%eee all påverking me kan få utanifrå vil påverke oss negativt %eee og trekk seg inn over i same perioda som som me går ut.

all påverking me kan få utanifrå vil påverke oss negativt og trekk seg inn over i same perioda som som me går ut.

eee all påverking me kan få utanifrå vil påverke oss negativt eee og trekk seg inn over i same perioda som som me går ut


det er jo eit slags sånn brytningspunkt i desse to verdene.


men men spørsmålet mitt til deg Benedicte er kan me lesa det ut av kartet?


for det ser ut for meg som at Afrika, Amerika, Europa er relativt presist utteikna og at jo lenger aust me bevegar oss jo mindre presist er kartet.

for det ser ut for meg som at Afrika Amerika Europa er relativt presist utteikna og at jo lenger aust me bevegar oss jo mindre presist er kartet


dette han har lang utdannelse\utdanning, veldig lang utdannelse\utdanning.

dette han har lang utdanning, veldig lang utdanning.

dette han har lang utdannelse veldig lang utdannelse


viss du har vore professor i ti år så klarar du sånt.


og Det kaspiske hav er da den oppe til høyre av de to store innsjøene der %eee og rundt og spesielt liksom sånn nordøst for det Kaspiske hav det var liksom det det østligste man fra gammelt av egentlig kjente til.

og Det kaspiske hav er da den oppe til høyre av de to store innsjøene der og rundt og spesielt liksom sånn nordøst for det Kaspiske hav det var liksom det det østligste man fra gammelt av egentlig kjente til.

og Det kaspiske hav er da den oppe til høyre av de to store innsjøene der eee og rundt og spesielt liksom sånn nordøst for det Kaspiske hav det var liksom det det østligste man fra gammelt av egentlig kjente til


%eee og %eee den greske historikeren Herodot er ikke det firehundretallet før Kristus omtrent.

og den greske historikeren Herodot er ikke det firehundretallet før Kristus omtrent.

eee og eee den greske historikeren Herodot er ikke det firehundretallet før Kristus omtrent


%eee han snakker da om Skytia og det er det om£ det er det de kaller områdene der, og der der må det bo noe som er skrekkelig farlig.

han snakker da om Skytia og det er det det er det de kaller områdene der, og der der må det bo noe som er skrekkelig farlig.

eee han snakker da om Skytia og det er det om det er det de kaller områdene der og der der må det bo noe som er skrekkelig farlig


%eee der er det %eee det han beskrev som %foreign menneskeetere, kannibaler.

der er det det han beskrev som menneskeetere, kannibaler.

eee der er det eee det han beskrev som <foreign> menneskeetere kannibaler


%emm på dette kartet så står det ikke tegnet inn fordi at her er det s£ ja %overlapping vi er et ja.

på dette kartet så står det ikke tegnet inn fordi at her er det ja vi er et ja.

emm på dette kartet så står det ikke tegnet inn fordi at her er det s ja <overlapping> vi er et ja


%eee så på veldig mange mere sånn %eee verdensdelskart %eee på %eee fjorten- og hele femtenhundretallet så står det ofte kannibaler, %foreign sånn et eller annet sted nord for Det kaspiske hav.

så på veldig mange mere sånn verdensdelskart på fjorten- og hele femtenhundretallet så står det ofte kannibaler, sånn et eller annet sted nord for Det kaspiske hav.

eee så på veldig mange mere sånn eee verdensdelskart eee på eee fjorten og hele femtenhundretallet så står det ofte kannibaler <foreign> sånn et eller annet sted nord for Det kaspiske hav


men på femtenhundretallet spesielt siste halvdelen så har man et område som er enda mindre kjent enn rundt Det kaspiske hav, og det er Amerika.

men på femtenhundretallet spesielt siste halvdelen så har man et område som er enda mindre kjent enn rundt Det kaspiske hav og det er Amerika


så der sklir det mer og mere over til at man da plasserer kannibaler i Amerika og her står det da %foreign i Brasil.

så der sklir det mer og mere over til at man da plasserer kannibaler i Amerika og her står det da i Brasil.

så der sklir det mer og mere over til at man da plasserer kannibaler i Amerika og her står det da <foreign> i Brasil


%emm og en av grunnene til det det er at Ortelius igjen, han med da dette vellykkede atlaset,

emm og en av grunnene til det det er at Ortelius igjen han med da dette vellykkede atlaset


en av hans kilder %eee for hvordan han skulle fremstille Amerika på tittelsiden i %eee atlaset sitt det var en som het Hans Staden som hadde vært %eee i et nesten ett år langt %unint ni måneder langt fangenskap hos tumin£ tupinambaindianerne i Brasil.

en av hans kilder for hvordan han skulle fremstille Amerika på tittelsiden i atlaset sitt det var en som het Hans Staden som hadde vært i et nesten ett år langt ni måneder langt fangenskap hos tupinambaindianerne i Brasil.

en av hans kilder eee for hvordan han skulle fremstille Amerika på tittelsiden i eee atlaset sitt det var en som het Hans Staden som hadde vært eee i et nesten ett år langt <unint> ni måneder langt fangenskap hos tumin tupinambaindianerne i Brasil


og han skriver da om alt det skrekkelige han har opp£ hadde opplevd der og at de var kannibaler.

og han skriver da om alt det skrekkelige han har hadde opplevd der og at de var kannibaler.

og han skriver da om alt det skrekkelige han har opp hadde opplevd der og at de var kannibaler


så s£ dette her sklir liksom over fra at det ytterste %eee man kjente til %eee type Skytia %eee i antikken og fjorten- og første halvdel av femtenhundretallet så har man funnet noe som er enda verre %eee og enda mindre kjent og som er enda mere uoversiktlig,

så dette her sklir liksom over fra at det ytterste man kjente til type Skytia i antikken og fjorten- og første halvdel av femtenhundretallet så har man funnet noe som er enda verre og enda mindre kjent og som er enda mere uoversiktlig,

så s dette her sklir liksom over fra at det ytterste eee man kjente til eee type Skytia eee i antikken og fjorten og første halvdel av femtenhundretallet så har man funnet noe som er enda verre eee og enda mindre kjent og som er enda mere uoversiktlig


ja sant to %eee to verkeleg store Staden og Léry, og Staden kom då vel også med sånn heilt fantastiske illustrasjonar i femtennittitre utgåva til Léry vi kunne %unint vi kan jo ha ein ein kannibalkveld også.

ja sant to to verkeleg store Staden og Léry, og Staden kom då vel også med sånn heilt fantastiske illustrasjonar i 1593 utgåva til Léry vi kunne vi kan jo ha ein ein kannibalkveld også.

ja sant to eee to verkeleg store Staden og Léry og Staden kom då vel også med sånn heilt fantastiske illustrasjonar i femtennittitre utgåva til Léry vi kunne <unint> vi kan jo ha ein ein kannibalkveld også


ja for dei flytta seg jo etter kvart til Afrika og Stillehavet gjorde dei ikkje det?


%overlapping dei forsvann jo frå Brasil.

<overlapping> dei forsvann jo frå Brasil


%eee %emm Gomes altså den store brasilianske operakomponisten Gomes opera Il Guarany som då er sånn samtidig med Verdi har då fremdeles\framleis kannibalar med i handlinga.

