%eee og akkurat den passasjen som vi kommer tilbake til den er en av de jeg har brukt la£ jeg har jobbet da men kommentarene, det vil si å identifisere personene som omtales, finne ut når de ble født, når de døde og hvem de var.

og akkurat den passasjen som vi kommer tilbake til den er en av de jeg har brukt jeg har jobbet da men kommentarene, dvs. å identifisere personene som omtales, finne ut når de ble født, når de døde og hvem de var.

eee og akkurat den passasjen som vi kommer tilbake til den er en av de jeg har brukt la jeg har jobbet da men kommentarene det vil si å identifisere personene som omtales finne ut når de ble født når de døde og hvem de var


det var en av de siste passasjene jeg greide å hvor jeg greide å identifisere navnene personen etter flere forsøk fordi jeg hadde blitt litt flinkere å søke og lete og ku£ fått mer kunnskap.

det var en av de siste passasjene jeg greide å hvor jeg greide å identifisere navnene personen etter flere forsøk fordi jeg hadde blitt litt flinkere å søke og lete og fått mer kunnskap.

det var en av de siste passasjene jeg greide å hvor jeg greide å identifisere navnene personen etter flere forsøk fordi jeg hadde blitt litt flinkere å søke og lete og ku fått mer kunnskap


og %emm så og og det ga en sånn veldig sterk følelse av å liksom komme så tett på Christiania i attenfemtitre som jeg følte det var mulig ikke sant.

og så og og det ga en sånn veldig sterk følelse av å liksom komme så tett på Christiania i 1853 som jeg følte det var mulig ikke sant.

og emm så og og det ga en sånn veldig sterk følelse av å liksom komme så tett på Christiania i attenfemtitre som jeg følte det var mulig ikke sant


men i tillegg er det jo et brev til broren Oscar Wergeland som det er mange andre brev til og som hun hadde.


han var kaptein %eee i militæret, hadde en militær karriere, var en flott karttegner blant annet.

han var kaptein i militæret, hadde en militær karriere, var en flott karttegner blant annet.

han var kaptein eee i militæret hadde en militær karriere var en flott karttegner blant annet


han befinner seg i Wien og har reist dit etter at Collett og Oscar har bodd sammen en periode i København våren attenfemtito nei femtitre mener jeg %emm.

han befinner seg i Wien og har reist dit etter at Collett og Oscar har bodd sammen en periode i København våren 1852 nei 53 mener jeg %emm.

han befinner seg i Wien og har reist dit etter at Collett og Oscar har bodd sammen en periode i København våren attenfemtito nei femtitre mener jeg emm


og %eee så han er liksom en skikkelse da men det var først og fr£ det er ikke egentlig at det er et brev til Oscar Wergeland som er grunnen.

og så han er liksom en skikkelse da men det var først og det er ikke egentlig at det er et brev til Oscar Wergeland som er grunnen.

og eee så han er liksom en skikkelse da men det var først og fr det er ikke egentlig at det er et brev til Oscar Wergeland som er grunnen


det er denne skildringen av %eee koleraen og så tenkte jeg at det da på en måte tok oss ut av den litterære Collett og inn i den historiske situasjonen Collett befant seg i %eee.

det er denne skildringen av koleraen og så tenkte jeg at det da på en måte tok oss ut av den litterære Collett og inn i den historiske situasjonen Collett befant seg i %eee.

det er denne skildringen av eee koleraen og så tenkte jeg at det da på en måte tok oss ut av den litterære Collett og inn i den historiske situasjonen Collett befant seg i eee


ok da da er det liksom to ting som dukket opp her som vi må ta og jeg er litt usikker på rekkefølgen.


du kan få bestemme for det er to nøkkelord som dukker opp her altså det er %eee du beskriver altså Collett kommer til Christiania %eee under en koleraepidemi.

du kan få bestemme for det er to nøkkelord som dukker opp her altså det er du beskriver altså Collett kommer til Christiania under en koleraepidemi.

du kan få bestemme for det er to nøkkelord som dukker opp her altså det er eee du beskriver altså Collett kommer til Christiania eee under en koleraepidemi


hvor skal vi starte, Christiania eller koleraen?

hvor skal vi starte Christiania eller koleraen?


det er kanskje best med Christiania eller?


resten blir nok litt smått men her er de %eee døde av kolera.

resten blir nok litt smått men her er de døde av kolera.

resten blir nok litt smått men her er de eee døde av kolera


og så er det ja her kommer det opp og så er det på baksida her et sted så står det hvor hen der nede så forteller vi at Camilla Collett kommer, stemmer ikke det?

og så er det ja her kommer det opp og så er det på baksida her et sted så står det hvor hen der nede så forteller vi at Camilla Collett kommer stemmer ikke det?


jo Fru Collett med to sønner fra København.


det skj£ meldes aldri når jeg ankommer Oslo her anmeldte reisende.

det meldes aldri når jeg ankommer Oslo her anmeldte reisende.

det skj meldes aldri når jeg ankommer Oslo her anmeldte reisende


%eee hvorfor har ikke Aftenposten dette lenger?


dette er Christiania et kart over Christiania eller en kroki tror jeg det kalles men det er jo et kart %eee over Christiania attenfemtiseks %eee %eee og det tilsvarer %eee p£ langt på vei attenfemtitre.

dette er Christiania et kart over Christiania eller en kroki tror jeg det kalles men det er jo et kart over Christiania 1856 og det tilsvarer langt på vei attenfemtitre.

dette er Christiania et kart over Christiania eller en kroki tror jeg det kalles men det er jo et kart eee over Christiania attenfemtiseks eee eee og det tilsvarer eee p langt på vei attenfemtitre


det hadde ikke skjedd så store endringer.


og %eee ikke sant vi ser jo her %eee hvis jeg kan peke.

og ikke sant vi ser jo her hvis jeg kan peke.

og eee ikke sant vi ser jo her eee hvis jeg kan peke


%eee hun nei£ altså hun ankommer %eee så vidt jeg har forstått %eee så legger %eee dampskipene til her.

hun altså hun ankommer så vidt jeg har forstått så legger dampskipene til her.

eee hun nei altså hun ankommer eee så vidt jeg har forstått eee så legger eee dampskipene til her


der står det Nye slottsgate selv om jeg skjelver litt på hånden ser jeg.


nå vet jeg altså hvem som bodde der for det har jeg også lett og lett etter.


hvor i alle dager bodde Oscar Wergeland?


fordi jeg ve£ vi vet av andre brev at hun flyttet inn i Oscar Wergelands gård.

fordi jeg vi vet av andre brev at hun flyttet inn i Oscar Wergelands gård.

fordi jeg ve vi vet av andre brev at hun flyttet inn i Oscar Wergelands gård


så hun er da en av mange %eee sånne tjenestekvinner som Collett kommer på kant med gjennom livet.

så hun er da en av mange sånne tjenestekvinner som Collett kommer på kant med gjennom livet.

så hun er da en av mange eee sånne tjenestekvinner som Collett kommer på kant med gjennom livet


%eee hu£ og %emm hun får lov til å bo der en %eee kort stund og finner seg da etter hvert et st£ %eee en leilighet i %unk gård tror jeg det er som ligger i Østre gate dagens Karl Johan.

og hun får lov til å bo der en kort stund og finner seg da etter hvert et en leilighet i gård tror jeg det er som ligger i Østre gate dagens Karl Johan.

eee hu og emm hun får lov til å bo der en eee kort stund og finner seg da etter hvert et st eee en leilighet i <unk> gård tror jeg det er som ligger i Østre gate dagens Karl Johan


Østre gate begynte der Akersgaten krysset vårt vår Karl Johan da liksom derfra ned til Sentralbanestasjonen det var Østre gate og da er vi her.


og dette er jo det gamle Christiania her hadde jo når Collett og Peter Jonas ektemannen flyttet til Christiania i førtito så flyttet de inn i en leilighet Nicolai Wergeland hadde leid til dem i Dronningens gate vis-a-vis Vår Frelsers kirke %emm.

og dette er jo det gamle Christiania her hadde jo når Collett og Peter Jonas ektemannen flyttet til Christiania i 42 så flyttet de inn i en leilighet Nicolai Wergeland hadde leid til dem i Dronningens gate vis-a-vis Vår Frelsers kirke %emm.

og dette er jo det gamle Christiania her hadde jo når Collett og Peter Jonas ektemannen flyttet til Christiania i førtito så flyttet de inn i en leilighet Nicolai Wergeland hadde leid til dem i Dronningens gate visavis Vår Frelsers kirke emm


også etter hvert %eee og det var her i Kvadraturen %eee hva skal vi si borgere eller folk bodde i København ikke bare borgerskapet handelsfolk %eee alle bodde her i Kvadraturen frem.

også etter hvert og det var her i Kvadraturen hva skal vi si borgere eller folk bodde i København ikke bare borgerskapet handelsfolk alle bodde her i Kvadraturen frem.

også etter hvert eee og det var her i Kvadraturen eee hva skal vi si borgere eller folk bodde i København ikke bare borgerskapet handelsfolk eee alle bodde her i Kvadraturen frem


men dette begynte å endre seg kraftig i omkring attenfemti hvor det var stor befolkningsvekst.

men dette begynte å endre seg kraftig i omkring 1850 hvor det var stor befolkningsvekst.


denne Bernhard Dunker for eksempel som jeg nevnte han bodde her.

denne Bernhard Dunker f.eks. som jeg nevnte han bodde her.


og %eee det var også her da for å nå ta den berømte episoden om hvordan hun hørte Welhavens stemme %eee så v£ skjedde det også her i Kvadraturen i Herres ved Herres gård i attentredve\attentretti.

og det var også her da for å nå ta den berømte episoden om hvordan hun hørte Welhavens stemme så skjedde det også her i Kvadraturen i Herres ved Herres gård i attentretti.

og eee det var også her da for å nå ta den berømte episoden om hvordan hun hørte Welhavens stemme eee så v skjedde det også her i Kvadraturen i Herres ved Herres gård i attentredve


så her var det alle bodde og promenerte og dette var faktisk et sted altså jeg ble helt overrasket når jeg begynte å se på hva hva var det der?


og det var vi kan si det må ha vært et kulturelt interessant sted med mye større le£ kulturell og litterær og og aktivitet enn jeg var klar over %eee med kaféer og ja i %unk gård i Østre gate så flytter Collett inn i tredje etasje.

og det var vi kan si det må ha vært et kulturelt interessant sted med mye større kulturell og litterær og og aktivitet enn jeg var klar over med kaféer og ja i gård i Østre gate så flytter Collett inn i tredje etasje.

og det var vi kan si det må ha vært et kulturelt interessant sted med mye større le kulturell og litterær og og aktivitet enn jeg var klar over eee med kaféer og ja i <unk> gård i Østre gate så flytter Collett inn i tredje etasje


og jeg oppdaget at han som eier den hadde akkurat åpnet %eee et %eee et spisested i andre etasje med meny og det var da %eee øl- og brennevinsutsalg eller en kafé kaf£ i førsteetasje.

og jeg oppdaget at han som eier den hadde akkurat åpnet et et spisested i andre etasje med meny og det var da øl- og brennevinsutsalg eller en kafé i førsteetasje.

og jeg oppdaget at han som eier den hadde akkurat åpnet eee et eee et spisested i andre etasje med meny og det var da eee øl og brennevinsutsalg eller en kafé kaf i førsteetasje


her kommer hun %eee og det er en by i vekst %eee og den Nye slottsgate som du peker på ligger jo her opp£ oppe med det nye relativt nye slottet som som om det akkurat har blitt ferdig %eee på det tidspunktet %eee.

her kommer hun og det er en by i vekst og den Nye slottsgate som du peker på ligger jo her oppe med det nye relativt nye slottet som som om det akkurat har blitt ferdig på det tidspunktet %eee.

her kommer hun eee og det er en by i vekst eee og den Nye slottsgate som du peker på ligger jo her opp oppe med det nye relativt nye slottet som som om det akkurat har blitt ferdig eee på det tidspunktet eee


dagens Wergelandsvei er anlagt langs den krysser %eee Slottsgaten der oppe og og det ligger %eee bygges og ekspanderes men så komme hun altså til en by %eee som er ramma av kolera.

dagens Wergelandsvei er anlagt langs den krysser Slottsgaten der oppe og og det ligger bygges og ekspanderes men så komme hun altså til en by som er ramma av kolera.

dagens Wergelandsvei er anlagt langs den krysser eee Slottsgaten der oppe og og det ligger eee bygges og ekspanderes men så komme hun altså til en by eee som er ramma av kolera


%eee og da vil jeg gjerne kanskje at vi skal lese.


kan du lese fra brevet, så skal jeg gå tilbake vi har jo så fantastisk teknologi.

kan du lese fra brevet så skal jeg gå tilbake vi har jo så fantastisk teknologi


så nå skal Marius tolke litt av dette for oss.


jeg leser det avsnittet jeg hvor %eee hvor som jeg jobbet mye med eller tok lang tid å identifisere personene.

jeg leser det avsnittet jeg hvor hvor som jeg jobbet mye med eller tok lang tid å identifisere personene.

jeg leser det avsnittet jeg hvor eee hvor som jeg jobbet mye med eller tok lang tid å identifisere personene


den første Nikolai er en pleiebror Nicolai Storm Wergeland.


