.

Nastávají pozitivní změny ve struktuře ruského vývozu do Česka. Jde
především o zvýšení podílu vysoce technologické produkce. Dodávky
ruských strojů, zařízení a dopravních prostředků do Česka se zvýšily
téměř dvakrát a činily 9,1 % hodnotového objemu ruského exportu do ČR.
Jeho podstatnou část tvoří osobní automobily značky Škoda, které se
montují v ruských podnicích a dovážejí do ČR, a také palivové články
TVEL pro české jaderné elektrárny.

Jak ukazuje zkušenost, úspěch doprovází české firmy v Rusku tehdy, když
umísťují svou výrobu v naší zemi, podílí se na projektech náhrady
dovozu. Řada dlouhodobých smluv, podepsaných při návštěvě českého
prezidenta Miloše Zemana v Rusku, předpokládá umístění výroby v naší
zemi. Názorným příkladem je projekt montáže českých traktorů Zetor ve
Vladimirské oblasti s použitím dílů ruské výroby, jehož realizace je
naplánována v průběhu 4 let.

Kromě tradičních oblastí součinnosti ve strojírenství – jaderné
energetice, odvětví ropy a zemního plynu, v dopravě, při rozvoji
cestovního ruchu – se novým faktorem růstu ekonomik našich zemí může
stát také spolupráce v oblasti vyspělých technologií a inovací, která
bude přispívat k realizaci koncepce čtvrté průmyslové revoluce (průmysl
4.0). Tento směr je prioritou jak pro ruskou, tak i pro českou vládu.

Není žádným tajemstvím, že v současné době v Rusku naplno běží
modernizace ekonomiky. Jednostranné sankce nedokážou zadržet tento dávno
uzrálý proces. Aktivně se na něm podílejí západní firmy. Bude-li tato
práce pokračovat s účastí české podnikatelské sféry, nebo bez ní,
záleží jen na našich českých partnerech. Mnozí z nich, kteří si dobře
uvědomují potenciál růstu, který má ruský trh, nespěchají z něho
odcházet, a naopak rozšiřují svou přítomnost v Rusku. Jsem přesvědčen,
že taková předvídavost má budoucnost.

Česká vláda plánuje zvýšit výkon českých jaderných elektráren v
Dukovanech a Temelíně. Hodlá se Rusko podílet na realizaci těchto projektů?

Jedním z klíčových směrů naší spolupráce je další posílení
součinnosti v oblasti jaderné energetiky v rámci stávajících a
připravovaných projektů. Kooperace ruského a českého jaderného průmyslu
umožní zvýšit výrobní kapacitu a konkurenční výhody obou zemí na
světovém trhu jaderné energetiky a aktivního prosazování technologie
reaktorů VVER.

Bohaté zkušenosti naší spolupráce v oblasti jaderné energetiky nám
umožňují s jistotou říci, že ruská strana by mohla umístit více než 70
% prací spojených se zvýšením výkonu českých jaderných elektráren v
českých podnicích. Jsem přesvědčen, že zapojení českých dodavatelů ve
velkém měřítku bude mít pozitivní dopad na rozvoj českého průmyslu.

Stojí také za zmínku, že místní společnosti jsou subdodavateli pro
projekty státní korporace Rosatom v třetích zemích a ruská strana se
podílí na obsluze českých jaderných elektráren a dodává pro ně v
souladu s dlouhodobými kontrakty jaderné palivo. Je zřejmé, že naše
národní zájmy v tomto high-tech odvětví se do značné míry shodují.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Radiometry, speciální technika a roboti: ruské síly CBRO v akci. VIDEO

Ministerstvo obrany Ruska připravilo videoklip ke dni vojsk chemické,
biologické a radiační ochrany (CBRO). Podívejte se na video, ve kterém
specialisté cvičí dekontaminaci terénu a vojenské techniky.

Vojska CBRO provádějí dekontaminaci terénu, silnic, staveb a rovněž
provádějí likvidační práce technogenních a biologických havárií.
Kromě toho tyto jednotky jsou schopny zajistit maskování za požití
aerosolů a používat zápalné prostředky a plamenomety pro likvidaci
nepřítele.

Podle informační služby ruského ministerstva obrany vývoj výzbroje a
prostředků vojsk CBRO směřuje k širokému zavádění automatizovaných
systémů řízení, robotických systémů zvláštního určení (včetně
bezpilotních letounů), zdokonalování systémů dálkového chemického,
biologického a radiačního průzkumu a kvalitativnímu zlepšování
takticko-technických charakteristik.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Zacharovová: Rezoluce EP o protiakci vůči ruským médiím je informační
zločin

Rezoluce Evropského parlamentu o protiakci vůči ruským médiím je
informační zločin, řekla oficiální mluvčí MZV RF Maria Zacharovová.

„Je to zločin, když při existenci reálné hrozby terorismu,
fundamentalismu, živné půdy pro nacionalismus, xenofobii, je odváděna
pozornost mezinárodní společnosti úplně jiným směrem", řekla mluvčí v
pořadu Večer s Vladimírem Solovjevem televizního kanálu Rossija-1 (Rusko 1).