Gomes altså den store brasilianske operakomponisten Gomes opera Il Guarany som då er sånn samtidig med Verdi har då framleis kannibalar med i handlinga.

eee emm Gomes altså den store brasilianske operakomponisten Gomes opera Il Guarany som då er sånn samtidig med Verdi har då fremdeles kannibalar med i handlinga


men men her på dette kartet her så har vi jo då %eee dette er fint då det er både kannibalane her heilt på grensa %eee men så er jo skytarane med her fremdeles\framleis også sant eller ikkje om ikkje skytarane så er det %foreign her sant.

men men her på dette kartet her så har vi jo då dette er fint då det er både kannibalane her heilt på grensa men så er jo skytarane med her framleis også sant eller ikkje om ikkje skytarane så er det her sant.

men men her på dette kartet her så har vi jo då eee dette er fint då det er både kannibalane her heilt på grensa eee men så er jo skytarane med her fremdeles også sant eller ikkje om ikkje skytarane så er det <foreign> her sant


så dei er med men dei er då i verdas sentrum innanfor polarsirkelen saman med California.


nei eg seier ikkje at det er feil, men eg skulle til å spørje deg om Benedicte nei du trur at eg er d£ eg er eg er opensinna.

nei eg seier ikkje at det er feil, men eg skulle til å spørje deg om Benedicte nei du trur at eg er eg er eg er opensinna.

nei eg seier ikkje at det er feil men eg skulle til å spørje deg om Benedicte nei du trur at eg er d eg er eg er opensinna


me forbind jo òg kart med orientering i verda, altså at du bruker kartet når du skal fram.

me forbind jo òg kart med orientering i verda altså at du bruker kartet når du skal fram


%eee men er dette har dette nokon likhet\likskap med Google maps i det heile tatt, altså er det nå har nokon nokosinne orientert seg etter eit sånt kart som dette?

men er dette har dette nokon likskap med Google maps i det heile tatt, altså er det nå har nokon nokosinne orientert seg etter eit sånt kart som dette?

eee men er dette har dette nokon likhet med Google maps i det heile tatt altså er det nå har nokon nokosinne orientert seg etter eit sånt kart som dette?


de brukte nok ikke et verdenskart som dette her til å seile etter.


det er eit reint statusobjekt og dei karta som var funksjonelle, altså dei karta du brukte som kart som var reiskap for å orientere seg, er ti£ dette kartet basert på dei eller ikkje?

det er eit reint statusobjekt og dei karta som var funksjonelle, altså dei karta du brukte som kart som var reiskap for å orientere seg, er dette kartet basert på dei eller ikkje?

det er eit reint statusobjekt og dei karta som var funksjonelle altså dei karta du brukte som kart som var reiskap for å orientere seg er ti dette kartet basert på dei eller ikkje?


du delvis en del av stedsnavnene er basert på det men men %emm men %emm brukskartene, sjøkartene, %emm de tidligste vi kjenner av dem fra tolv trettenhundretallet over Middelhavet kalles %foreign porto havn.

du delvis en del av stedsnavnene er basert på det men men men brukskartene, sjøkartene, de tidligste vi kjenner av dem fra tolv trettenhundretallet over Middelhavet kalles porto havn.

du delvis en del av stedsnavnene er basert på det men men emm men emm brukskartene sjøkartene emm de tidligste vi kjenner av dem fra tolv trettenhundretallet over Middelhavet kalles <foreign> porto havn


så det er rett og slett altså et havnekart og stort sett da så er det stedsnavn tett i tett i tett i tett langs kysten, og det er litt sånn samme funksjon som dagens t-bane-kart %eee neste stasjon er, og det som er til siden er helt irrelevant.

så det er rett og slett altså et havnekart og stort sett da så er det stedsnavn tett i tett i tett i tett langs kysten, og det er litt sånn samme funksjon som dagens t-bane-kart neste stasjon er, og det som er til siden er helt irrelevant.

så det er rett og slett altså et havnekart og stort sett da så er det stedsnavn tett i tett i tett i tett langs kysten og det er litt sånn samme funksjon som dagens tbanekart eee neste stasjon er og det som er til siden er helt irrelevant


%eee og det brukte s£ det brukte de og seile etter og mesteparten av de kartene der de viste jo da Middelhavet og litt oppover Atlanterhavskysten %eee men bare noen få ganger så langt nord som til Norge.

og det brukte det brukte de og seile etter og mesteparten av de kartene der de viste jo da Middelhavet og litt oppover Atlanterhavskysten men bare noen få ganger så langt nord som til Norge.

eee og det brukte s det brukte de og seile etter og mesteparten av de kartene der de viste jo da Middelhavet og litt oppover Atlanterhavskysten eee men bare noen få ganger så langt nord som til Norge


vi var ikke akkurat kjerneområdet for de som drev handel i Middelhavet nei %emm så men sånn som et verdenskart som dette her har i seg enkelte elementer blant annet at du finner de viktige handelsstedene.

vi var ikke akkurat kjerneområdet for de som drev handel i Middelhavet nei så men sånn som et verdenskart som dette her har i seg enkelte elementer bl.a. at du finner de viktige handelsstedene.

vi var ikke akkurat kjerneområdet for de som drev handel i Middelhavet nei emm så men sånn som et verdenskart som dette her har i seg enkelte elementer blant annet at du finner de viktige handelsstedene


%eee men det ha£ er et annet konsept rett og slett, og fargen her viser også at dette her blåfargen viser at det er et statusobjekt, fordi at den var ikke rimelig.

men det er et annet konsept rett og slett, og fargen her viser også at dette her blåfargen viser at det er et statusobjekt, fordi at den var ikke rimelig.

eee men det ha er et annet konsept rett og slett og fargen her viser også at dette her blåfargen viser at det er et statusobjekt fordi at den var ikke rimelig


%emm før man eller %eee seks tusen år tilbake kjenner man til gruver %eee %foreign gruver i Afghanistan.

før man eller 6000 år tilbake kjenner man til gruver gruver i Afghanistan.

emm før man eller eee seks tusen år tilbake kjenner man til gruver eee <foreign> gruver i Afghanistan


og av %foreign steinen brukes som smykkesten i dag så %eee lagde man %eee fargepigmentene fargen ultramarin.

og av steinen brukes som smykkesten i dag så lagde man fargepigmentene fargen ultramarin.

og av <foreign> steinen brukes som smykkesten i dag så eee lagde man eee fargepigmentene fargen ultramarin


det er denne her, og den er en sånn litt transparent ofte midnattsblå %eee og den var så dyr at %eee de beste pigmentene var dyrere enn gull og de ble da de var ikke akkurat kortreiste.

det er denne her, og den er en sånn litt transparent ofte midnattsblå og den var så dyr at de beste pigmentene var dyrere enn gull og de ble da de var ikke akkurat kortreiste.

det er denne her og den er en sånn litt transparent ofte midnattsblå eee og den var så dyr at eee de beste pigmentene var dyrere enn gull og de ble da de var ikke akkurat kortreiste


%eee de kom da fra Afghanistan, silkeveien altså med kamelkaravane gjennom ørkenen til Midtøsten og videre til Europa.

eee de kom da fra Afghanistan silkeveien altså med kamelkaravane gjennom ørkenen til Midtøsten og videre til Europa


og da tyrkerne erobret Bysants på midten av fjortenhundretallet så strupte de deler av %eee av %eee dette her, så da fikk Europa problemer med å skaffe seg %eee blåpigmenter også må de måtte de begynne og så finne andre løsninger for å lage blåfarge.

og da tyrkerne erobret Bysants på midten av fjortenhundretallet så strupte de deler av av dette her, så da fikk Europa problemer med å skaffe seg blåpigmenter også må de måtte de begynne og så finne andre løsninger for å lage blåfarge.

og da tyrkerne erobret Bysants på midten av fjortenhundretallet så strupte de deler av eee av eee dette her så da fikk Europa problemer med å skaffe seg eee blåpigmenter også må de måtte de begynne og så finne andre løsninger for å lage blåfarge


det er ein %unint å sjå fremdeles\framleis sant?