Sofie hennes svigerinne Sofie Steenstrup gift med Peter Severin Streen£ Steenstrup som grunnla Akers mek£ mekaniske verksted sammen med en annen.

Sofie hennes svigerinne Sofie Steenstrup gift med Peter Severin Steenstrup som grunnla Akers mekaniske verksted sammen med en annen.

Sofie hennes svigerinne Sofie Steenstrup gift med Peter Severin Streen Steenstrup som grunnla Akers mek mekaniske verksted sammen med en annen


jeg %eee tenker kanskje å st£ aller først å si noe %eee hun beskriver sine bekjente som dør i kolera og det høres på en måte tilforlatelig ut fordi at det er da fem prosent av byens befolkning de strides om det er fire eller fem prosent som dør av koleraen.

jeg tenker kanskje å aller først å si noe hun beskriver sine bekjente som dør i kolera og det høres på en måte tilforlatelig ut fordi at det er da 5% av byens befolkning de strides om det er fire eller 5% som dør av koleraen.

jeg eee tenker kanskje å st aller først å si noe eee hun beskriver sine bekjente som dør i kolera og det høres på en måte tilforlatelig ut fordi at det er da fem prosent av byens befolkning de strides om det er fire eller fem prosent som dør av koleraen


%eee det er svære svære tall og så må vi óg huske på at det skjer på tre fire måneder.


altså det er ikke en sånn det er ikke %unint vi snakker ikke lange perioder lange dødsleier og et dødsleie i kolera kan vare i tjuefire timer fra du er smittet til du er død %eee og dør du ikke etter en uke så lever du antakeligvis %eee.

altså det er ikke en sånn det er ikke vi snakker ikke lange perioder lange dødsleier og et dødsleie i kolera kan vare i 24 timer fra du er smittet til du er død og dør du ikke etter en uke så lever du antakeligvis %eee.

altså det er ikke en sånn det er ikke <unint> vi snakker ikke lange perioder lange dødsleier og et dødsleie i kolera kan vare i tjuefire timer fra du er smittet til du er død eee og dør du ikke etter en uke så lever du antakeligvis eee


det går veldig fort %eee og det smitter enormt raskt.

det går veldig fort og det smitter enormt raskt.

det går veldig fort eee og det smitter enormt raskt


men det er noe interessant med denne koleraepidemien her og det er at Camilla Colletts bekjente dør i kolera og det er vel ikke helt vanlig fordi at d£ d£ dette er jo ikke fattigfolk.

men det er noe interessant med denne koleraepidemien her og det er at Camilla Colletts bekjente dør i kolera og det er vel ikke helt vanlig fordi at dette er jo ikke fattigfolk.

men det er noe interessant med denne koleraepidemien her og det er at Camilla Colletts bekjente dør i kolera og det er vel ikke helt vanlig fordi at d d dette er jo ikke fattigfolk


%eee dette er jo %eee bemidlede %eee borgere som òg rammes av denne koleraepidemien.

dette er jo bemidlede borgere som òg rammes av denne koleraepidemien.

eee dette er jo eee bemidlede eee borgere som òg rammes av denne koleraepidemien


%eee vet du hvor vanlig det var altså hvem er det som rammes i Christiania?


så gjøres det et poeng av at koleraepidemien rammet om£ begge kjønn omtrent likt eller likt det er bare snakk om én prosent forskjell knapt det og den rammet alle klasser omtrent likt.

så gjøres det et poeng av at koleraepidemien rammet begge kjønn omtrent likt eller likt det er bare snakk om 1% forskjell knapt det og den rammet alle klasser omtrent likt.

så gjøres det et poeng av at koleraepidemien rammet om begge kjønn omtrent likt eller likt det er bare snakk om én prosent forskjell knapt det og den rammet alle klasser omtrent likt


den denne offentlige beretningen den begynner med å nevne to tilfeller av kolera som va£ skjedde litt før den store epidemien og det ene var en embetsmann som bodde vest for byen og det an£ den andre var en arbeider som bodde øst i byen.

den denne offentlige beretningen den begynner med å nevne to tilfeller av kolera som skjedde litt før den store epidemien og det ene var en embetsmann som bodde vest for byen og det den andre var en arbeider som bodde øst i byen.

den denne offentlige beretningen den begynner med å nevne to tilfeller av kolera som va skjedde litt før den store epidemien og det ene var en embetsmann som bodde vest for byen og det an den andre var en arbeider som bodde øst i byen


%eee nå har jeg ikke med det men jeg tror liksom at %eee det var snakk om syv over syv hundre arbeidere eller opp£ som er oppført som arbeidere som døde og der blant embetsmennene er det langt færre %eee.

nå har jeg ikke med det men jeg tror liksom at det var snakk om syv over 700 arbeidere eller som er oppført som arbeidere som døde og der blant embetsmennene er det langt færre %eee.

eee nå har jeg ikke med det men jeg tror liksom at eee det var snakk om syv over syv hundre arbeidere eller opp som er oppført som arbeidere som døde og der blant embetsmennene er det langt færre eee


så sånn sett så var det arbeiderklassen som ble hardest rammet %eee fordi flest av dem døde og det hadde ja hva kan grunnen være fordi koleraen var litt sånn at den ja de visste jo ikke hvordan den men den rammet på en måte alle.

så sånn sett så var det arbeiderklassen som ble hardest rammet fordi flest av dem døde og det hadde ja hva kan grunnen være fordi koleraen var litt sånn at den ja de visste jo ikke hvordan den men den rammet på en måte alle.

så sånn sett så var det arbeiderklassen som ble hardest rammet eee fordi flest av dem døde og det hadde ja hva kan grunnen være fordi koleraen var litt sånn at den ja de visste jo ikke hvordan den men den rammet på en måte alle


den hoppet fra sted til sted %eee heter det blant annet.

den hoppet fra sted til sted heter det blant annet.

den hoppet fra sted til sted eee heter det blant annet


ja og de de hadde jo jeg har %unint drevet å prøvd å f£ forberede meg så jeg kunne matche Marius så jeg har har lest %eee og og noe av det som som de trodde på det tidspunktet her så vet de jo ikke hva kolera er altså de de har ikke de vet ikke hvordan det smitter.

ja og de de hadde jo jeg har drevet å prøvd å forberede meg så jeg kunne matche Marius så jeg har har lest og og noe av det som som de trodde på det tidspunktet her så vet de jo ikke hva kolera er altså de de har ikke de vet ikke hvordan det smitter.

ja og de de hadde jo jeg har <unint> drevet å prøvd å f forberede meg så jeg kunne matche Marius så jeg har har lest eee og og noe av det som som de trodde på det tidspunktet her så vet de jo ikke hva kolera er altså de de har ikke de vet ikke hvordan det smitter


det finnes en teori om at %eee det smitter via %eee %eee lufta %eee men ikke som dråpesmitte som klimasmitte %eee.

det finnes en teori om at det smitter via lufta men ikke som dråpesmitte som klimasmitte %eee.

det finnes en teori om at eee det smitter via eee eee lufta eee men ikke som dråpesmitte som klimasmitte eee


det finnes teorier om at du ikke skal spise agurker for eksempel, %eee da kan du få kolera og veldig mye annet.

det finnes teorier om at du ikke skal spise agurker for eksempel, da kan du få kolera og veldig mye annet.

det finnes teorier om at du ikke skal spise agurker for eksempel eee da kan du få kolera og veldig mye annet


det de ikke vet er at det smitter via vann %eee %eee og de de %eee men de vet at det treffer der mange bor tett.

det de ikke vet er at det smitter via vann og de de men de vet at det treffer der mange bor tett.

det de ikke vet er at det smitter via vann eee eee og de de eee men de vet at det treffer der mange bor tett


og de ser at det har noe med hygieniske forhold å gjøre og i København for eksempel så så var det nesten bare arbeiderklassen som dør.

og de ser at det har noe med hygieniske forhold å gjøre og i København f.eks. så så var det nesten bare arbeiderklassen som dør.


det de må ha funnet etterpå det er at denne koleraepidemien den oppstår i det en sjømann, hvis jeg ikke husker feil, du må korrigere meg hvis jeg tar feil, blir lagt inn på Rikshospitalet med kolera.

det de må ha funnet etterpå det er at denne koleraepidemien den oppstår i det en sjømann hvis jeg ikke husker feil du må korrigere meg hvis jeg tar feil blir lagt inn på Rikshospitalet med kolera


det var det òg i Drammen i attentrettitre.


det kom med sjøen inn til Drammen den gangen óg.


%eee det er en sykdom som stammer fra Asia som som var relativt ny.


altså attenhundretallet er koleraens %eee hundre år.

altså attenhundretallet er koleraens 100 år.

altså attenhundretallet er koleraens eee hundre år


det gjør at vaskevannet antar man da man har brukt på det rommet hvor han ligger det blir kasta ut med Rikshospitalets kloakk eller vaskevann men det går da inn i vannkilden.


det smitter over vann£ fra vannrør til vannrør inn i vannkilden og inn i drikkevannet og dermed så treffer du ikke bare %eee de fattigste bystrøka men du tar óg inn for andre.

det smitter over fra vannrør til vannrør inn i vannkilden og inn i drikkevannet og dermed så treffer du ikke bare de fattigste bystrøka men du tar óg inn for andre.

det smitter over vann fra vannrør til vannrør inn i vannkilden og inn i drikkevannet og dermed så treffer du ikke bare eee de fattigste bystrøka men du tar óg inn for andre


%eee men det må %unint tenker %unint altså det må jo ha vært det å ha en den type vi har jo nå denne her koronaviruset som vi kan lese om hver dag i Dagbladet V_G\VG ikke sant og vi kan følge det og vi ser sykehus bygges i Wuhan og vi vi ser alt dette.

men det må tenker altså det må jo ha vært det å ha en den type vi har jo nå denne her koronaviruset som vi kan lese om hver dag i Dagbladet VG ikke sant og vi kan følge det og vi ser sykehus bygges i Wuhan og vi vi ser alt dette.

eee men det må <unint> tenker <unint> altså det må jo ha vært det å ha en den type vi har jo nå denne her koronaviruset som vi kan lese om hver dag i Dagbladet V G ikke sant og vi kan følge det og vi ser sykehus bygges i Wuhan og vi vi ser alt dette


men her rammes man av en pest kan man si som man ikke vet hva er.


ja %eee ja %eee og kanskje altså noe av det jeg har stusset på når jeg leste Colletts brev for hun har to brev om kolera, det ene er det i Christiania og det andre er den i København.

ja ja og kanskje altså noe av det jeg har stusset på når jeg leste Colletts brev for hun har to brev om kolera, det ene er det i Christiania og det andre er den i København.

ja eee ja eee og kanskje altså noe av det jeg har stusset på når jeg leste Colletts brev for hun har to brev om kolera det ene er det i Christiania og det andre er den i København


da bor hun i Klampenborg og så skriver hun til Sofie Steenstrup og hun er hun sier da, enten det nå smitter med luften eller hva det er, jeg har ingen frykt i disse engstelige tider.

da bor hun i Klampenborg og så skriver hun til Sofie Steenstrup og hun er hun sier da enten det nå smitter med luften eller hva det er jeg har ingen frykt i disse engstelige tider


og så fant jeg en tekst av en tysk forfatter som heter Heinrich Heine som skriver om koleraen i Paris på tredvetallet\trettitallet og han er heller ikke redd.

og så fant jeg en tekst av en tysk forfatter som heter Heinrich Heine som skriver om koleraen i Paris på trettitallet og han er heller ikke redd.

og så fant jeg en tekst av en tysk forfatter som heter Heinrich Heine som skriver om koleraen i Paris på tredvetallet og han er heller ikke redd


han skriver det essayet mens han hører en som d£ en dø av kolera på naborommet og han er heller ikke liksom rammet av frykt og hva kan det komme av?

han skriver det essayet mens han hører en som en dø av kolera på naborommet og han er heller ikke liksom rammet av frykt og hva kan det komme av?

han skriver det essayet mens han hører en som d en dø av kolera på naborommet og han er heller ikke liksom rammet av frykt og hva kan det komme av?


jo det er ikke liksom bare personlige egenskaper det hadde også med hvordan man forestilte seg at de£ koleraen %eee spredde seg, for til å begynne med trodde man at det var en pest, men så var det noe med smittemønsteret som ikke fikk som de skjønte at det ikke var pest.

jo det er ikke liksom bare personlige egenskaper det hadde også med hvordan man forestilte seg at koleraen spredde seg, for til å begynne med trodde man at det var en pest, men så var det noe med smittemønsteret som ikke fikk som de skjønte at det ikke var pest.