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
„Abeho plán“ zahrnuje projekty zvýšení délky života v Rusku

„Abeho plán“ rozvoje rusko-japonské spolupráce předpokládá mj.
společné lékařské projekty pro zvýšení délky života, prohlásil v
sobotu ministr obchodu, ekonomiky a průmyslu Japonska a ministr pro ekonomickou
spolupráci s Ruskem Hiroshige Seko.

Japonský premiér Šinzó Abe v průběhu své návštěvy Soči 6. května
předal ruskému prezidentovi Vladimiru Putinovi plán rozvoje rusko-japonské
spolupráce. Plán se skládá z osmi bodů a předpokládá rozvoje
vzájemných vztahů mj. v energetice a infrastruktuře. V rámci tohoto plánu
rozpracovávají obě strany asi 30 projektů.

„Pokud jde o obsah tohoto dokumentu, můžeme říci, že jeden ze směrů
spolupráce je spojen se zvýšením délky života občanů Ruska, důraz se
klade na rozvoj lékařství a zabezpečení lékařským zařízením, a druhý
směr je spojen s rozvojem příznivého městského prostředí", řekl Seko v
rozhovoru pro televizní stanici Rossija 24.

Jiné směry spolupráce předpokládají podle jeho slov „rozvoj nových
průmyslových odvětví a diverzifikaci ruského průmyslu".

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Pentagon prohlásil, že se v nebi nad Sýrií objevila letadla z Admirála
Kuzněcova

V nebi nad Sýrií byla zpozorována letadla z letadlového křižníku Admirál
Kuzněcov. Portálu amerického vojenského námořního institutu (USNI) to
oznámili v Pentagonu.

Podle slov mluvčího amerického ministerstva obrany se v nejbližších dnech
očekává aktivizace bojových akcí u Aleppa, do kterých se může zapojit i
letecká skupina Kuzněcova.

8.listopadu řekl zdroj na ruském ministerstvu obrany Interfaxu, že palubní
letectvo křižníku Admirál Kuzněcov a bitevní lodě ruského vojenského
námořnictva vybavené vysocepřesnými zbraněmi se chystají v nejbližších
hodinách zaútočit na ozbrojence v okolí Aleppa. Později zdroj ve štábu
Severní flotily popřel, že by byl podobný rozkaz vydán.

Skupina lodí, jejíž součástí je i Admirál Kuzněcov, se v posledních
dnech nacházela v oblasti na jih od Kypru, odkud podle údajů amerických
armádních činitelů zamířila na východ, k břehům Sýrie.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Kyjev plánuje rozšířit „seznam Savčenkové“

Náměstek ministra zahraničí Ukrajiny Vadim Prystajko prohlásil, že Kyjev
plánuje rozšířit seznam sankcí v souvislosti s kauzou ukrajinské vojenské
příslušnice Nadije Savčenkové, která se obviňuje v Rusku z podílu na
smrti novinářů televizního kanálu VGTRK na Donbasu. Seznam nenabyl zatím
platnosti.

Podle slov Prystajka chtějí na seznam zařadit osoby spojené s případy
jiných Ukrajinců zatčených v Rusku.

„Tento seznam se nazývá „seznam Savčenkové", myšlenka spočívá ale v
tom, aby bylo ho možno použít také vůči všem politickým vězňům",
prohlásil Prystajko v pátek v Radě.

V Kremlu nepokládají „seznam Savčenkové" za předmět komentování,
protože nejsou žádná oficiální potvrzení jeho existence, prohlásil
tiskový tajemník ruského prezidenta Dmitrij Peskov. Dříve nejednou podotkl,
že zasahování do soudního řízení je nepřípustné. Všechna soudní
řízení včetně soudu se Savčenkovou probíhají v Rusku v přísném
souladu s platným zákonodárstvím, zdůraznil.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť


Question:
Putin řekl, s čím jsou spojeny sankce USA proti Rusku

Americké sankce nejsou spojeny s „mýtickým zasahováním“ do voleb
prezidenta USA, ale byly diktovány výhradně snahou zastavit rozvoj Ruska,
prohlásil Vladimir Putin v interview moderátorce televize NBC Megyn Kellyovou.

„Poslyšte, sankce nejsou vůbec nijak spojeny s jakýmsi mýtickým
zasahováním do voleb v USA ze strany Ruska. Jsou spojeny s něčím docela
jiným — se snahou zastavit rozvoj Ruska, zadržet Rusko", řekl prezident.

Zdůraznil, že politika zadržování má cyklický ráz a provádí se už po
mnoho desetiletí. Podle názoru ruského prezidenta poškozuje nejen vztahy
mezi oběma zeměmi, ale i americký byznys, protože uvolňuje místo pro jeho
konkurenty na ruském trhu.

„Byli jsme, vy a já, na ekonomickém fóru v Petrohradu. Největší delegace
představitelů byznysu byla z USA. Lidé chtějí s námi pracovat, ale jim to
nedovolují, zadržují je, aby zadrželi Rusko", dodal Putin.

Na začátku února šéf Národní rozvědky USA Daniel Coats prohlásil, že
ve Washingtonu připravili nový balík sankcí proti Moskvě. Podle jeho slov
může Ministerstvo financí USA zveřejnit další seznam finančních omezení
už v tomto týdnu.

Choices:
- hrdina
- pozitivní příklad
- missing
- neutrální
- negativní příklad
- oběť