det er ein <unint> å sjå fremdeles sant?


når man\ein ser på grøne maleri frå seint fjortenhundretal så har dei blitt svarte sant.

når ein ser på grøne maleri frå seint fjortenhundretal så har dei blitt svarte sant.

når man ser på grøne maleri frå seint fjortenhundretal så har dei blitt svarte sant


det er så mye\mykje sånn derre feilslåtte eksperiment når man\ein skal lage grønfargar og blande blå og gul sant fordi at du har så go£ dårleg %overlapping fargestoff fordi Konstantinopel har falt.

det er så mykje sånn derre feilslåtte eksperiment når ein skal lage grønfargar og blande blå og gul sant fordi at du har så dårleg fargestoff fordi Konstantinopel har falt.

det er så mye sånn derre feilslåtte eksperiment når man skal lage grønfargar og blande blå og gul sant fordi at du har så go dårleg <overlapping> fargestoff fordi Konstantinopel har falt


så det er så mye\mykje som %eee som går galt når du ikkje får ordentleg blåfarge eller ikkje har råd til å betale for det sånn.

så det er så mykje som som går galt når du ikkje får ordentleg blåfarge eller ikkje har råd til å betale for det sånn.

så det er så mye som eee som går galt når du ikkje får ordentleg blåfarge eller ikkje har råd til å betale for det sånn


og det er klart at dette her kommer jo da fra et atlas, så man må jo kunne gå ut fra at hele atlaset var kolorert sånn som dette her.

og det er klart at dette her kommer jo da fra et atlas så man må jo kunne gå ut fra at hele atlaset var kolorert sånn som dette her


og det betyr at dette var jækla dyrt kort fortalt.


dett£ ja kort fortalt det er ikke uten grunn at at man har betegnelsen kongeblå eller at %eee Jomfru Marias kjole eller kappe ofte er blåfarget i kirkekunst.

dett ja kort fortalt det er ikke uten grunn at at man har betegnelsen kongeblå eller at Jomfru Marias kjole eller kappe ofte er blåfarget i kirkekunst.

dett ja kort fortalt det er ikke uten grunn at at man har betegnelsen kongeblå eller at eee Jomfru Marias kjole eller kappe ofte er blåfarget i kirkekunst


så den dagen så på den tiden så var jo blåmåndag det finaste du kunne ha.


%heh og det betyr at rett og slett at fordi at Konstantinopel fell så tar det Ottomanske riket kontroll over handelen frå Afghanistan, altså dei tar den siste enden av Silkevegen for vår del då den som går inn i Europa og seier nei nei det får det vere.

heh og det betyr at rett og slett at fordi at Konstantinopel fell så tar det Ottomanske riket kontroll over handelen frå Afghanistan altså dei tar den siste enden av Silkevegen for vår del då den som går inn i Europa og seier nei nei det får det vere


og då for eg har gjort eg har òg gjort litt research %unint dette er jo òg eit tidspunkt kor den evige kampen mellom habsburgarane, altså det Østerrik-Ungarske kongedømmet og keisardømmet og ottomanarane pågår\går_føre_seg %eee så den delen av verda som som ligg nærmast %eee Konstantinopel der er det krig.

og då for eg har gjort eg har òg gjort litt research dette er jo òg eit tidspunkt kor den evige kampen mellom habsburgarane, altså det Østerrik-Ungarske kongedømmet og keisardømmet og ottomanarane går føre seg så den delen av verda som som ligg nærmast Konstantinopel der er det krig.

og då for eg har gjort eg har òg gjort litt research <unint> dette er jo òg eit tidspunkt kor den evige kampen mellom habsburgarane altså det ØsterrikUngarske kongedømmet og keisardømmet og ottomanarane pågår eee så den delen av verda som som ligg nærmast eee Konstantinopel der er det krig


%eee der har me me heldt eg på å seie kven er me %eee habsburgarane har tatt tilbake Kroatia men då begynner umiddelbart\omgåande krigen i Ungarn.

der har me me heldt eg på å seie kven er me habsburgarane har tatt tilbake Kroatia men då begynner omgåande krigen i Ungarn.

eee der har me me heldt eg på å seie kven er me eee habsburgarane har tatt tilbake Kroatia men då begynner umiddelbart krigen i Ungarn


viss viss du skal gjennom ein krig %eee og så veit me òg at %eee det er òg sånn reint kuriøst at borti viss du kan peika på Korea klarar du det Erling?

viss viss du skal gjennom ein krig og så veit me òg at det er òg sånn reint kuriøst at borti viss du kan peika på Korea klarar du det Erling?

viss viss du skal gjennom ein krig eee og så veit me òg at eee det er òg sånn reint kuriøst at borti viss du kan peika på Korea klarar du det Erling?


nei eg må sjå litt lenger opp det er ikkje det %unint oppi der ein plass så ligg nok Japan som øyene der ute og ein utstikkar %overlapping.

nei eg må sjå litt lenger opp det er ikkje det oppi der ein plass så ligg nok Japan som øyene der ute og ein utstikkar %overlapping.

nei eg må sjå litt lenger opp det er ikkje det <unint> oppi der ein plass så ligg nok Japan som øyene der ute og ein utstikkar <overlapping>


der er Malaysia ja %eee og så ligg Japan i nordaustpassasjen %overlapping i alle fall der har Japan okkupert %eee Korea.

der er Malaysia ja og så ligg Japan i nordaustpassasjen i alle fall der har Japan okkupert Korea.

der er Malaysia ja eee og så ligg Japan i nordaustpassasjen <overlapping> i alle fall der har Japan okkupert eee Korea


det er den %overlapping det er den gule der.

det er den <overlapping> det er den gule der


det gjer dei jo med jamne mellomrom %eee og så har %foreign dynastiet i Korea dei har alliert seg med Ming-dynastiet i Kina og er i ferd med å ta tilbake den koreanske halvøya %unint slaget i Pyongyang %eee det er der han Kim Jong Un held til nå %eee som dei vinn og så står det slag i Han Jo som er i sør.

det gjer dei jo med jamne mellomrom og så har dynastiet i Korea dei har alliert seg med Ming-dynastiet i Kina og er i ferd med å ta tilbake den koreanske halvøya slaget i Pyongyang det er der han Kim Jong Un held til nå som dei vinn og så står det slag i Han Jo som er i sør.

det gjer dei jo med jamne mellomrom eee og så har <foreign> dynastiet i Korea dei har alliert seg med Mingdynastiet i Kina og er i ferd med å ta tilbake den koreanske halvøya <unint> slaget i Pyongyang eee det er der han Kim Jong Un held til nå eee som dei vinn og så står det slag i Han Jo som er i sør


%eee sjølv om me ikkje hadde sjølv om europearane då ikkje hadde så mye\mykje peiling på dette tidspunktet så hadde dei sjølv ganske gode skriftlege kjelder mildt sagt å seie kva som skjer og i Europa på kontinentet har me det og i koloniane.

sjølv om me ikkje hadde sjølv om europearane då ikkje hadde så mykje peiling på dette tidspunktet så hadde dei sjølv ganske gode skriftlege kjelder mildt sagt å seie kva som skjer og i Europa på kontinentet har me det og i koloniane.

eee sjølv om me ikkje hadde sjølv om europearane då ikkje hadde så mye peiling på dette tidspunktet så hadde dei sjølv ganske gode skriftlege kjelder mildt sagt å seie kva som skjer og i Europa på kontinentet har me det og i koloniane


den går går til her til der som det heiter Lappia og %unint kva heiter me %foreign?

den går går til her til der som det heiter Lappia og kva heiter me %foreign?

den går går til her til der som det heiter Lappia og <unint> kva heiter me <foreign>?


det er det var derfor han tapte konkurransen.


eg er heilt sikker på at han andre hadde med Stavanger.


forheld me oss til denne verda her som me ser på kartet?


forheld folk i Noreg seg til det og i tilfelle kven?