jo det er ikke liksom bare personlige egenskaper det hadde også med hvordan man forestilte seg at de koleraen eee spredde seg for til å begynne med trodde man at det var en pest men så var det noe med smittemønsteret som ikke fikk som de skjønte at det ikke var pest


det er fra attentredvetallet\attentrettitallet %eee men etter hvert så gikk man bort fra den tanken, eller den ble svekket og så trodde man da at det hadde med atmosfæriske forhold, med temperatur, med fuktighet og varme og at s£ det smittet vi£ det er den såkalte miasmatiske teorien.

det er fra attentrettitallet men etter hvert så gikk man bort fra den tanken, eller den ble svekket og så trodde man da at det hadde med atmosfæriske forhold, med temperatur, med fuktighet og varme og at det smittet det er den såkalte miasmatiske teorien.

det er fra attentredvetallet eee men etter hvert så gikk man bort fra den tanken eller den ble svekket og så trodde man da at det hadde med atmosfæriske forhold med temperatur med fuktighet og varme og at s det smittet vi det er den såkalte miasmatiske teorien


og den var nok det er den ikke sant som da gjør at Collett ikke ikke sant og da er det sånn hvordan kan den ramme no£ enk£ noen fremfor andre og ikke ramme alle og det har da med den hva skal vi si den fysiske %eee og kanskje psykiske konstitusjonen til hver enkelt.

og den var nok det er den ikke sant som da gjør at Collett ikke ikke sant og da er det sånn hvordan kan den ramme noen fremfor andre og ikke ramme alle og det har da med den hva skal vi si den fysiske og kanskje psykiske konstitusjonen til hver enkelt.

og den var nok det er den ikke sant som da gjør at Collett ikke ikke sant og da er det sånn hvordan kan den ramme no enk noen fremfor andre og ikke ramme alle og det har da med den hva skal vi si den fysiske eee og kanskje psykiske konstitusjonen til hver enkelt


drikkfeldighet øker sannsynligheten for kolera og %eee eldre blir lettere rammet og dør av kolera.

drikkfeldighet øker sannsynligheten for kolera og eldre blir lettere rammet og dør av kolera.

drikkfeldighet øker sannsynligheten for kolera og eee eldre blir lettere rammet og dør av kolera


så det har noe med den fysiske konstitusjonen først og fremst men det er også en sånn %eee hva skal vi si det ligger nevnes også dette med moralsk levemåte.

så det har noe med den fysiske konstitusjonen først og fremst men det er også en sånn hva skal vi si det ligger nevnes også dette med moralsk levemåte.

så det har noe med den fysiske konstitusjonen først og fremst men det er også en sånn eee hva skal vi si det ligger nevnes også dette med moralsk levemåte


nettopp %eee så så hu£ man tror på en måte det der er veldig interessant for i tidligere i dette brevet hvis man da tror på den miasmatiske teorien det er på en måte min konstitusjon og min personlighet og mitt levned gjør at jeg ikke blir syk.

nettopp så så man tror på en måte det der er veldig interessant for i tidligere i dette brevet hvis man da tror på den miasmatiske teorien det er på en måte min konstitusjon og min personlighet og mitt levned gjør at jeg ikke blir syk.

nettopp eee så så hu man tror på en måte det der er veldig interessant for i tidligere i dette brevet hvis man da tror på den miasmatiske teorien det er på en måte min konstitusjon og min personlighet og mitt levned gjør at jeg ikke blir syk


men så s£ la jeg merke til noe tidligere i dette brevet det er transkribert og ligger altså ute på Bokselskapet kan alle lese det %eee der s£ beskriver hun da sine klagemål mot den der tjenestekvinnen som %eee bestyrer huset hun da har fått låne av sin bror.

men så la jeg merke til noe tidligere i dette brevet det er transkribert og ligger altså ute på Bokselskapet kan alle lese det der beskriver hun da sine klagemål mot den der tjenestekvinnen som bestyrer huset hun da har fått låne av sin bror.

men så s la jeg merke til noe tidligere i dette brevet det er transkribert og ligger altså ute på Bokselskapet kan alle lese det eee der s beskriver hun da sine klagemål mot den der tjenestekvinnen som eee bestyrer huset hun da har fått låne av sin bror


og det er jo et %eee veldig mye av den teksten dokker\dere ser der er klaging bare så det er sagt.

og det er jo et veldig mye av den teksten dere ser der er klaging bare så det er sagt.

og det er jo et eee veldig mye av den teksten dokker ser der er klaging bare så det er sagt


veldig små ting ne£ ve£ altså det de£ det er ikke et %eee du tenker ikke hun vil jeg på fest med %eee %eee når du leser det der.

veldig små ting altså det det er ikke et du tenker ikke hun vil jeg på fest med når du leser det der.

veldig små ting ne ve altså det de det er ikke et eee du tenker ikke hun vil jeg på fest med eee eee når du leser det der


for det det er mye sånn ja og så men noe av det hun da klager på er at hun kommer ikke opp med kokt vann til henne på rommet.


%eee sjøl ikke det gjør hun %eee og da leser jo jeg ah du koker vatnet.

sjøl ikke det gjør hun og da leser jo jeg ah du koker vatnet.

eee sjøl ikke det gjør hun eee og da leser jo jeg ah du koker vatnet


den kokingen av vatnet som hun insisterer på å få levert det er jo beskyttelse %eee som de sikkert skal beskytte mot noe annet men hun men hun klager altså over %unint for det vatnet må hun tydeligvis koke sjøl og sønnene hennes de to hun har med seg de må hente brød sjøl.

den kokingen av vatnet som hun insisterer på å få levert det er jo beskyttelse som de sikkert skal beskytte mot noe annet men hun men hun klager altså over for det vatnet må hun tydeligvis koke sjøl og sønnene hennes de to hun har med seg de må hente brød sjøl.

den kokingen av vatnet som hun insisterer på å få levert det er jo beskyttelse eee som de sikkert skal beskytte mot noe annet men hun men hun klager altså over <unint> for det vatnet må hun tydeligvis koke sjøl og sønnene hennes de to hun har med seg de må hente brød sjøl


hun er altså ja vi stemmer det Marius %unint?

hun er altså ja vi stemmer det Marius <unint>?


ja ja og hun mener at denne bestyreren har kastet støvlene etter dem og og liksom de de blir behandlet som pakk føler hun.


ja og så har hun vært å henta blomsten i det andre huset til broren for å vanne de og så får hun kjeft for at hun har tatt blomstene dertil fordi at det var noen andre som skulle vanne de og det du må bare ikke tro hva de sier om meg når de skriver til deg har bare gjort gode ting.


men og men det det bringer meg over på noe annet fordi at %eee %eee hvis vi går tilbake her til %eee fram går vi til den her til Morgenbladet.

men og men det det bringer meg over på noe annet fordi at hvis vi går tilbake her til fram går vi til den her til Morgenbladet.

men og men det det bringer meg over på noe annet fordi at eee eee hvis vi går tilbake her til eee fram går vi til den her til Morgenbladet


og så har vi koleraen på framsida og det er mye kolera i denne utgaven av Morgenbladet.


det hele avissamlingen ligger ute og dokker\dere kan se det og og det er altså det er det står så mye om det.

det hele avissamlingen ligger ute og dere kan se det og og det er altså det er det står så mye om det.

det hele avissamlingen ligger ute og dokker kan se det og og det er altså det er det står så mye om det


hva altså hva hva sier det oss at hun heter fru Collett?


altså je£ jeg satt nesten en hel dag jeg og leste på den lis£ %eee listen eller notisen her for å prøve å finne ut.

altså jeg satt nesten en hel dag jeg og leste på den listen eller notisen her for å prøve å finne ut.

altså je jeg satt nesten en hel dag jeg og leste på den lis eee listen eller notisen her for å prøve å finne ut


fordi ikke sant jeg ble slått av alle mennene de nevnes med med med titler eller yrke eller ikke sant så de har jo en ganske tydelig identitet %eee knyttet til offentlig yrke.

fordi ikke sant jeg ble slått av alle mennene de nevnes med med med titler eller yrke eller ikke sant så de har jo en ganske tydelig identitet knyttet til offentlig yrke.

fordi ikke sant jeg ble slått av alle mennene de nevnes med med med titler eller yrke eller ikke sant så de har jo en ganske tydelig identitet eee knyttet til offentlig yrke


mens kvinnene der har vi madammer vi har jomfruer og vi har en fru sant altså da begynte jeg hva er %eee hvorfor jomfru en ugift ung kvinne en %eee ikke sant men litt sånn va£ hva er en madam.

mens kvinnene der har vi madammer vi har jomfruer og vi har en fru sant altså da begynte jeg hva er hvorfor jomfru en ugift ung kvinne en ikke sant men litt sånn hva er en madam.

mens kvinnene der har vi madammer vi har jomfruer og vi har en fru sant altså da begynte jeg hva er eee hvorfor jomfru en ugift ung kvinne en eee ikke sant men litt sånn va hva er en madam


hva er forskjellen på en madam og en fru?


ja er det en el£ k£ k£ kvinne som kanskje eier noe eller noe %unint så jeg ble liksom sittende å prøve å finne ut av det ikke bare sånn ta det for gitt at jeg visste det og så s£ stusset jeg på fru Collett.

ja er det en kvinne som kanskje eier noe eller noe så jeg ble liksom sittende å prøve å finne ut av det ikke bare sånn ta det for gitt at jeg visste det og så stusset jeg på fru Collett.

ja er det en el k k kvinne som kanskje eier noe eller noe <unint> så jeg ble liksom sittende å prøve å finne ut av det ikke bare sånn ta det for gitt at jeg visste det og så s stusset jeg på fru Collett


hvorfor står det for eksempel ikke enkefru Collett?

hvorfor står det f.eks. ikke enkefru Collett?


%eee da hun i attensekstitre reiser til København %eee så skriver hun seg inn på Hotell Føniks som Fru st£ %eee professorinde Collett og her da fru Collett.

da hun i 1863 reiser til København så skriver hun seg inn på Hotell Føniks som Fru professorinde Collett og her da fru Collett.

eee da hun i attensekstitre reiser til København eee så skriver hun seg inn på Hotell Føniks som Fru st eee professorinde Collett og her da fru Collett


og det jeg tror det skyldes at det ikke er enkefru men fru, det er at Collett selv har registrert seg eller skrevet seg inn i passasjerlisten oppgitt tittelen, og at hun ikke sånn som i denne adresseboken ble innført i de offentlige registrene.

og det jeg tror det skyldes at det ikke er enkefru men fru det er at Collett selv har registrert seg eller skrevet seg inn i passasjerlisten oppgitt tittelen og at hun ikke sånn som i denne adresseboken ble innført i de offentlige registrene


for der når man ser på de offentlige do£ %eee registrene så er det enkefru Collett i dødsjourna£ eller dødsboken så er hun opp£ står det at enkefru Collett er død.

for der når man ser på de offentlige registrene så er det enkefru Collett i eller dødsboken så er hun står det at enkefru Collett er død.

for der når man ser på de offentlige do eee registrene så er det enkefru Collett i dødsjourna eller dødsboken så er hun opp står det at enkefru Collett er død


ikke sant og i ja i andre offentlige registre men her er fru Collett.


så det viser jo at %eee kanskje skal ikke en viss distanse fra det som på en måte var blitt hennes sosiale stilling og offentlige stilling at hun var enkefru.

så det viser jo at kanskje skal ikke en viss distanse fra det som på en måte var blitt hennes sosiale stilling og offentlige stilling at hun var enkefru.

så det viser jo at eee kanskje skal ikke en viss distanse fra det som på en måte var blitt hennes sosiale stilling og offentlige stilling at hun var enkefru


hun vil være fru og også Fru professorinde.


hun vil i alle fall ikke være enkefru Collett.


nei og d£ men det det henger jo sammen med noe %eee som som vi òg finner i disse brevene og og som er %eee Camilla Colletts %eee valg %eee når mannen hennes dør.

nei og men det det henger jo sammen med noe som som vi òg finner i disse brevene og og som er Camilla Colletts valg når mannen hennes dør.

nei og d men det det henger jo sammen med noe eee som som vi òg finner i disse brevene og og som er eee Camilla Colletts eee valg eee når mannen hennes dør


%eee de har vært gift i i knappe ti år, %eee har fire unger, og et stort hus et stort hus som for så vidt er bygd på Camilla Collett sine penger altså farsarven hennes %eee som har bygd det %eee.

de har vært gift i i knappe ti år, har fire unger, og et stort hus et stort hus som for så vidt er bygd på Camilla Collett sine penger altså farsarven hennes som har bygd det %eee.

eee de har vært gift i i knappe ti år eee har fire unger og et stort hus et stort hus som for så vidt er bygd på Camilla Collett sine penger altså farsarven hennes eee som har bygd det eee


og hun gjør jo da et valg som preger resten av livet hennes som jeg jeg tenker kan være noe av det samme som det du peker på der og hun velger å ikke bli boende i huset og holde det og holde stuer og være mor %eee til avdøde Colletts barn.

og hun gjør jo da et valg som preger resten av livet hennes som jeg jeg tenker kan være noe av det samme som det du peker på der og hun velger å ikke bli boende i huset og holde det og holde stuer og være mor til avdøde Colletts barn.