Noreg er eit %eee eit land med med ein pur ung %eee Kristian den fjerde sant som då nettopp har vore å på tur i i og blitt krona.

Noreg er eit eit land med med ein pur ung Kristian den fjerde sant som då nettopp har vore å på tur i i og blitt krona.

Noreg er eit eee eit land med med ein pur ung eee Kristian den fjerde sant som då nettopp har vore å på tur i i og blitt krona


og sant i %unint dette er to år etter at dei har oppretta sorenskrivarembetet i femtennittiein.

og sant i dette er to år etter at dei har oppretta sorenskrivarembetet i femtennittiein.

og sant i <unint> dette er to år etter at dei har oppretta sorenskrivarembetet i femtennittiein


nokon av oss har liksom ikkje heilt komme til hektene etter sorenskrivarjubileet i nittennittiein enda, men men det er klart at det er men %eee men sant dette her er reisande folk.

nokon av oss har liksom ikkje heilt komme til hektene etter sorenskrivarjubileet i 1991 enda, men men det er klart at det er men men sant dette her er reisande folk.

nokon av oss har liksom ikkje heilt komme til hektene etter sorenskrivarjubileet i nittennittiein enda men men det er klart at det er men eee men sant dette her er reisande folk


%emm det er klart at at %eee Noreg er eit land som forheld seg til verda og sant det er veldig kort ned her rett.

det er klart at at Noreg er eit land som forheld seg til verda og sant det er veldig kort ned her rett.

emm det er klart at at eee Noreg er eit land som forheld seg til verda og sant det er veldig kort ned her rett


Bergen selvfølgelig\sjølvsagt er jo då ein ein ein global by men men frå sørlands frå sørlandskysten også ned her så er det veldig kort.

Bergen sjølvsagt er jo då ein ein ein global by men men frå sørlands frå sørlandskysten også ned her så er det veldig kort.

Bergen selvfølgelig er jo då ein ein ein global by men men frå sørlands frå sørlandskysten også ned her så er det veldig kort


og Sølvi Sogner har skrive f£ nydeleg om andelen av norsk ungdom som reiser og får jobb i Nederland sant.

og Sølvi Sogner har skrive nydeleg om andelen av norsk ungdom som reiser og får jobb i Nederland sant.

og Sølvi Sogner har skrive f nydeleg om andelen av norsk ungdom som reiser og får jobb i Nederland sant


og at på sekstenhundretalet i_hvert_fall\iallfall så er jo då nordmennene ein veldig viktig del av mannskapet som bemannar nederlandske skip og ikkje minst dei då som seglar til til Austen for å handle.

og at på sekstenhundretalet iallfall så er jo då nordmennene ein veldig viktig del av mannskapet som bemannar nederlandske skip og ikkje minst dei då som seglar til til Austen for å handle.

og at på sekstenhundretalet i hvert fall så er jo då nordmennene ein veldig viktig del av mannskapet som bemannar nederlandske skip og ikkje minst dei då som seglar til til Austen for å handle


%eee slutten av femtenhundretalet er %unint tidleg her altså sant dei ostindiske kompania er jo ikkje etablert enda, men %eee men folk i Noreg reiser.

slutten av femtenhundretalet er tidleg her altså sant dei ostindiske kompania er jo ikkje etablert enda, men men folk i Noreg reiser.

eee slutten av femtenhundretalet er <unint> tidleg her altså sant dei ostindiske kompania er jo ikkje etablert enda men eee men folk i Noreg reiser


%emm den veldig sånn intense kontakten med den lærde kulturen har jo alltid vore selektiv, sant.

emm den veldig sånn intense kontakten med den lærde kulturen har jo alltid vore selektiv sant


du har miljø rundt rundt domkyrkjene, katedralskolane som er som er lærde sant men %eee men elles så er det vel det er klart ytst selektivt men som alle stadar kven det er som har dei store kontaktane, men sant det er ikkje det er ikkje langt til Tycho Brahe heller s£.

du har miljø rundt rundt domkyrkjene, katedralskolane som er som er lærde sant men men elles så er det vel det er klart ytst selektivt men som alle stadar kven det er som har dei store kontaktane, men sant det er ikkje det er ikkje langt til Tycho Brahe heller.

du har miljø rundt rundt domkyrkjene katedralskolane som er som er lærde sant men eee men elles så er det vel det er klart ytst selektivt men som alle stadar kven det er som har dei store kontaktane men sant det er ikkje det er ikkje langt til Tycho Brahe heller s


nei og veldig mange av dem altså mange norske, lærde %eee biskoper, sønnene av dem, ble sendt rett og slett i lære hos Tycho Brahe på observatoriet hans på Ven %eee dansk øy %emm på femtennittitallet.

nei og veldig mange av dem altså mange norske, lærde biskoper, sønnene av dem, ble sendt rett og slett i lære hos Tycho Brahe på observatoriet hans på Ven dansk øy på femtennittitallet.

nei og veldig mange av dem altså mange norske lærde eee biskoper sønnene av dem ble sendt rett og slett i lære hos Tycho Brahe på observatoriet hans på Ven eee dansk øy emm på femtennittitallet


%eee sønnen til biskop Jens Nilsen ble sendt dit blant annet.


de kunne ikke ha den konkurransen der nei, så så så deler av Norge deltok definitivt i %eee i miljøer som diskuterte alt fra geosentrisk og heliosentrisk verdensbilde til reformasjonen.

de kunne ikke ha den konkurransen der nei, så så så deler av Norge deltok definitivt i i miljøer som diskuterte alt fra geosentrisk og heliosentrisk verdensbilde til reformasjonen.

de kunne ikke ha den konkurransen der nei så så så deler av Norge deltok definitivt i eee i miljøer som diskuterte alt fra geosentrisk og heliosentrisk verdensbilde til reformasjonen


vi vet blant annet at hos Tycho Brahe så var det folk fra begge sider i begge de to debattene, og midt oppi dette her så var det da unggutter på tur for å lære norske unggutter ja.

vi vet bl.a. at hos Tycho Brahe så var det folk fra begge sider i begge de to debattene, og midt oppi dette her så var det da unggutter på tur for å lære norske unggutter ja.

vi vet blant annet at hos Tycho Brahe så var det folk fra begge sider i begge de to debattene og midt oppi dette her så var det da unggutter på tur for å lære norske unggutter ja


sant og det det mest mest spektakulære kartet over Norden frå femtenhundretalet Olaus Magnus' kart er jo då laget av ein ein eksilsvenske som reiste frå Stockholm til %eee Gdansk, Venezia og Roma og utbreidde kunnskap om Nordens geografi med eit kart då som er frykteleg mye\mykje meir detaljert og nøyaktig enn enn dette.

sant og det det mest mest spektakulære kartet over Norden frå femtenhundretalet Olaus Magnus' kart er jo då laget av ein ein eksilsvenske som reiste frå Stockholm til Gdansk, Venezia og Roma og utbreidde kunnskap om Nordens geografi med eit kart då som er frykteleg mykje meir detaljert og nøyaktig enn enn dette.

sant og det det mest mest spektakulære kartet over Norden frå femtenhundretalet Olaus Magnus kart er jo då laget av ein ein eksilsvenske som reiste frå Stockholm til eee Gdansk Venezia og Roma og utbreidde kunnskap om Nordens geografi med eit kart då som er frykteleg mye meir detaljert og nøyaktig enn enn dette


men dette er jo også sånn sett %eee eit kart som viser kor begrenset\avgrensa kunnskapssirkulasjonen likevel var sant, at du hadde allereie kart over Norden som var veldig mye\mykje me£ meir presis enn dette, men det interesserte ikkje de Jode.

men dette er jo også sånn sett eit kart som viser kor avgrensa kunnskapssirkulasjonen likevel var sant, at du hadde allereie kart over Norden som var veldig mykje meir presis enn dette, men det interesserte ikkje de Jode.

men dette er jo også sånn sett eee eit kart som viser kor begrenset kunnskapssirkulasjonen likevel var sant at du hadde allereie kart over Norden som var veldig mye me meir presis enn dette men det interesserte ikkje de Jode


fordi at Olaus Magnus som jo då drar han drar jo nødvendigvis frivillig, altså han drar jo fordi at han er katolikk %eee og og tilhøyrer på ein måte det katolske %eee nærmast teologiske adelsstanden i Nord-Europa og Sverige som du nemnde er på veg mot å fullføre reformasjonen sin.

fordi at Olaus Magnus som jo då drar han drar jo nødvendigvis frivillig, altså han drar jo fordi at han er katolikk og og tilhøyrer på ein måte det katolske nærmast teologiske adelsstanden i Nord-Europa og Sverige som du nemnde er på veg mot å fullføre reformasjonen sin.

fordi at Olaus Magnus som jo då drar han drar jo nødvendigvis frivillig altså han drar jo fordi at han er katolikk eee og og tilhøyrer på ein måte det katolske eee nærmast teologiske adelsstanden i NordEuropa og Sverige som du nemnde er på veg mot å fullføre reformasjonen sin


så han endar jo opp i eksil så vidt eg veit nede i Vatikanet og skriv om det landet han ikkje kan dra tilbake til fordi at der er katolikkar blitt forbydt, %eee mens de Jode og dei i Antwerpen dei er jo eit senter for protestantane og òg for ekstremprotestantane.

så han endar jo opp i eksil så vidt eg veit nede i Vatikanet og skriv om det landet han ikkje kan dra tilbake til fordi at der er katolikkar blitt forbydt, mens de Jode og dei i Antwerpen dei er jo eit senter for protestantane og òg for ekstremprotestantane.

så han endar jo opp i eksil så vidt eg veit nede i Vatikanet og skriv om det landet han ikkje kan dra tilbake til fordi at der er katolikkar blitt forbydt eee mens de Jode og dei i Antwerpen dei er jo eit senter for protestantane og òg for ekstremprotestantane


%eee altså verkeleg dei som er så protestantiske at dagens muslimar ville framstå som som reine, spake lam i forhald til til til kor protestantisk dette her faktisk er.

eee altså verkeleg dei som er så protestantiske at dagens muslimar ville framstå som som reine spake lam i forhald til til til kor protestantisk dette her faktisk er


%eee så er men er dei så dei har dei sj£ hadde dei møttest til krig så ville dei jo drepe kvarandre men men er det har dei ein felles kunnskapssirkulasjon på tvers av den skillelinja?

så er men er dei så dei har dei hadde dei møttest til krig så ville dei jo drepe kvarandre men men er det har dei ein felles kunnskapssirkulasjon på tvers av den skillelinja?

eee så er men er dei så dei har dei sj hadde dei møttest til krig så ville dei jo drepe kvarandre men men er det har dei ein felles kunnskapssirkulasjon på tvers av den skillelinja?


sant viss man\ein vil vere forblomma her og det vil man\ein vel sant, kunne man\ein ikkje då tenke seg at at %eee karta er eit sted der protestantar og katolikkar kan møtast?

sant viss ein vil vere forblomma her og det vil ein vel sant, kunne ein ikkje då tenke seg at at karta er eit sted der protestantar og katolikkar kan møtast?

sant viss man vil vere forblomma her og det vil man vel sant kunne man ikkje då tenke seg at at eee karta er eit sted der protestantar og katolikkar kan møtast?


det var ikke et klart skilt£ skille mellom katolikker der og protestanter der og hva de leste dette gikk over i hverandre %eee og sånn som i Nederland ja protestanter, men det var også andre inn og ut der.

det var ikke et klart skille mellom katolikker der og protestanter der og hva de leste dette gikk over i hverandre og sånn som i Nederland ja protestanter, men det var også andre inn og ut der.

det var ikke et klart skilt skille mellom katolikker der og protestanter der og hva de leste dette gikk over i hverandre eee og sånn som i Nederland ja protestanter men det var også andre inn og ut der


%emm og en del av dem noen endte opp i England i perioder og så var det enklere å komme tilbake igjen og da hadde de fått med seg litt av det engelske, %eee så så dette her gikk nok over i hverandre altså.

og en del av dem noen endte opp i England i perioder og så var det enklere å komme tilbake igjen og da hadde de fått med seg litt av det engelske, så så dette her gikk nok over i hverandre altså.

emm og en del av dem noen endte opp i England i perioder og så var det enklere å komme tilbake igjen og da hadde de fått med seg litt av det engelske eee så så dette her gikk nok over i hverandre altså


me har snart brukt tida vår og så er det sånn at.


for dei strekk seg frå fjortenåttito og fram til %eee vår tid eller begynnelsen\byrjinga av nittenhundretalet sånn i i utstrekning.

for dei strekk seg frå 1482 og fram til vår tid eller byrjinga av nittenhundretalet sånn i i utstrekning.

for dei strekk seg frå fjortenåttito og fram til eee vår tid eller begynnelsen av nittenhundretalet sånn i i utstrekning


og dokker har ass£ vore inne på begge to at at det me ser her er ei brytningstid på slutten av %eee ei utvikling kor kartet som religiøs framstilling av verdsbildet er i ferd med å komma forsvinna.

og dokker har vore inne på begge to at at det me ser her er ei brytningstid på slutten av ei utvikling kor kartet som religiøs framstilling av verdsbildet er i ferd med å komma forsvinna.

og dokker har ass vore inne på begge to at at det me ser her er ei brytningstid på slutten av eee ei utvikling kor kartet som religiøs framstilling av verdsbildet er i ferd med å komma forsvinna


%eee og då tenkte eg at me skulle prøva å visa med det siste kart£ det andre kartet me skal visa som kommer\kjem frå Ginsberg-samlinga og som er i det andre monteret bak der kor fort dette gjekk, for me skal jo ikkje zooma meir enn femti år tilbake i tid.

og då tenkte eg at me skulle prøva å visa med det siste det andre kartet me skal visa som kjem frå Ginsberg-samlinga og som er i det andre monteret bak der kor fort dette gjekk, for me skal jo ikkje zooma meir enn 50 år tilbake i tid.

eee og då tenkte eg at me skulle prøva å visa med det siste kart det andre kartet me skal visa som kommer frå Ginsbergsamlinga og som er i det andre monteret bak der kor fort dette gjekk for me skal jo ikkje zooma meir enn femti år tilbake i tid


vi skal tilbake til fjorten ja altså vi skal tilbake til femtenførti ja.

vi skal tilbake til 14 ja altså vi skal tilbake til 1540 ja.


dette her er %eee og nå må jeg liksom ta litt sats %eee og starte litt lenger bak %emm geografen Ptolemaios levde i det andre århundret etter Kristus i Aleksandria i Nord-Afrika.

dette her er og nå må jeg liksom ta litt sats og starte litt lenger bak geografen Ptolemaios levde i det andre århundret etter Kristus i Aleksandria i Nord-Afrika.

dette her er eee og nå må jeg liksom ta litt sats eee og starte litt lenger bak emm geografen Ptolemaios levde i det andre århundret etter Kristus i Aleksandria i NordAfrika


han jobbet ved biblioteket der, og han skrev en bok som heter Geografia.