og hun gjør jo da et valg som preger resten av livet hennes som jeg jeg tenker kan være noe av det samme som det du peker på der og hun velger å ikke bli boende i huset og holde det og holde stuer og være mor eee til avdøde Colletts barn


for jeg synes virkelig det er kanskje det sterkeste brevet i denne utgivelsen og et av tror jeg er et av de sterkeste brevene i %eee norsk %eee brevlitteratur.

for jeg synes virkelig det er kanskje det sterkeste brevet i denne utgivelsen og et av tror jeg er et av de sterkeste brevene i norsk brevlitteratur.

for jeg synes virkelig det er kanskje det sterkeste brevet i denne utgivelsen og et av tror jeg er et av de sterkeste brevene i eee norsk eee brevlitteratur


dere må unnskyld hvis det det tar ikke lang tid altså jeg må bare.


sånn det er til da Johan Christian Collett som var svogeren til Camilla %eee og %eee som også representerte hennes s£ de øvrige svogerne og svigerinnen %eee.

sånn det er til da Johan Christian Collett som var svogeren til Camilla og som også representerte hennes de øvrige svogerne og svigerinnen %eee.

sånn det er til da Johan Christian Collett som var svogeren til Camilla eee og eee som også representerte hennes s de øvrige svogerne og svigerinnen eee


og når Peter Jonas Collett døde så hadde han skrevet en testamentarisk opptegnelse hvor han redegjør for sin økonomiske situasjon.


og han oppfordrer eller ber sine søsken om å bidra økonomisk slik at Collett kan bli boende nei at barna kan bli boende hos Collett og kanskje på et i en mindre leilighet et uten %eee et annet sted i byen.

og han oppfordrer eller ber sine søsken om å bidra økonomisk slik at Collett kan bli boende nei at barna kan bli boende hos Collett og kanskje på et i en mindre leilighet et uten et annet sted i byen.

og han oppfordrer eller ber sine søsken om å bidra økonomisk slik at Collett kan bli boende nei at barna kan bli boende hos Collett og kanskje på et i en mindre leilighet et uten eee et annet sted i byen


hun kommer dem til og med i forkjøpet og avviser det fordi hun har et annet ønske og jeg istedenfor at jeg sier hvo£ hvordan hun formulerer seg så leser jeg.

hun kommer dem t.o.m. i forkjøpet og avviser det fordi hun har et annet ønske og jeg istedenfor at jeg sier hvordan hun formulerer seg så leser jeg.

hun kommer dem til og med i forkjøpet og avviser det fordi hun har et annet ønske og jeg istedenfor at jeg sier hvo hvordan hun formulerer seg så leser jeg


slu£ hun har kommet fram til at det er noe som er viktigere for henne, %eee å være fri i alle sine handlinger,

slu hun har kommet fram til at det er noe som er viktigere for henne, å være fri i alle sine handlinger,

slu hun har kommet fram til at det er noe som er viktigere for henne eee å være fri i alle sine handlinger


enn å leve på kanskje det hun oppfatter som svogernes nåde og svå£ svigerfamiliens nåde i en murvilla i Uraniunborgveien %eee sammen med sine fire sønner.

enn å leve på kanskje det hun oppfatter som svogernes nåde og svigerfamiliens nåde i en murvilla i Uraniunborgveien sammen med sine fire sønner.

enn å leve på kanskje det hun oppfatter som svogernes nåde og svå svigerfamiliens nåde i en murvilla i Uraniunborgveien eee sammen med sine fire sønner


det er %eee et menneske som og en dame som og en kvinne og en intellektuell som gjør seg fri og som kommer tilbake som som Camilla Collett.

det er et menneske som og en dame som og en kvinne og en intellektuell som gjør seg fri og som kommer tilbake som som Camilla Collett.

det er eee et menneske som og en dame som og en kvinne og en intellektuell som gjør seg fri og som kommer tilbake som som Camilla Collett


hun kan %unint ikke skrive Camilla Collett men hun er i hvert fall ikke enkefru.

hun kan ikke skrive Camilla Collett men hun er i hvert fall ikke enkefru.

hun kan <unint> ikke skrive Camilla Collett men hun er i hvert fall ikke enkefru


hun er i alle fall ikke plassert på en hylle hvor hun skal være resten av livet og utelukkende være det.


skyte inn altså det er jo lett å si sånn hun gjør dette fordi hun vil bli forfatter ikke sant tar det valget.


det tror jeg er for enkelt fordi %eee det her det er ikke sånn at det å være forfatter tror jeg for Collett utelukker det å oppdra alle fire barna eller sønnene.

det tror jeg er for enkelt fordi det her det er ikke sånn at det å være forfatter tror jeg for Collett utelukker det å oppdra alle fire barna eller sønnene.

det tror jeg er for enkelt fordi eee det her det er ikke sånn at det å være forfatter tror jeg for Collett utelukker det å oppdra alle fire barna eller sønnene


han var den mest velstående av svogerne så det var øko£ og dessuten hadde han ingen egen sønn.

han var den mest velstående av svogerne så det var og dessuten hadde han ingen egen sønn.

han var den mest velstående av svogerne så det var øko og dessuten hadde han ingen egen sønn


dette skriver Collett om i et annet sted.


så derfor gir hun fra seg Robert, plasserer den yngste, Emil, hos en slektning på Hadeland, og reiser i oktober attenfemtito til København med Alf og Oscar for å komme unna, for å få f£ grunn under føttene.

så derfor gir hun fra seg Robert, plasserer den yngste, Emil, hos en slektning på Hadeland, og reiser i oktober 1852 til København med Alf og Oscar for å komme unna, for å få grunn under føttene.

så derfor gir hun fra seg Robert plasserer den yngste Emil hos en slektning på Hadeland og reiser i oktober attenfemtito til København med Alf og Oscar for å komme unna for å få f grunn under føttene


det er veldig triste de brevene hun skriver der.


vi vet at hun ikke det er ingenting som tyder på at hun skrev på det mens hun bodde i København men da København ble rammet av kolera og hun flyttet i Klampenborg utenfor København så tok hun frem manuskriptet skriver hun i en senere %eee tekst og begynte litt lettere til sinns å fortsette å skrive på det.

vi vet at hun ikke det er ingenting som tyder på at hun skrev på det mens hun bodde i København men da København ble rammet av kolera og hun flyttet i Klampenborg utenfor København så tok hun frem manuskriptet skriver hun i en senere tekst og begynte litt lettere til sinns å fortsette å skrive på det.

vi vet at hun ikke det er ingenting som tyder på at hun skrev på det mens hun bodde i København men da København ble rammet av kolera og hun flyttet i Klampenborg utenfor København så tok hun frem manuskriptet skriver hun i en senere eee tekst og begynte litt lettere til sinns å fortsette å skrive på det


så når hun kommer til Christiania tiende september attenfemtitre så har hun %eee skrevet videre på det manuskriptet som senere da s£ så det finnes liksom en forfatterinne bak denne Fru Collett.

så når hun kommer til Christiania 10. september 1853 så har hun skrevet videre på det manuskriptet som senere da så det finnes liksom en forfatterinne bak denne Fru Collett.

så når hun kommer til Christiania tiende september attenfemtitre så har hun eee skrevet videre på det manuskriptet som senere da s så det finnes liksom en forfatterinne bak denne Fru Collett


det ser man hos Kielland, man ser det hos Bjørnson, vi ser det hos mange av disse samtidige mannlig forfatterne som som gjør denne reisen eller har leiligheten der og så videre.

det ser man hos Kielland man ser det hos Bjørnson vi ser det hos mange av disse samtidige mannlig forfatterne som som gjør denne reisen eller har leiligheten der og så videre


men i det så %eee så kommer vi da til Bjørnson.

men i det så så kommer vi da til Bjørnson.

men i det så eee så kommer vi da til Bjørnson


%eee og vi har allerede gitt ut %eee Colletts brev til Bjørnson og og arbeidet rundt det, men koleraen den prega jo ikke bare Camilla Collett og den prega jo ikke bare Morgenbladet, den prega jo et helt samfunn.

og vi har allerede gitt ut Colletts brev til Bjørnson og og arbeidet rundt det, men koleraen den prega jo ikke bare Camilla Collett og den prega jo ikke bare Morgenbladet, den prega jo et helt samfunn.

eee og vi har allerede gitt ut eee Colletts brev til Bjørnson og og arbeidet rundt det men koleraen den prega jo ikke bare Camilla Collett og den prega jo ikke bare Morgenbladet den prega jo et helt samfunn


og du har pekt på noe Marius så skal vi se om jeg finner det her.


%eee hvis jeg ikke tar feil så er ser vi her på et morgenblad med en førstesidetekst som er alt dette her %eee som er av Bjørnstjerne Bjørnson,

hvis jeg ikke tar feil så er ser vi her på et morgenblad med en førstesidetekst som er alt dette her som er av Bjørnstjerne Bjørnson,

eee hvis jeg ikke tar feil så er ser vi her på et morgenblad med en førstesidetekst som er alt dette her eee som er av Bjørnstjerne Bjørnson


%eee kan du fortel£ me£ fortell med egne ord Marius, hva er dette for noe og hva har det med kolera å gjøre?

kan du fortell med egne ord Marius, hva er dette for noe og hva har det med kolera å gjøre?

eee kan du fortel me fortell med egne ord Marius hva er dette for noe og hva har det med kolera å gjøre?


jo %eee hvert år kom det ut en altså litterat£ kom ut såkalt julelitteratur og årlig en nyttårsbok.

jo hvert år kom det ut en altså kom ut såkalt julelitteratur og årlig en nyttårsbok.

jo eee hvert år kom det ut en altså litterat kom ut såkalt julelitteratur og årlig en nyttårsbok


og Johan Dahl forleggeren trommet sammen hva skal man si den eldre garde av forfattere, Welhaven, Andreas Munch, avdøde Peter Jonas Collett, %eee %eee Teodor Kjærulf til å bidra.

og Johan Dahl forleggeren trommet sammen hva skal man si den eldre garde av forfattere, Welhaven, Andreas Munch, avdøde Peter Jonas Collett, Teodor Kjærulf til å bidra.

og Johan Dahl forleggeren trommet sammen hva skal man si den eldre garde av forfattere Welhaven Andreas Munch avdøde Peter Jonas Collett eee eee Teodor Kjærulf til å bidra


kanskje ikke med nyskrevne tekster, men med litt eldre tekster og i det jeg tror var en vanskelig altså en vanskelig situasjon så kom denne nyttårsboken ut i desember.

kanskje ikke med nyskrevne tekster men med litt eldre tekster og i det jeg tror var en vanskelig altså en vanskelig situasjon så kom denne nyttårsboken ut i desember


Vinje omtaler den i sine korrespondansebrevet i Drammens t£ tidende som en kolerabok.

Vinje omtaler den i sine korrespondansebrevet i Drammens tidende som en kolerabok.

Vinje omtaler den i sine korrespondansebrevet i Drammens t tidende som en kolerabok


%eee og %eee Bjørnson anmelder den da i Morgenbladet femtende januar attenfemtifire.

og Bjørnson anmelder den da i Morgenbladet femtende januar attenfemtifire.

eee og eee Bjørnson anmelder den da i Morgenbladet femtende januar attenfemtifire


og han nevner at det er en kolerabok, ikke med ordet kolera, men til for£ %eee vi %eee %eee det går frem av avsnitt at vi ikke lenger vet helt hvem som har dødd.

og han nevner at det er en kolerabok, ikke med ordet kolera, men til vi det går frem av avsnitt at vi ikke lenger vet helt hvem som har dødd.

og han nevner at det er en kolerabok ikke med ordet kolera men til for eee vi eee eee det går frem av avsnitt at vi ikke lenger vet helt hvem som har dødd


det er en litt sånn uoversiktlig situasjon.


dette er en raljerende, drepende kritikk av nyttårsboken og av den eldre garde forfattere.

dette er en raljerende drepende kritikk av nyttårsboken og av den eldre garde forfattere


og det går altså den er nådeløs og den svir å lese.


og når og når jeg når man leser den så er det ikke sånn at man tenker at dette har noe med kolera.


man må vite at Christiania hadde vært rammet av kolera for å forstå enkelte av avsnittene i i anmeldelsen.


dette er jo et altså det finnes jo i litteraturhistorien så er det jo vanlig at unge forfattere tar et oppgjør med de eldre %eee og dette er kanskje det kraftigste generasjonsoppgjøret i norsk litteraturhistorie.

dette er jo et altså det finnes jo i litteraturhistorien så er det jo vanlig at unge forfattere tar et oppgjør med de eldre og dette er kanskje det kraftigste generasjonsoppgjøret i norsk litteraturhistorie.

dette er jo et altså det finnes jo i litteraturhistorien så er det jo vanlig at unge forfattere tar et oppgjør med de eldre eee og dette er kanskje det kraftigste generasjonsoppgjøret i norsk litteraturhistorie


det kan vi i hvert fall foreslå i kveld da %eee.