han jobbet ved biblioteket der og han skrev en bok som heter Geografia


det er rett og slett et læreverk i hvordan tegne kart.


det var bare det at %eee Ptolemaios' verk %eee det endte opp i Øst-Romerriket det vil si Bysants.

det var bare det at Ptolemaios' verk det endte opp i Øst-Romerriket dvs. Bysants.

det var bare det at eee Ptolemaios verk eee det endte opp i ØstRomerriket det vil si Bysants


det endte opp i ikke opp i Vest-Romerriket det vil si Europa så for Europas del så gikk den greske geografiske vitenskapelige arven den gikk i glemmeboka.

det endte opp i ikke opp i Vest-Romerriket dvs. Europa så for Europas del så gikk den greske geografiske vitenskapelige arven den gikk i glemmeboka.

det endte opp i ikke opp i VestRomerriket det vil si Europa så for Europas del så gikk den greske geografiske vitenskapelige arven den gikk i glemmeboka


%eee og så i forkant av da at %eee at %emm tyrkerne erobret Bysants i fjortenfemtitre så hadde det vært urolig veldig lenge og på slutten av trettenhundretallet og tidlig fjortenhundretallet så kom det ganske mange mennesker flyktende fra øst mot vest det vil si inn i Europa.

og så i forkant av da at at tyrkerne erobret Bysants i 1453 så hadde det vært urolig veldig lenge og på slutten av trettenhundretallet og tidlig fjortenhundretallet så kom det ganske mange mennesker flyktende fra øst mot vest dvs. inn i Europa.

eee og så i forkant av da at eee at emm tyrkerne erobret Bysants i fjortenfemtitre så hadde det vært urolig veldig lenge og på slutten av trettenhundretallet og tidlig fjortenhundretallet så kom det ganske mange mennesker flyktende fra øst mot vest det vil si inn i Europa


og de hadde med seg avskrifter av avskrifter av Ptolemaios' verk Geografia som da hadde vært oppbevart i bysantinske klostre.

og de hadde med seg avskrifter av avskrifter av Ptolemaios verk Geografia som da hadde vært oppbevart i bysantinske klostre


%eee det er bare seksten av dem som inneholder kart og nå kan man si at %emm %eee vi vet ikke kan ikke si helt sikkert at Ptolemaios' original inneholdt kart fordi at vi har den jo ikke men altså man kun£ må jo kanskje kunne gå ut fra at et læreverk i hvordan du skal tegne kart inneholder kart.

det er bare 16 av dem som inneholder kart og nå kan man si at vi vet ikke kan ikke si helt sikkert at Ptolemaios' original inneholdt kart fordi at vi har den jo ikke men altså man må jo kanskje kunne gå ut fra at et læreverk i hvordan du skal tegne kart inneholder kart.

eee det er bare seksten av dem som inneholder kart og nå kan man si at emm eee vi vet ikke kan ikke si helt sikkert at Ptolemaios original inneholdt kart fordi at vi har den jo ikke men altså man kun må jo kanskje kunne gå ut fra at et læreverk i hvordan du skal tegne kart inneholder kart


og %emm grekerne opererte med at nord er opp så derf£ er det den snuoperasjonen %eee fra å ha øst opp på middelalderkartene til å ha nord opp, og det er rett og slett fordi at grekerne de hadde en vitenskapelig tilnærming til hvordan man tegnet kart.

og grekerne opererte med at nord er opp så er det den snuoperasjonen fra å ha øst opp på middelalderkartene til å ha nord opp, og det er rett og slett fordi at grekerne de hadde en vitenskapelig tilnærming til hvordan man tegnet kart.

og emm grekerne opererte med at nord er opp så derf er det den snuoperasjonen eee fra å ha øst opp på middelalderkartene til å ha nord opp og det er rett og slett fordi at grekerne de hadde en vitenskapelig tilnærming til hvordan man tegnet kart


og %eee hvis man tenker seg jordkloden så er jo jordaksen som jorden snurrer rundt det er hvis man tar en strikkepinne og stikker gjennom en appelsin og snurrer rundt ikke sant der har du Nordpolen og Sydpolen.

og hvis man tenker seg jordkloden så er jo jordaksen som jorden snurrer rundt det er hvis man tar en strikkepinne og stikker gjennom en appelsin og snurrer rundt ikke sant der har du Nordpolen og Sydpolen.

og eee hvis man tenker seg jordkloden så er jo jordaksen som jorden snurrer rundt det er hvis man tar en strikkepinne og stikker gjennom en appelsin og snurrer rundt ikke sant der har du Nordpolen og Sydpolen


%eee kristendommen var ikke kommet enda.


men er nord er nord opp i verkelegheita?


så da %eee på fjortenhundretallet så gjenoppdaget rett og slett %eee Europa Ptolemaios %eee og hans verk disse avskriftene fra tolvhundretallet disse treogfemti\femtitre de ble da skrevet av av Europas lærde oversatt til latin selvfølgelig fra gresk til latin.

så da på fjortenhundretallet så gjenoppdaget rett og slett Europa Ptolemaios og hans verk disse avskriftene fra tolvhundretallet disse 53 de ble da skrevet av av Europas lærde oversatt til latin selvfølgelig fra gresk til latin.

så da eee på fjortenhundretallet så gjenoppdaget rett og slett eee Europa Ptolemaios eee og hans verk disse avskriftene fra tolvhundretallet disse treogfemti de ble da skrevet av av Europas lærde oversatt til latin selvfølgelig fra gresk til latin


%eee og etter hvert som trykkerkunsten ble oppfunnet så ble boken med kart utgitt i trykket form og i mange utgaver utover jeg tror de siste kommer på langt langt ut på sekstenhundretallet.


%eee førsteutgaven av hans utgivelse av Ptolemaios' Geografia kom i femtenførr\femtenførti.

førsteutgaven av hans utgivelse av Ptolemaios' Geografia kom i femtenførti.

eee førsteutgaven av hans utgivelse av Ptolemaios Geografia kom i femtenførr


det er den som ligger bak der og her har vi da slått opp på verdenskartet som beskrevet av Ptolemaios %emm.

det er den som ligger bak der og her har vi da slått opp på verdenskartet som beskrevet av Ptolemaios emm


sant så dette her er sant viss du nå rent hypotetisk skulle spørje om man\ein trudde at verda så sånn ut i i femtenførti så er svaret opent sant, for dette her er eit bilde av karthistorie.

sant så dette her er sant viss du nå rent hypotetisk skulle spørje om ein trudde at verda så sånn ut i i 1540 så er svaret opent sant, for dette her er eit bilde av karthistorie.

sant så dette her er sant viss du nå rent hypotetisk skulle spørje om man trudde at verda så sånn ut i i femtenførti så er svaret opent sant for dette her er eit bilde av karthistorie


ja det er det fordi de var fullt klar over at dette her er jo %eee nesten altså tretten hundre år gammelt men allikevel så var det da det kom på fjortenhundretallet det beste de hadde.

ja det er det fordi de var fullt klar over at dette her er jo nesten altså 1300 år gammelt men allikevel så var det da det kom på fjortenhundretallet det beste de hadde.

ja det er det fordi de var fullt klar over at dette her er jo eee nesten altså tretten hundre år gammelt men allikevel så var det da det kom på fjortenhundretallet det beste de hadde


man gikk i løpet av fjortenhundretallet kjapt over fra å da tegne øst opp og Jerusalem i midten til å tegne sånn som dette her %eee og samtidig så hadde man jo da oppdagelsen av Amerika, så man var fullt klar over at det er ting som ikke er med hos Ptolemaios her.