det kan vi i hvert fall foreslå i kveld da eee


ikke sant fordi Bjørnson legger alle disse forfatterne døde og maktesløse og rydder grunnen, selvfølgelig først og fremst for seg selv, %eee fordi selv andre unge skribenter som Paul Botten Hansen %eee får svi litt og %eee det liksom åpner seg noe nytt.

ikke sant fordi Bjørnson legger alle disse forfatterne døde og maktesløse og rydder grunnen, selvfølgelig først og fremst for seg selv, fordi selv andre unge skribenter som Paul Botten Hansen får svi litt og det liksom åpner seg noe nytt.

ikke sant fordi Bjørnson legger alle disse forfatterne døde og maktesløse og rydder grunnen selvfølgelig først og fremst for seg selv eee fordi selv andre unge skribenter som Paul Botten Hansen eee får svi litt og eee det liksom åpner seg noe nytt


%emm så kan man jo liksom si går han langt over streken?


var dette liksom sånn at Morgenbladets lesere tenkte ja det var på sin plass og sette Andreas Munch %eee Asbjørnsen og liksom ta et oppgjør med dem.

var dette liksom sånn at Morgenbladets lesere tenkte ja det var på sin plass og sette Andreas Munch Asbjørnsen og liksom ta et oppgjør med dem.

var dette liksom sånn at Morgenbladets lesere tenkte ja det var på sin plass og sette Andreas Munch eee Asbjørnsen og liksom ta et oppgjør med dem


eller tenkte de hvordan kan denne skribenten ta et oppgjør med en nyttårsbok som disse forfatterne og forleggerne hadde greid å få ut til tross for at byen hadde vært rammet av kolera?


jeg har ikke noe sikkert svar på dette, men jeg synes det er interessant.

jeg har ikke noe sikkert svar på dette men jeg synes det er interessant


og hvis dokker\dere da går videre hvis vi går videre her og ser at dette er altså et dikt av den samme Bjørnson hvis jeg ikke tar feil %eee og der står det hva\hvilken tid det er gitt ut i attenfemtifire så kan man spørre seg var raljeringen med i anmeldelsen og gå over streken eller hvordan skulle du oppfatte han?

og hvis dere da går videre hvis vi går videre her og ser at dette er altså et dikt av den samme Bjørnson hvis jeg ikke tar feil og der står det hvilken tid det er gitt ut i 1854 så kan man spørre seg var raljeringen med i anmeldelsen og gå over streken eller hvordan skulle du oppfatte han?

og hvis dokker da går videre hvis vi går videre her og ser at dette er altså et dikt av den samme Bjørnson hvis jeg ikke tar feil eee og der står det hva tid det er gitt ut i attenfemtifire så kan man spørre seg var raljeringen med i anmeldelsen og gå over streken eller hvordan skulle du oppfatte han?


denne kan man finne i Bjørnson samlende verk samla verk.


altså %eee altså %unint nå hvis jeg ikke hadde truffet Marius, altså hvis jeg ikke hadde hvis vi nå ikke hadde vært gjennom det brevet til Camilla Collett, hvis vi ikke hadde snakket om koleraen, hvis vi ikke hadde sett kartene og sett talla og visst hva som skjedde, så vil dette sett ut som et barnedikt.

altså altså nå hvis jeg ikke hadde truffet Marius, altså hvis jeg ikke hadde hvis vi nå ikke hadde vært gjennom det brevet til Camilla Collett, hvis vi ikke hadde snakket om koleraen, hvis vi ikke hadde sett kartene og sett talla og visst hva som skjedde, så vil dette sett ut som et barnedikt.

altså eee altså <unint> nå hvis jeg ikke hadde truffet Marius altså hvis jeg ikke hadde hvis vi nå ikke hadde vært gjennom det brevet til Camilla Collett hvis vi ikke hadde snakket om koleraen hvis vi ikke hadde sett kartene og sett talla og visst hva som skjedde så vil dette sett ut som et barnedikt


det hadde sett ut som sånn ja Bjørnson lagde sånne små rim fallera og kolera og kolera og det høres jo ut som ordrim for oss i dag ikke sant.


det har ikke noe mening det er abrakadabra og sånn ja.


og herr Asbjørn holdt et spyd, det er selvfølgelig Per Christian %eee Asbjørnsen %emm og så videre.

og herr Asbjørn holdt et spyd, det er selvfølgelig Per Christian Asbjørnsen og så videre.

og herr Asbjørn holdt et spyd det er selvfølgelig Per Christian eee Asbjørnsen emm og så videre


og %unint er P.A. Jensen som virkelig får gjennomgå.

og er P.A. Jensen som virkelig får gjennomgå.

og <unint> er PA Jensen som virkelig får gjennomgå


altså hvis jeg kan t£ t£ ta et steg et stykke videre inn i norsk litteraturhistorie da fordi fordi det det som jeg jeg har liksom lett etter koleraskildringer hos Collett i Colletts altså forfatterskap, ikke brev.

altså hvis jeg kan ta et steg et stykke videre inn i norsk litteraturhistorie da fordi fordi det det som jeg jeg har liksom lett etter koleraskildringer hos Collett i Colletts altså forfatterskap, ikke brev.

altså hvis jeg kan t t ta et steg et stykke videre inn i norsk litteraturhistorie da fordi fordi det det som jeg jeg har liksom lett etter koleraskildringer hos Collett i Colletts altså forfatterskap ikke brev


så jeg har tenkt liksom er det en vei tilbake til litteraturen og det var denne nyttårsboken som liksom ble et spor tilbake til litteraturen.


og denne anmeldelsen i Morgenbladet ifølg£ er den teksten Francis Bull siterer først i sitt bind om norsk litteratur fra attenførtiåtte til verdenskrigen.

og denne anmeldelsen i Morgenbladet er den teksten Francis Bull siterer først i sitt bind om norsk litteratur fra 1848 til verdenskrigen.

og denne anmeldelsen i Morgenbladet ifølg er den teksten Francis Bull siterer først i sitt bind om norsk litteratur fra attenførtiåtte til verdenskrigen


ikke sant så og d£ Bull liksom %eee for Bull blir det£ %eee blir anmeldelsen liksom inngangen til den nye store generasjonen i norsk litteraturhistorie med Ibsen, Bjørnson, Kielland, %eee Lie og så videre %emm.

ikke sant så og Bull liksom for Bull blir blir anmeldelsen liksom inngangen til den nye store generasjonen i norsk litteraturhistorie med Ibsen, Bjørnson, Kielland, Lie osv. %emm.

ikke sant så og d Bull liksom eee for Bull blir det eee blir anmeldelsen liksom inngangen til den nye store generasjonen i norsk litteraturhistorie med Ibsen Bjørnson Kielland eee Lie og så videre emm


i dag kunne eller t£ hva ville skjedd hvis Bull hadde startet med den sangen der?

i dag kunne eller hva ville skjedd hvis Bull hadde startet med den sangen der?

i dag kunne eller t hva ville skjedd hvis Bull hadde startet med den sangen der?


ikke sant hva hadde da vært det hadde jo vært jeg vil ikke si det er jo kraft i dette her òg.


det er jo sånn hva skal vi si det er jo satire, humor, g£ g£ galgenhumor kanskje.

det er jo sånn hva skal vi si det er jo satire, humor, galgenhumor kanskje.

det er jo sånn hva skal vi si det er jo satire humor g g galgenhumor kanskje


kolera er bare blitt et %eee abrakadabra %emm.

kolera er bare blitt et abrakadabra %emm.

kolera er bare blitt et eee abrakadabra emm


så så det jeg jeg syns liksom hva skal vi si den %eee visen da den ga liksom en klang liksom i %eee eller no£ pekte mot denne anmeldelsen og viste liksom en helt annen side av Bjørnson.

så så det jeg jeg syns liksom hva skal vi si den visen da den ga liksom en klang liksom i eller pekte mot denne anmeldelsen og viste liksom en helt annen side av Bjørnson.

så så det jeg jeg syns liksom hva skal vi si den eee visen da den ga liksom en klang liksom i eee eller no pekte mot denne anmeldelsen og viste liksom en helt annen side av Bjørnson


og dette er jo også like %eee et raljerende oppgjør med denne generasjonen %eee forfattere som han kritiserer her.

og dette er jo også like et raljerende oppgjør med denne generasjonen forfattere som han kritiserer her.

og dette er jo også like eee et raljerende oppgjør med denne generasjonen eee forfattere som han kritiserer her


ja for jeg jeg tenker %eee to ting nå£ når du sier dette.

ja for jeg jeg tenker to ting når du sier dette.

ja for jeg jeg tenker eee to ting nå når du sier dette


det ene er jo at %eee jeg må innrømme at jeg ikke visste at det var en koleraepidemi i Oslo i attenfemtitre.

det ene er jo at jeg må innrømme at jeg ikke visste at det var en koleraepidemi i Oslo i attenfemtitre.

det ene er jo at eee jeg må innrømme at jeg ikke visste at det var en koleraepidemi i Oslo i attenfemtitre


%eee det er jo min svakhet å ikke vite det.


og jeg har aldri lest litteraturen ut ifra det eller tenkt på koss\hvordan det påvirker ka£ altså koss\hvordan påvirker disse omgivelsene og hendelsene litteraturen, forfatterne, de intellektuelle?

og jeg har aldri lest litteraturen ut ifra det eller tenkt på hvordan det påvirker altså hvordan påvirker disse omgivelsene og hendelsene litteraturen, forfatterne, de intellektuelle?

og jeg har aldri lest litteraturen ut ifra det eller tenkt på koss det påvirker ka altså koss påvirker disse omgivelsene og hendelsene litteraturen forfatterne de intellektuelle?


og det i seg sjøl tenker jeg er interessant når du trekker det fram at når vi skaper en kanon så tar vi jo teksten ofte ut av konteksten og sier at denne teksten er autonom.


det er jo derfor de ofte blir en del av kanon men men vi mister samtidig kanskje forfatteren som skriver det og konteksten det står i og hva det er.


og når jeg leser dette og så ser at det ikke er et mororim, men det er tvert imot skrevet oppi noe som heile befolkningen må ha opplevd som dødsens alvorlig,

og når jeg leser dette og så ser at det ikke er et mororim men det er tvert imot skrevet oppi noe som heile befolkningen må ha opplevd som dødsens alvorlig


%eee så er det jo en form for både som du sier raljering og og utrydding, men det er òg et rom for en en morbid form for humor og da.

eee så er det jo en form for både som du sier raljering og og utrydding men det er òg et rom for en en morbid form for humor og da


altså hvor mange ville vært og fortalt at mine barn er døde, min onkel er død, og så skriver du dette.

altså hvor mange ville vært og fortalt at mine barn er døde min onkel er død og så skriver du dette


det gir meg et innblikk altså kombinasjonen da av tekst og kontekst lærer meg noe òg om teksten jeg aldri ville klart å lese ut av han som autonom.


absolutt %eee og i dag så ville man kanskje forsøk£ altså nå skal jeg ikke si men det finnes forsøk på å skrive litteraturhistorier som som trekker hva skal vi si overraskende forbindelseslinjer da.

absolutt og i dag så ville man kanskje altså nå skal jeg ikke si men det finnes forsøk på å skrive litteraturhistorier som som trekker hva skal vi si overraskende forbindelseslinjer da.

absolutt eee og i dag så ville man kanskje forsøk altså nå skal jeg ikke si men det finnes forsøk på å skrive litteraturhistorier som som trekker hva skal vi si overraskende forbindelseslinjer da


og man kunne jo her tenke seg at at %eee norsk litteraturhistorie siden det nå er man gjør et poeng at den var hva skal vi si transnasjonal og global f£ f£ fra begynnelsen og ikke nasjonal at norsk litteraturhistorie begynte med med at man oppdaget koleraepidemien.

og man kunne jo her tenke seg at at norsk litteraturhistorie siden det nå er man gjør et poeng at den var hva skal vi si transnasjonal og global fra begynnelsen og ikke nasjonal at norsk litteraturhistorie begynte med med at man oppdaget koleraepidemien.

og man kunne jo her tenke seg at at eee norsk litteraturhistorie siden det nå er man gjør et poeng at den var hva skal vi si transnasjonal og global f f fra begynnelsen og ikke nasjonal at norsk litteraturhistorie begynte med med at man oppdaget koleraepidemien


og de£ det hadde ikke vært så rart, altså det Christiania ble rammet av kolera første gang tror jeg i attentrettito.

og det hadde ikke vært så rart, altså det Christiania ble rammet av kolera første gang tror jeg i attentrettito.

og de det hadde ikke vært så rart altså det Christiania ble rammet av kolera første gang tror jeg i attentrettito


i attentrettitre eller trettifire utga Henrik Wergeland Den Asiatiske Kolera et drama sant ett år etterpå.

i 1833 eller 34 utga Henrik Wergeland Den Asiatiske Kolera et drama sant ett år etterpå.


det er den tidligste teksten jeg har %eee fu£ litterære teksten jeg har funnet om kolera.

det er den tidligste teksten jeg har litterære teksten jeg har funnet om kolera.

det er den tidligste teksten jeg har eee fu litterære teksten jeg har funnet om kolera


%eee Welhaven %eee nevner kolera i Norge£ Norges Demring og der er det selvfølgelig blitt en metafor %eee på liksom den svekkede tilstanden i i nasjonen og behovet for kulturell opprustning og sånn.

Welhaven nevner kolera i Norges Demring og der er det selvfølgelig blitt en metafor på liksom den svekkede tilstanden i i nasjonen og behovet for kulturell opprustning og sånn.

eee Welhaven eee nevner kolera i Norge Norges Demring og der er det selvfølgelig blitt en metafor eee på liksom den svekkede tilstanden i i nasjonen og behovet for kulturell opprustning og sånn


og så dukker den da ennå sterkere opp hos %eee Bjørnson og blir hva skal vi si det som %eee lager en altså jeg sier ikke den eneste men én av forutsetningene for at en ny generasjon diktere kan entre scenen.

og så dukker den da ennå sterkere opp hos Bjørnson og blir hva skal vi si det som lager en altså jeg sier ikke den eneste men én av forutsetningene for at en ny generasjon diktere kan entre scenen.

og så dukker den da ennå sterkere opp hos eee Bjørnson og blir hva skal vi si det som eee lager en altså jeg sier ikke den eneste men én av forutsetningene for at en ny generasjon diktere kan entre scenen


%emm og hvis man ikke hadde tatt utgangspunkt i den anmeldelsen, så vil jeg jo si her at vi kunne jo gått herfra til Einar Økland.

emm og hvis man ikke hadde tatt utgangspunkt i den anmeldelsen så vil jeg jo si her at vi kunne jo gått herfra til Einar Økland


det hadde vel ikke vært så vanskelig, eller Jan Erik Vold eller %overlapping ikke sant %eee fordi det er denne lette humor£ altså det er ikke denne tunge alvorlige melankolske eller stemningen.

det hadde vel ikke vært så vanskelig, eller Jan Erik Vold eller ikke sant fordi det er denne lette altså det er ikke denne tunge alvorlige melankolske eller stemningen.

det hadde vel ikke vært så vanskelig eller Jan Erik Vold eller <overlapping> ikke sant eee fordi det er denne lette humor altså det er ikke denne tunge alvorlige melankolske eller stemningen


morbid humor og så kunne vi ha droppet innom Obstfelder på veien bort så ville vi vi v£ v£ hatt en liten litteraturhistorie for f£ for den lyrikken.

morbid humor og så kunne vi ha droppet innom Obstfelder på veien bort så ville vi vi hatt en liten litteraturhistorie for for den lyrikken.

morbid humor og så kunne vi ha droppet innom Obstfelder på veien bort så ville vi vi v v hatt en liten litteraturhistorie for f for den lyrikken


men du Marius vi nærmer oss %eee slutten og det er noen ting som jeg skulle ønske vi fikk snakket om som vi ikke får snakket om og det er den %eee som jeg gjerne vil gjøre neste gang.

men du Marius vi nærmer oss slutten og det er noen ting som jeg skulle ønske vi fikk snakket om som vi ikke får snakket om og det er den som jeg gjerne vil gjøre neste gang.

men du Marius vi nærmer oss eee slutten og det er noen ting som jeg skulle ønske vi fikk snakket om som vi ikke får snakket om og det er den eee som jeg gjerne vil gjøre neste gang


%eee og det er er kretsen rundt Collett og disse menneskene i borgerskapet i Christiania på den tida som hun brevveksler med alt det andre.


men jeg synes det er noe som er er viktigere enn kretsen rundt når vi nærmer oss slutt, for nå har vi vært i attenfemtitre og tatt et dykk inn, et lite sånt punktmerke inn i et liv og et forfatterskap og en historie.

men jeg synes det er noe som er er viktigere enn kretsen rundt når vi nærmer oss slutt, for nå har vi vært i 1853 og tatt et dykk inn, et lite sånt punktmerke inn i et liv og et forfatterskap og en historie.

men jeg synes det er noe som er er viktigere enn kretsen rundt når vi nærmer oss slutt for nå har vi vært i attenfemtitre og tatt et dykk inn et lite sånt punktmerke inn i et liv og et forfatterskap og en historie


men min følelse med det som som du og vi jobber med og Mette jobber med og andre jobber med meg og Collett-prosjektet vårt her på Nasjonalbiblioteket så er min følelse at hvert fall oppfatning at du har en slags underliggende tese her,

men min følelse med det som som du og vi jobber med og Mette jobber med og andre jobber med meg og Collettprosjektet vårt her på Nasjonalbiblioteket så er min følelse at hvert fall oppfatning at du har en slags underliggende tese her


Bernard Herre og så videre er reduksjonistiske i forhold til hvem Camilla Collett var %eee og den skikkelsen hun har vært og var på attenhundretallet.

Bernard Herre osv. er reduksjonistiske i forhold til hvem Camilla Collett var og den skikkelsen hun har vært og var på attenhundretallet.

Bernard Herre og så videre er reduksjonistiske i forhold til hvem Camilla Collett var eee og den skikkelsen hun har vært og var på attenhundretallet


%eee og at hun er en mye større intellektuell europeisk intellektuell, enn det denne kjærlighetserfar£ v£ historien om om Welhaven egentlig t£ gir noe som helst rom for å fortelle.

og at hun er en mye større intellektuell europeisk intellektuell, enn det denne historien om om Welhaven egentlig gir noe som helst rom for å fortelle.

eee og at hun er en mye større intellektuell europeisk intellektuell enn det denne kjærlighetserfar v historien om om Welhaven egentlig t gir noe som helst rom for å fortelle


og det er jo et liv som begynner etter disse breva altså f£ f£ fra attensekstitre og utover, men s£ s£ stemmer det?

og det er jo et liv som begynner etter disse breva altså fra 1863 og utover, men stemmer det?

og det er jo et liv som begynner etter disse breva altså f f fra attensekstitre og utover men s s stemmer det?


ja altså det er jo det som man blir mer og mer overbevist om når man jobber med disse brevene at %eee Collett liv handlet ikke om en ungdomsforelskelse i Welhaven, selv om en flere generasjoner med litteraturhistorikere har hevdet det.

ja altså det er jo det som man blir mer og mer overbevist om når man jobber med disse brevene at Collett liv handlet ikke om en ungdomsforelskelse i Welhaven, selv om en flere generasjoner med litteraturhistorikere har hevdet det.

ja altså det er jo det som man blir mer og mer overbevist om når man jobber med disse brevene at eee Collett liv handlet ikke om en ungdomsforelskelse i Welhaven selv om en flere generasjoner med litteraturhistorikere har hevdet det


men det skyldes at man ba£ til nå bare har hatt ungdomsbrevene, så det er et bare det vi har visst om henne at hun var forelsket i Welhaven fra hun var seksten til %eee noe og tjue, mens med disse brevene så foldes det jo ut en en helt annen Collett, en Collett som vil være fri i alle sine handlinger.

men det skyldes at man til nå bare har hatt ungdomsbrevene, så det er et bare det vi har visst om henne at hun var forelsket i Welhaven fra hun var 16 til noe og tjue, mens med disse brevene så foldes det jo ut en en helt annen Collett, en Collett som vil være fri i alle sine handlinger.

men det skyldes at man ba til nå bare har hatt ungdomsbrevene så det er et bare det vi har visst om henne at hun var forelsket i Welhaven fra hun var seksten til eee noe og tjue mens med disse brevene så foldes det jo ut en en helt annen Collett en Collett som vil være fri i alle sine handlinger


og så ser vi jo på forfatterskapet altså sånn men bare tenk Amtmannens Døtre er jo ikke uten grunn at den allerede i attenfemtifire ble regnet som et moderne fenomen noe nytt og siden har blitt stående som noe nytt, altså som den moderne romanens tilblivels£ begynnelse i Norge.

og så ser vi jo på forfatterskapet altså sånn men bare tenk Amtmannens Døtre er jo ikke uten grunn at den allerede i 1854 ble regnet som et moderne fenomen noe nytt og siden har blitt stående som noe nytt, altså som den moderne romanens begynnelse i Norge.

og så ser vi jo på forfatterskapet altså sånn men bare tenk Amtmannens Døtre er jo ikke uten grunn at den allerede i attenfemtifire ble regnet som et moderne fenomen noe nytt og siden har blitt stående som noe nytt altså som den moderne romanens tilblivels begynnelse i Norge


og den kommer da omtrent samtidig med Flauberts Madame Bovary, med Baudelaires %eee Det Ondes Blomster ikke sant.

og den kommer da omtrent samtidig med Flauberts Madame Bovary, med Baudelaires Det Ondes Blomster ikke sant.

og den kommer da omtrent samtidig med Flauberts Madame Bovary med Baudelaires eee Det Ondes Blomster ikke sant


jeg tror Flau£ %eee Bovary kom i femtiseks.

jeg tror Flau eee Bovary kom i femtiseks


og så kommer det jo altså Karl Marx og Engels er jo kjent for Det Kommunistiske Manifest.


hvorfor er ikke Camilla Collett kjent like kjent for det Fra De Stummes Leir?


altså når man leser Fra De Stummes Leir fra attensyttisyv eller syttini så er jo det i hvert fall den norske kvinnekampens dirrende manifest.

altså når man leser Fra De Stummes Leir fra 1877 eller 79 så er jo det i hvert fall den norske kvinnekampens dirrende manifest.


altså les det, det er en sånn kraft i de i i i den teksten at man blir jo slått liksom det er jo en pamflett uten like.

altså les det det er en sånn kraft i de i i i den teksten at man blir jo slått liksom det er jo en pamflett uten like


og det er jo et der er jo tar jo hun et oppgjør da med fremstillingen av kvinner i litteraturen.


og det er jo skrevet da i polemikk indirekte stilt inn polemikk med Georg Brandes påstand om det moderne gjennombruddets menn ikke sant som s£.

og det er jo skrevet da i polemikk indirekte stilt inn polemikk med Georg Brandes påstand om det moderne gjennombruddets menn ikke sant som.


Collett %eee jeg tror hun hadde avfunnet seg med at hun aldri ville liksom bli nevnt av Brandes på den måten.

Collett jeg tror hun hadde avfunnet seg med at hun aldri ville liksom bli nevnt av Brandes på den måten.

Collett eee jeg tror hun hadde avfunnet seg med at hun aldri ville liksom bli nevnt av Brandes på den måten


men med det Fra De Stummes Leir så prøver hun å vise hvordan disse %eee mannlige forfatterne har fremstilt kvinner da,

men med det Fra De Stummes Leir så prøver hun å vise hvordan disse mannlige forfatterne har fremstilt kvinner da,

men med det Fra De Stummes Leir så prøver hun å vise hvordan disse eee mannlige forfatterne har fremstilt kvinner da


og %emm ja i hvert fall %eee i mine øyne så gjør det Collett liksom til %eee ja skal jeg si sånn %eee også en av de %eee en mye større eller kraftigere forfatter enn jeg hadde forestilt meg da,

og ja i hvert fall i mine øyne så gjør det Collett liksom til ja skal jeg si sånn også en av de en mye større eller kraftigere forfatter enn jeg hadde forestilt meg da,

og emm ja i hvert fall eee i mine øyne så gjør det Collett liksom til eee ja skal jeg si sånn eee også en av de eee en mye større eller kraftigere forfatter enn jeg hadde forestilt meg da


og som er sånn helt på høyde med med ja det den europeiske kanon og kanskje burde hva skal vi si hatt en %eee tyd£ hun skulle hvert fall vært den femte store.

og som er sånn helt på høyde med med ja det den europeiske kanon og kanskje burde hva skal vi si hatt en hun skulle hvert fall vært den femte store.

og som er sånn helt på høyde med med ja det den europeiske kanon og kanskje burde hva skal vi si hatt en eee tyd hun skulle hvert fall vært den femte store


det skulle vært det minste for å være helt ærl£.

det skulle vært det minste for å være helt.


men det har en forlagshistorie det er en forlagshistorie bak det og som også handler om at %eee det litterær£ litteraturen var en arena først og fremst for menn og at Collett kjempet både %eee mot dem og tidvis med dem litt sånn ettersom.

men det har en forlagshistorie det er en forlagshistorie bak det og som også handler om at det litteraturen var en arena først og fremst for menn og at Collett kjempet både mot dem og tidvis med dem litt sånn ettersom.

men det har en forlagshistorie det er en forlagshistorie bak det og som også handler om at eee det litterær litteraturen var en arena først og fremst for menn og at Collett kjempet både eee mot dem og tidvis med dem litt sånn ettersom


%eee så men det er liksom noe av bakhisto£ eller den historiske konteksten for at hun ikke ble en av de fire store %eee i norsk litteraturhistorie, så det er ikke sånn det var ikke fordi folk liksom var %eee onde eller dumme og sånn.

så men det er liksom noe av eller den historiske konteksten for at hun ikke ble en av de fire store i norsk litteraturhistorie, så det er ikke sånn det var ikke fordi folk liksom var onde eller dumme og sånn.

eee så men det er liksom noe av bakhisto eller den historiske konteksten for at hun ikke ble en av de fire store eee i norsk litteraturhistorie så det er ikke sånn det var ikke fordi folk liksom var eee onde eller dumme og sånn


det var folk at de de tenkte annerledes.