man gikk i løpet av fjortenhundretallet kjapt over fra å da tegne øst opp og Jerusalem i midten til å tegne sånn som dette her og samtidig så hadde man jo da oppdagelsen av Amerika, så man var fullt klar over at det er ting som ikke er med hos Ptolemaios her.

man gikk i løpet av fjortenhundretallet kjapt over fra å da tegne øst opp og Jerusalem i midten til å tegne sånn som dette her eee og samtidig så hadde man jo da oppdagelsen av Amerika så man var fullt klar over at det er ting som ikke er med hos Ptolemaios her


og i sør %eee det st£ den øya nede til høyre der Taprobana det er Sri Lanka %eee også sånn omtrent til %eee Sahara for man kommer jo ikke gjennom der.

og i sør det den øya nede til høyre der Taprobana det er Sri Lanka også sånn omtrent til Sahara for man kommer jo ikke gjennom der.

og i sør eee det st den øya nede til høyre der Taprobana det er Sri Lanka eee også sånn omtrent til eee Sahara for man kommer jo ikke gjennom der


også opererer han med et sånt %eee kontinent i syd og i nord så kjente de grekerne til %emm Danmark, Skåne men ikke Norge og liksom nordlige Skandinavia i det hele tatt, %eee men det kjente man jo til på femtenhundretallet.

også opererer han med et sånt kontinent i syd og i nord så kjente de grekerne til Danmark, Skåne men ikke Norge og liksom nordlige Skandinavia i det hele tatt, men det kjente man jo til på femtenhundretallet.

også opererer han med et sånt eee kontinent i syd og i nord så kjente de grekerne til emm Danmark Skåne men ikke Norge og liksom nordlige Skandinavia i det hele tatt eee men det kjente man jo til på femtenhundretallet


så dette her er en modifisert Ptolemaios-versjon siden vi da har fått med som dere ser øverst hvor det står %foreign.

så dette her er en modifisert Ptolemaiosversjon siden vi da har fått med som dere ser øverst hvor det står <foreign>


ja så altså de nordlige regioner så en modifisert utgave hvor vi er med %eee.

ja så altså de nordlige regioner så en modifisert utgave hvor vi er med eee


for dei har bygt ut %eee bygg£ laga eit lite påbygg, eit anneks til %eee Ptolemaios.

for dei har bygt ut laga eit lite påbygg, eit anneks til Ptolemaios.

for dei har bygt ut eee bygg laga eit lite påbygg eit anneks til eee Ptolemaios


ja så vi er ut£ vi er utenfor rammen, men vi er med.

ja så vi er vi er utenfor rammen, men vi er med.

ja så vi er ut vi er utenfor rammen men vi er med


men men men men men det vil då seie berre for å seie at for at Münster gir ut dette femti år før det kartet me har sett sist og så seier dokker viss eg forstår dokker riktig at han visste at verda ikkje så sånn ut men så seier dokker at han hadde ikkje noko betre alternativ.

men men men men men det vil då seie berre for å seie at for at Münster gir ut dette 50 år før det kartet me har sett sist og så seier dokker viss eg forstår dokker riktig at han visste at verda ikkje så sånn ut men så seier dokker at han hadde ikkje noko betre alternativ.


%eee og vi vet jo også at det er ikke sånn det ser ut, for du kan ikke se baksiden, men man har da gjort noen litt smarte, grafiske grep for og så få frem det hele, og det har %eee det har Münster på siden foran og her viser han hvordan det var %eee av Ptolemaios.

og vi vet jo også at det er ikke sånn det ser ut, for du kan ikke se baksiden, men man har da gjort noen litt smarte, grafiske grep for og så få frem det hele, og det har det har Münster på siden foran og her viser han hvordan det var av Ptolemaios.

eee og vi vet jo også at det er ikke sånn det ser ut for du kan ikke se baksiden men man har da gjort noen litt smarte grafiske grep for og så få frem det hele og det har eee det har Münster på siden foran og her viser han hvordan det var eee av Ptolemaios


men kvifor gjer han då viss han allereie har eit kart føre der %eee kor han har teikna verda sånn som me trur at han ser ut nå og så er det her sånn som Ptolemaios såg ut men så tenker han samtidig nja, men Ptolemaios fekk jo ikkje med seg Noreg eller ok dei nordlege regionane då, men Noreg det må me ta med, for han tar jo ikkje inn Amerika.

men kvifor gjer han då viss han allereie har eit kart føre der kor han har teikna verda sånn som me trur at han ser ut nå og så er det her sånn som Ptolemaios såg ut men så tenker han samtidig nja, men Ptolemaios fekk jo ikkje med seg Noreg eller ok dei nordlege regionane då, men Noreg det må me ta med, for han tar jo ikkje inn Amerika.

men kvifor gjer han då viss han allereie har eit kart føre der eee kor han har teikna verda sånn som me trur at han ser ut nå og så er det her sånn som Ptolemaios såg ut men så tenker han samtidig nja men Ptolemaios fekk jo ikkje med seg Noreg eller ok dei nordlege regionane då men Noreg det må me ta med for han tar jo ikkje inn Amerika


altså ko£ ke£ kva er det som driv dei til å teikna inn akkurat desse områda her?

altså kva er det som driv dei til å teikna inn akkurat desse områda her?

altså ko ke kva er det som driv dei til å teikna inn akkurat desse områda her?


Ptolemaios ble en sånn autoritet i løpet av fjortenhundretallet fordi at da var det så veldig mye bedre enn det man var vant til å ha %eee at det hang med veldig veldig lenge etterpå selv lenge etter at man var fullt klar over at dette her er fullstendig utdatert.

Ptolemaios ble en sånn autoritet i løpet av fjortenhundretallet fordi at da var det så veldig mye bedre enn det man var vant til å ha at det hang med veldig veldig lenge etterpå selv lenge etter at man var fullt klar over at dette her er fullstendig utdatert.

Ptolemaios ble en sånn autoritet i løpet av fjortenhundretallet fordi at da var det så veldig mye bedre enn det man var vant til å ha eee at det hang med veldig veldig lenge etterpå selv lenge etter at man var fullt klar over at dette her er fullstendig utdatert


men dette her sant %unint det er det er jo eit eit heilt supert spørsmål sant %overlapping kvifor %eee ja for eg eg veit ikkje ordentleg, men dette her er jo dette her er eit eit eit bilde av sånn tenkte vi før sant.

men dette her sant det er det er jo eit eit heilt supert spørsmål sant kvifor ja for eg eg veit ikkje ordentleg, men dette her er jo dette her er eit eit eit bilde av sånn tenkte vi før sant.

men dette her sant <unint> det er det er jo eit eit heilt supert spørsmål sant <overlapping> kvifor eee ja for eg eg veit ikkje ordentleg men dette her er jo dette her er eit eit eit bilde av sånn tenkte vi før sant


og det er morosamt fordi at dette her er femtenførti då vi kanskje eigentleg er tilbøyeleg til å meine at folk ikkje er så veldig opptatt av historia og at den derre med sånn var det før og sånn er det nå %eee er ikkje noko vi ser så veldig mange andre stader i intellektuell debatt på den tida sant, at man\ein er opptatt av fortidas samtidigheit.

og det er morosamt fordi at dette her er 1540 då vi kanskje eigentleg er tilbøyeleg til å meine at folk ikkje er så veldig opptatt av historia og at den derre med sånn var det før og sånn er det nå er ikkje noko vi ser så veldig mange andre stader i intellektuell debatt på den tida sant, at ein er opptatt av fortidas samtidigheit.

og det er morosamt fordi at dette her er femtenførti då vi kanskje eigentleg er tilbøyeleg til å meine at folk ikkje er så veldig opptatt av historia og at den derre med sånn var det før og sånn er det nå eee er ikkje noko vi ser så veldig mange andre stader i intellektuell debatt på den tida sant at man er opptatt av fortidas samtidigheit


men her sånn var det før %eee %mmm og så så signaliserer man\ein på nokon måtar at ja men det var ikkje heilt riktig.

men her sånn var det før og så så signaliserer ein på nokon måtar at ja men det var ikkje heilt riktig.

men her sånn var det før eee mmm og så så signaliserer man på nokon måtar at ja men det var ikkje heilt riktig


og den eine er då at dei har hundre og åtti grader som sånn at du skjønner fordi at det er då hundre og åtti og så er det hundre og åtti her sant så det er hundre og åtti grader til på baksida.

og den eine er då at dei har 180 grader som sånn at du skjønner fordi at det er då 180 og så er det 180 her sant så det er 180 grader til på baksida.