%eee de levde i et mye mer patriarkalsk samfunn.


%eee det tok lang tid før selv Bjørnson og Ibsen og sånt skjønte hva Collett holdt på med.


det skjønte jo først i attenåtti-årene hadde jo holdt på i tredve\tretti år men de var kanskje litt sånn trengte tid på å forstå hva som foregikk selv om det ikke alltid står det i litteraturhistoriene.

det skjønte jo først i attenåtti-årene hadde jo holdt på i 30 år men de var kanskje litt sånn trengte tid på å forstå hva som foregikk selv om det ikke alltid står det i litteraturhistoriene.

det skjønte jo først i attenåttiårene hadde jo holdt på i tredve år men de var kanskje litt sånn trengte tid på å forstå hva som foregikk selv om det ikke alltid står det i litteraturhistoriene


Marius Wulfsberg jeg tror at dette er et godt tidspunkt å slutte på.


og så er det sånn at dokker\dere har fått et lite blikk inn både i vår samling her på Nasjonalbiblioteket i ett brev fra Collett og konteksten rundt det, og som dokker\dere forstår, dokker\dere kan se fram til mer.

og så er det sånn at dere har fått et lite blikk inn både i vår samling her på Nasjonalbiblioteket i ett brev fra Collett og konteksten rundt det, og som dere forstår, dere kan se fram til mer.

og så er det sånn at dokker har fått et lite blikk inn både i vår samling her på Nasjonalbiblioteket i ett brev fra Collett og konteksten rundt det og som dokker forstår dokker kan se fram til mer


og det gir altså ikke bare interessant informasjon for den som er opptatt av Amtmannens Døtre eller Camilla Colletts liv og skriv£ og forfattervirke, men óg til alle som er opptatt av historien og vil se litt av det livet som folk mennesker har levd før oss.

og det gir altså ikke bare interessant informasjon for den som er opptatt av Amtmannens Døtre eller Camilla Colletts liv og og forfattervirke, men óg til alle som er opptatt av historien og vil se litt av det livet som folk mennesker har levd før oss.

og det gir altså ikke bare interessant informasjon for den som er opptatt av Amtmannens Døtre eller Camilla Colletts liv og skriv og forfattervirke men óg til alle som er opptatt av historien og vil se litt av det livet som folk mennesker har levd før oss


tusen takk til Marius Wulfsberg og tusen takk til dokker\dere som kom.

tusen takk til Marius Wulfsberg og tusen takk til dere som kom.

tusen takk til Marius Wulfsberg og tusen takk til dokker som kom


eg snik meg opp med ein viktig melding som på slutten her.


%eee det her som dokker har skjønt så har vi ikkje berre ein stor brevsa£ vi jobbar masse med med brev og har ein enorm brevsamling og i programkonseptet Levende brev så trekk vi fram fleire av dei breva.

det her som dokker har skjønt så har vi ikkje berre ein stor vi jobbar masse med med brev og har ein enorm brevsamling og i programkonseptet Levende brev så trekk vi fram fleire av dei breva.

eee det her som dokker har skjønt så har vi ikkje berre ein stor brevsa vi jobbar masse med med brev og har ein enorm brevsamling og i programkonseptet Levende brev så trekk vi fram fleire av dei breva


nå om to veker den tjueandre februar så er det Levende brev og da er det brev om kamp, både kvinnekamp, identitetskamp, arbeidarkamp og meir, og da kjem det skus£ skodespelarar hit både Gisken Armand og Bjørn Skagestad og Henriette Stenstrup og Petter Winther som kjem for å lese brev om kamp.

nå om to veker 22. februar så er det Levende brev og da er det brev om kamp, både kvinnekamp, identitetskamp, arbeidarkamp og meir, og da kjem det skodespelarar hit både Gisken Armand og Bjørn Skagestad og Henriette Stenstrup og Petter Winther som kjem for å lese brev om kamp.

nå om to veker den tjueandre februar så er det Levende brev og da er det brev om kamp både kvinnekamp identitetskamp arbeidarkamp og meir og da kjem det skus skodespelarar hit både Gisken Armand og Bjørn Skagestad og Henriette Stenstrup og Petter Winther som kjem for å lese brev om kamp


dagens gjest har sin ekspertise inn i vår tids viktigste tema klimaendringer, rettferdighet og ressursforvaltning.

dagens gjest har sin ekspertise inn i vår tids viktigste tema klimaendringer rettferdighet og ressursforvaltning


hør om da Øyvind Stokke møtte filosofien og aldri klarte å bli kvitt den!


vi skal i dag snakke om rettferdighetsteori og miljøetikk, og vi skal sjekke ut hva anvendt politisk filosofi kan gjøre for oss med dagens utfordringer.

vi skal i dag snakke om rettferdighetsteori og miljøetikk og vi skal sjekke ut hva anvendt politisk filosofi kan gjøre for oss med dagens utfordringer


vi har besøk av filosofen Øyvind Stokke.


hva vet du noe om anvendt politisk filosofi Geir?


%eee nei %eee jeg trudde %eee hele poenget med filosofi var at det er noe som foregår inni hodet.

nei jeg trudde hele poenget med filosofi var at det er noe som foregår inni hodet.

eee nei eee jeg trudde eee hele poenget med filosofi var at det er noe som foregår inni hodet


det skal %heh ikke omsettes i noe jeg vet ikke.

det skal ikke omsettes i noe jeg vet ikke.

det skal heh ikke omsettes i noe jeg vet ikke


%eee kanskje jeg er for dum til å vite sånn her ting.


nei du tenker på den der Tenkeren, men når Tenkeren kommer ut hva får vi da?

nei du tenker på den der Tenkeren men når Tenkeren kommer ut hva får vi da?


hva er anvendt politisk filosofi Øyvind?


det er snakk om altså filosofer politiske filosofer jobber jo med prinsipper %eee for %eee rettferdighet for %eee de diskuterer legitimitet %eee i forhold til %eee beslutningsprosesser %emm.

det er snakk om altså filosofer politiske filosofer jobber jo med prinsipper for rettferdighet for de diskuterer legitimitet i forhold til beslutningsprosesser %emm.

det er snakk om altså filosofer politiske filosofer jobber jo med prinsipper eee for eee rettferdighet for eee de diskuterer legitimitet eee i forhold til eee beslutningsprosesser emm


%eee og det er engasjerte mennesker %eee sånn at jeg tenker at det ligger i i den politiske filosofien %eee et ønske om at %eee de prinsippene og de ideene vi har om legitimitet og rettferdighet og så videre, og at det på et eller annet tidspunkt kommer i berøring med med virkeligheten.

og det er engasjerte mennesker sånn at jeg tenker at det ligger i i den politiske filosofien et ønske om at de prinsippene og de ideene vi har om legitimitet og rettferdighet og så videre, og at det på et eller annet tidspunkt kommer i berøring med med virkeligheten.

eee og det er engasjerte mennesker eee sånn at jeg tenker at det ligger i i den politiske filosofien eee et ønske om at eee de prinsippene og de ideene vi har om legitimitet og rettferdighet og så videre og at det på et eller annet tidspunkt kommer i berøring med med virkeligheten


så nå er det sånn %eee at man s£ me£ biologene og oseanografene og de som forsker sier at sytti prosent av isen i Arktis er tint ned.

så nå er det sånn at man biologene og oseanografene og de som forsker sier at 70% av isen i Arktis er tint ned.

så nå er det sånn eee at man s me biologene og oseanografene og de som forsker sier at sytti prosent av isen i Arktis er tint ned


oi %eee Marit %eee jeg vet ikke om vi kan t£ ture videre helt med en gang.

oi Marit jeg vet ikke om vi kan ture videre helt med en gang.

oi eee Marit eee jeg vet ikke om vi kan t ture videre helt med en gang


jeg jeg må jeg må nesten både spørre fordi vi snakker om %eee prinsipper %eee om rettferdighet.

jeg jeg må jeg må nesten både spørre fordi vi snakker om prinsipper om rettferdighet.

jeg jeg må jeg må nesten både spørre fordi vi snakker om eee prinsipper eee om rettferdighet


%eee kan du bare spole bitte li£ lite grann tilbake og så si litt mere om %eee hva slags altså eksempler på de her prinsippene?

kan du bare spole bitte lite grann tilbake og så si litt mere om hva slags altså eksempler på de her prinsippene?

eee kan du bare spole bitte li lite grann tilbake og så si litt mere om eee hva slags altså eksempler på de her prinsippene?


skal komme tn£ tilbake til mer altså men %eee ja.

skal komme tilbake til mer altså men ja.

skal komme tn tilbake til mer altså men eee ja


ja det er mange det er mange prinsipper %eee fo£ for rettferdighet.

ja det er mange det er mange prinsipper for rettferdighet.

ja det er mange det er mange prinsipper eee fo for rettferdighet


%eee du har jo %eee prinsipper for fordelingsrettferdighet.

du har jo prinsipper for fordelingsrettferdighet.

eee du har jo eee prinsipper for fordelingsrettferdighet


%eee de %eee de står %eee de står sentralt i %eee i den i de prosjektene som jeg jobber med da.

de de står de står sentralt i i den i de prosjektene som jeg jobber med da.

eee de eee de står eee de står sentralt i eee i den i de prosjektene som jeg jobber med da


ja for eksempel prinsipper for fordeling av %eee kvoter for utslipp av karbondioksid.

ja f.eks. prinsipper for fordeling av kvoter for utslipp av karbondioksid.

ja for eksempel prinsipper for fordeling av eee kvoter for utslipp av karbondioksid


%eee apropos havis altså ikke sant man har den herre og her må vi bygge på klimaforskning ikke sant.


altså %eee man har vitenskapelig kunnskap om sammenhenger her da mellom utslipp ikke sant våre atferd som %eee som %eee personer enkeltpersoner som som %eee men også som kollektiv som stater ikke sant og %eee og det som skjer %eee på opp i havisen da.

altså man har vitenskapelig kunnskap om sammenhenger her da mellom utslipp ikke sant våre atferd som som personer enkeltpersoner som som men også som kollektiv som stater ikke sant og og det som skjer på opp i havisen da.

altså eee man har vitenskapelig kunnskap om sammenhenger her da mellom utslipp ikke sant våre atferd som eee som eee personer enkeltpersoner som som eee men også som kollektiv som stater ikke sant og eee og det som skjer eee på opp i havisen da


altså du %eee du har %eee du har %eee dokker\dere har levd over evne så å si i Norge som s£ %eee stor oljenasjon verdens sjuende største oljeeksportør og så videre.

altså du du har du har dere har levd over evne så å si i Norge som stor oljenasjon verdens sjuende største oljeeksportør og så videre.

altså du eee du har eee du har eee dokker har levd over evne så å si i Norge som s eee stor oljenasjon verdens sjuende største oljeeksportør og så videre


ok dokker\dere %eee da har så så mye skyld i det her.

ok dere da har så så mye skyld i det her.

ok dokker eee da har så så mye skyld i det her


og da kan det være %eee %unint og det har man jo det er et slags historisk prinsipp også ikke sant %eee at vi har %eee en %eee en skyld så å si av %eee gjennom %eee altså at %eee vi som kollektiv altså v£ våre forfedre altså tidligere genra£ generasjoner har sluppet ut ikke sant.

og da kan det være og det har man jo det er et slags historisk prinsipp også ikke sant at vi har en en skyld så å si av gjennom altså at vi som kollektiv altså våre forfedre altså tidligere generasjoner har sluppet ut ikke sant.

og da kan det være eee <unint> og det har man jo det er et slags historisk prinsipp også ikke sant eee at vi har eee en eee en skyld så å si av eee gjennom eee altså at eee vi som kollektiv altså v våre forfedre altså tidligere genra generasjoner har sluppet ut ikke sant


men så kan man diskutere er det rettferdig da ikke sant %eee fordi de tidligere generasjonene våre oldefedre hadde og mødre hadde jo ingen anelse om dette sånn at da kommer det andre diskusjoner igjen.

men så kan man diskutere er det rettferdig da ikke sant fordi de tidligere generasjonene våre oldefedre hadde og mødre hadde jo ingen anelse om dette sånn at da kommer det andre diskusjoner igjen.

men så kan man diskutere er det rettferdig da ikke sant eee fordi de tidligere generasjonene våre oldefedre hadde og mødre hadde jo ingen anelse om dette sånn at da kommer det andre diskusjoner igjen


nei sånn kan du ikke og de£ der kommer moralfilosofen inn og %overlapping pekefingeren.

nei sånn kan du ikke og der kommer moralfilosofen inn og pekefingeren.

nei sånn kan du ikke og de der kommer moralfilosofen inn og <overlapping> pekefingeren


%overlapping det var det var det der jeg ville plassere deg for det er der du som filosof kommer inn %eee å egentlig ikke tar parti med noen heller %eee men %eee f£ kanskje forsøker å balansere litt den diskusjonen om %eee ansvaret da.

det var det var det der jeg ville plassere deg for det er der du som filosof kommer inn å egentlig ikke tar parti med noen heller men kanskje forsøker å balansere litt den diskusjonen om ansvaret da.

<overlapping> det var det var det der jeg ville plassere deg for det er der du som filosof kommer inn eee å egentlig ikke tar parti med noen heller eee men eee f kanskje forsøker å balansere litt den diskusjonen om eee ansvaret da


jeg tenker at %eee jeg såpass %eee si enkel i mitt filosofiske hode at for meg så handler det her om %eee god be£ medre£ bedre eller mindre altså gode eller mindre gode argumenter.

jeg tenker at jeg såpass si enkel i mitt filosofiske hode at for meg så handler det her om god bedre eller mindre altså gode eller mindre gode argumenter.

jeg tenker at eee jeg såpass eee si enkel i mitt filosofiske hode at for meg så handler det her om eee god be medre bedre eller mindre altså gode eller mindre gode argumenter


%eee sånn at føler at jeg har gode grunner til å hevde det %eee jeg hevder så vel så tar jeg på en måte et standpunkt så sant.

sånn at føler at jeg har gode grunner til å hevde det jeg hevder så vel så tar jeg på en måte et standpunkt så sant.

eee sånn at føler at jeg har gode grunner til å hevde det eee jeg hevder så vel så tar jeg på en måte et standpunkt så sant


så hvis filosofen går inn i fattigdomsbekjempelsen så tar dem faktisk e£ et parti for %unint altså ta stille spørsmål ved korsen\hvordan kan vi fordele dette så vi får får en annen fordeling av godene og da har vi kan noen påstå at man har tatt parti for de fattige.

så hvis filosofen går inn i fattigdomsbekjempelsen så tar dem faktisk et parti for altså ta stille spørsmål ved hvordan kan vi fordele dette så vi får får en annen fordeling av godene og da har vi kan noen påstå at man har tatt parti for de fattige.

så hvis filosofen går inn i fattigdomsbekjempelsen så tar dem faktisk e et parti for <unint> altså ta stille spørsmål ved korsen kan vi fordele dette så vi får får en annen fordeling av godene og da har vi kan noen påstå at man har tatt parti for de fattige


ja det %eee det vil jeg ikke legge skjul på %eee og det er mange grunner til at man %eee man %eee s£ kan %eee ta et£ ta så å si parti med med verdens fattige som også er står høyt på agendaen i klimarettferdighet ikke sant for de s£ anses å være de som rammes ha£ rammest£ ha£ rammes hardest.

ja det det vil jeg ikke legge skjul på og det er mange grunner til at man man kan ta ta så å si parti med med verdens fattige som også er står høyt på agendaen i klimarettferdighet ikke sant for de anses å være de som rammes rammes hardest.

ja det eee det vil jeg ikke legge skjul på eee og det er mange grunner til at man eee man eee s kan eee ta et ta så å si parti med med verdens fattige som også er står høyt på agendaen i klimarettferdighet ikke sant for de s anses å være de som rammes ha rammest ha rammes hardest


%emm så det har det har noe med med skal vi si altså man kan jo vise til menneskerettigheter.


det er jo Simon Caney en av de mest kjente kli£ %foreign tenkende i dag har jo det som %eee som et viktig utgangspunkt,

det er jo Simon Caney en av de mest kjente tenkende i dag har jo det som som et viktig utgangspunkt,

det er jo Simon Caney en av de mest kjente kli <foreign> tenkende i dag har jo det som eee som et viktig utgangspunkt


herlig men %eee takk for at du er liksom greier ut det der og vi skal snakke mer om klima.

herlig men takk for at du er liksom greier ut det der og vi skal snakke mer om klima.

herlig men eee takk for at du er liksom greier ut det der og vi skal snakke mer om klima


men først er det sånn at det finnes liksom sånn her %eee høyreside fil£ politiske filosofer og venstreside %eee politiske filosofer %eee og folk som står midt i det og hvor vil du i så fall plassere deg sjøl?

men først er det sånn at det finnes liksom sånn her høyreside politiske filosofer og venstreside politiske filosofer og folk som står midt i det og hvor vil du i så fall plassere deg sjøl?

men først er det sånn at det finnes liksom sånn her eee høyreside fil politiske filosofer og venstreside eee politiske filosofer eee og folk som står midt i det og hvor vil du i så fall plassere deg sjøl?


%eee jeg vel ikke så veldig begeistra for å knytte det her til høyre-venstre-aksen og %eee jeg veit ikke hvor opplysende den den er for akkurat klima %eee rettferdighet %emm.

jeg vel ikke så veldig begeistra for å knytte det her til høyre-venstre-aksen og jeg veit ikke hvor opplysende den den er for akkurat klima rettferdighet %emm.

eee jeg vel ikke så veldig begeistra for å knytte det her til høyrevenstreaksen og eee jeg veit ikke hvor opplysende den den er for akkurat klima eee rettferdighet emm


har du filosofer som nek£ benekter menneskelig klimapåvirkning?

har du filosofer som benekter menneskelig klimapåvirkning?

har du filosofer som nek benekter menneskelig klimapåvirkning?


altså de har %eee de kan ha et poeng men også fordi det finnes tendenser blant enkelte av de til å skal vi si %eee s£ ha som en slags strategi å holde ordet ta ordet og holde det uten egentlig å ville noen vei.

altså de har de kan ha et poeng men også fordi det finnes tendenser blant enkelte av de til å skal vi si ha som en slags strategi å holde ordet ta ordet og holde det uten egentlig å ville noen vei.

altså de har eee de kan ha et poeng men også fordi det finnes tendenser blant enkelte av de til å skal vi si eee s ha som en slags strategi å holde ordet ta ordet og holde det uten egentlig å ville noen vei


med høyre venstre for meg for meg er det viktige %eee argumenter %eee og du kan d£ du kan finne veldig kloke folk på høyresida og og og mindre kloke folk på venstresida og omvendt.

med høyre venstre for meg for meg er det viktige argumenter og du kan du kan finne veldig kloke folk på høyresida og og og mindre kloke folk på venstresida og omvendt.

med høyre venstre for meg for meg er det viktige eee argumenter eee og du kan d du kan finne veldig kloke folk på høyresida og og og mindre kloke folk på venstresida og omvendt


men det handler jo kanskje også om en om en fr£ fra et forskningsperspektiv å være situert og så bes£ forklare hvor man står.

men det handler jo kanskje også om en om en fra et forskningsperspektiv å være situert og så forklare hvor man står.

men det handler jo kanskje også om en om en fr fra et forskningsperspektiv å være situert og så bes forklare hvor man står


og da forklarer vi jo ofte det med hvor vi lever og hva vi kan og ikke hvordan politiske parti vis£ vi %eee stemme på.

og da forklarer vi jo ofte det med hvor vi lever og hva vi kan og ikke hvordan politiske parti vi stemme på.

og da forklarer vi jo ofte det med hvor vi lever og hva vi kan og ikke hvordan politiske parti vis vi eee stemme på


sånn at det er veldig spennende ats£ at du trekker det opp Geir fordi at det er en av og til så glemmer forskerne å melde hvor k£ for kl£ fra kle£ hva slags ståsted de tar sine te£ tankegods med seg videre inn i et felt.

sånn at det er veldig spennende at du trekker det opp Geir fordi at det er en av og til så glemmer forskerne å melde hvor for fra hva slags ståsted de tar sine tankegods med seg videre inn i et felt.

sånn at det er veldig spennende ats at du trekker det opp Geir fordi at det er en av og til så glemmer forskerne å melde hvor k for kl fra kle hva slags ståsted de tar sine te tankegods med seg videre inn i et felt


så det flott flott tr£ truk£ trukket inn.


takk skal du ha %overlapping føler jeg meg litt smartere %overlapping starta som ganske dum no litt smartere, men nå skal vi kanskje %overlapping inn på det som er liksom din %eee ditt hjertesak da.

takk skal du ha føler jeg meg litt smartere starta som ganske dum no litt smartere, men nå skal vi kanskje inn på det som er liksom din ditt hjertesak da.

takk skal du ha <overlapping> føler jeg meg litt smartere <overlapping> starta som ganske dum no litt smartere men nå skal vi kanskje <overlapping> inn på det som er liksom din eee ditt hjertesak da


ja for øyeblikket s£ %eee øyeblikkets hjertesak kan vi si den som du det som Øyvind holder på med for tida hvis forklarer eb£ publikum jeg har lyst til å gå tilbake til det jeg sa.

ja for øyeblikket øyeblikkets hjertesak kan vi si den som du det som Øyvind holder på med for tida hvis forklarer publikum jeg har lyst til å gå tilbake til det jeg sa.

ja for øyeblikket s eee øyeblikkets hjertesak kan vi si den som du det som Øyvind holder på med for tida hvis forklarer eb publikum jeg har lyst til å gå tilbake til det jeg sa


altså %eee den va£ oppvarminga av klima som vi som alle kjenner til og diskusjonen er neste uunngåelig for f£ for alle som kan lese.

altså den oppvarminga av klima som vi som alle kjenner til og diskusjonen er neste uunngåelig for for alle som kan lese.

altså eee den va oppvarminga av klima som vi som alle kjenner til og diskusjonen er neste uunngåelig for f for alle som kan lese


%eee i på Longyearbyen så begynte ingeniørene å grave hull i bakken og så skulle de fange C_O-to-en\CO-to-en og så skulle de dytte den ned i hu£ lage sånne %eee hvelv eller %eee jeg vet ikke hva man tenkte var.

i på Longyearbyen så begynte ingeniørene å grave hull i bakken og så skulle de fange CO2-en og så skulle de dytte den ned i lage sånne hvelv eller jeg vet ikke hva man tenkte var.

eee i på Longyearbyen så begynte ingeniørene å grave hull i bakken og så skulle de fange C O toen og så skulle de dytte den ned i hu lage sånne eee hvelv eller eee jeg vet ikke hva man tenkte var


men man skulle forsøke det så de det sto liksom noen å pikka ned i bakken for å lage hull dype nok hull for å fange C_O-to\CO-to.

men man skulle forsøke det så de det sto liksom noen å pikka ned i bakken for å lage hull dype nok hull for å fange CO2.

men man skulle forsøke det så de det sto liksom noen å pikka ned i bakken for å lage hull dype nok hull for å fange C O to


det prosjektet har det vært veldig lite snakk om i det siste, men det prosjektet med C_O-to-fangst\CO-to-fangst som virkelig har vært mye snakk om det er det som er på Finnfjordbotn, ferrosilisiumverket i Finnfjordbotn.

det prosjektet har det vært veldig lite snakk om i det siste, men det prosjektet med CO2-fangst som virkelig har vært mye snakk om det er det som er på Finnfjordbotn, ferrosilisiumverket i Finnfjordbotn.

det prosjektet har det vært veldig lite snakk om i det siste men det prosjektet med C O tofangst som virkelig har vært mye snakk om det er det som er på Finnfjordbotn ferrosilisiumverket i Finnfjordbotn


%eee og der i i Troms fylke ja og der har jo al£ den kjente algeforsker Hans Kristian Eilertsen gått høyt på banen.

og der i i Troms fylke ja og der har jo den kjente algeforsker Hans Kristian Eilertsen gått høyt på banen.

eee og der i i Troms fylke ja og der har jo al den kjente algeforsker Hans Kristian Eilertsen gått høyt på banen


han er a£ en ekspert på kiselalge blant anna som tåler å leve i nord hvor det er mørketid og lite lys i perioder og som allikevel kla£ tar til seg næring og og vokser og formerer seg.

han er en ekspert på kiselalge bl.a. som tåler å leve i nord hvor det er mørketid og lite lys i perioder og som allikevel tar til seg næring og og vokser og formerer seg.

han er a en ekspert på kiselalge blant anna som tåler å leve i nord hvor det er mørketid og lite lys i perioder og som allikevel kla tar til seg næring og og vokser og formerer seg


og han har et prosjekt der hvor han tenker seg at algene kan spise opp C_O-to-en\CO-to-en og så kan mengden alger bli en del av foret for krill og og det var vel i hovedsak krill sånn som jeg har forstått det og inn i dette nå skjønner de at en algeforsker holder på med sånne type ting.

og han har et prosjekt der hvor han tenker seg at algene kan spise opp CO2-en og så kan mengden alger bli en del av foret for krill og og det var vel i hovedsak krill sånn som jeg har forstått det og inn i dette nå skjønner de at en algeforsker holder på med sånne type ting.

og han har et prosjekt der hvor han tenker seg at algene kan spise opp C O toen og så kan mengden alger bli en del av foret for krill og og det var vel i hovedsak krill sånn som jeg har forstått det og inn i dette nå skjønner de at en algeforsker holder på med sånne type ting


men hva gjør en filosof inn i dette C_O-to-prosjektet\CO-to-prosjektet?

men hva gjør en filosof inn i dette CO2-prosjektet?

men hva gjør en filosof inn i dette C O toprosjektet?