%eee men men det der altså at %unint altså kvifor skal man\ein ha med det?

men men det der altså at altså kvifor skal ein ha med det?

eee men men det der altså at <unint> altså kvifor skal man ha med det?


det er jo bor jo berre tullebukkar oppi der likevel.


%unint viss du skal spekulera for det det eine kan jo vere at man\ein tenker som så at %eee Ptolemaios er ein så stor autoritet, og dette er vårt kontinent, det er vårt heimland, det er kjent område, me kan ikkje la han ta feil der, altså me må på ein måte han må ha altså at du at du på ein måte vil at autoriteten skal vere litt betre.

viss du skal spekulera for det det eine kan jo vere at ein tenker som så at Ptolemaios er ein så stor autoritet, og dette er vårt kontinent, det er vårt heimland, det er kjent område, me kan ikkje la han ta feil der, altså me må på ein måte han må ha altså at du at du på ein måte vil at autoriteten skal vere litt betre.

<unint> viss du skal spekulera for det det eine kan jo vere at man tenker som så at eee Ptolemaios er ein så stor autoritet og dette er vårt kontinent det er vårt heimland det er kjent område me kan ikkje la han ta feil der altså me må på ein måte han må ha altså at du at du på ein måte vil at autoriteten skal vere litt betre


%eee %unint europeiske kontinentet i den grad me er jo ikkje eit kontinent me er Vest-Asia men men teoretisk sett då kontinentet vårt, eller så er det.

eee <unint> europeiske kontinentet i den grad me er jo ikkje eit kontinent me er VestAsia men men teoretisk sett då kontinentet vårt eller så er det


men sant når man\ein ser på på England og Irland her oppe.

men sant når ein ser på på England og Irland her oppe.

men sant når man ser på på England og Irland her oppe


sant så dårlege kart har man\ein jo ikkje hatt over England og Irland på to hundre år.

sant så dårlege kart har ein jo ikkje hatt over England og Irland på 200 år.

sant så dårlege kart har man jo ikkje hatt over England og Irland på to hundre år


altså %unint eigentleg litt sånn som E_U\EU kommer\kjem til å teikne England sine landskart ganske snart.

altså eigentleg litt sånn som EU kjem til å teikne England sine landskart ganske snart.

altså <unint> eigentleg litt sånn som E U kommer til å teikne England sine landskart ganske snart


ja sant men Irland kommer\kjem til å bli større etter kvart.

ja sant men Irland kjem til å bli større etter kvart.

ja sant men Irland kommer til å bli større etter kvart


%eee og Münster hadde kontakt med flere dansker og med svenskekongen og så han hadde gode kontakter i nordområdene.


ja sant han veit jo kjenner jo godt til arbeidet til %overlapping.

ja sant han veit jo kjenner jo godt til arbeidet til <overlapping>


var ikke alle han fikk svar fra og han var litt oppgitt av det %eee men så hører det også med her at %eee en Ptolemaios-utgivelse som kom i fjortenåttito, altså dette er femtenførti i fjortenåttito.

var ikke alle han fikk svar fra og han var litt oppgitt av det men så hører det også med her at en Ptolemaios-utgivelse som kom i fjortenåttito, altså dette er 1540 i fjortenåttito.

var ikke alle han fikk svar fra og han var litt oppgitt av det eee men så hører det også med her at eee en Ptolemaiosutgivelse som kom i fjortenåttito altså dette er femtenførti i fjortenåttito


Olm i Syd-Tyskland der er det med seks såkalte %foreign nye tavler, og det vil si %emm kart over områder som er da puslespillbiten utenfor det som var kjent av Ptolemaios, og der er det første trykte nordenkartet med.

Olm i Syd-Tyskland der er det med seks såkalte nye tavler, og dvs. kart over områder som er da puslespillbiten utenfor det som var kjent av Ptolemaios, og der er det første trykte nordenkartet med.

Olm i SydTyskland der er det med seks såkalte <foreign> nye tavler og det vil si emm kart over områder som er da puslespillbiten utenfor det som var kjent av Ptolemaios og der er det første trykte nordenkartet med


vi er en sånn %foreign, og det Münster har gjort her er at han har inkorporert det kartet riktignok veldig veldig veldig skjematisk i verdenskartet her, og det ser vi hos flere andre også men ikke hos alle.

vi er en sånn <foreign> og det Münster har gjort her er at han har inkorporert det kartet riktignok veldig veldig veldig skjematisk i verdenskartet her og det ser vi hos flere andre også men ikke hos alle


%mmm det kan kanskje òg då viss me skal gjere det prosaisk vere så enkelt som at viss han skulle ha teikna inn Amerika her så ville han måt£ om£ teikna om heile Ptolemaios men der oppi nord var der plass til å teikne inn det.

det kan kanskje òg då viss me skal gjere det prosaisk vere så enkelt som at viss han skulle ha teikna inn Amerika her så ville han teikna om heile Ptolemaios men der oppi nord var der plass til å teikne inn det.

mmm det kan kanskje òg då viss me skal gjere det prosaisk vere så enkelt som at viss han skulle ha teikna inn Amerika her så ville han måt om teikna om heile Ptolemaios men der oppi nord var der plass til å teikne inn det


%overlapping ikke sant lettere å få det til ja.

<overlapping> ikke sant lettere å få det til ja


men det er fint gjort med det at det er hundre og åtti grader her sant og at eit kvart lærd menneske vil då skjønne at det hu£ må vere hundre og åtti %overlapping mens det der Olm-kartet det er jo då sant og det då klør man\ein jo i heile kroppen når man\ein ser det sant.

men det er fint gjort med det at det er 180 grader her sant og at eit kvart lærd menneske vil då skjønne at det må vere 180 mens det der Olm-kartet det er jo då sant og det då klør ein jo i heile kroppen når ein ser det sant.

men det er fint gjort med det at det er hundre og åtti grader her sant og at eit kvart lærd menneske vil då skjønne at det hu må vere hundre og åtti <overlapping> mens det der Olmkartet det er jo då sant og det då klør man jo i heile kroppen når man ser det sant


det det må vere noko anna ein annan plass ja ja.


men så er det òg noko som er veldig fint med det kartet der som er Nilen %eee og som er for dei som då las sine foreldres eller besteforeldres barnebøker %eee om av Sir Earl Haggard var det ikkje det han heitte altså Kong Salomons miner og alle desse tinga og her og Livingston og Stanley.

men så er det òg noko som er veldig fint med det kartet der som er Nilen og som er for dei som då las sine foreldres eller besteforeldres barnebøker om av Sir Earl Haggard var det ikkje det han heitte altså Kong Salomons miner og alle desse tinga og her og Livingston og Stanley.

men så er det òg noko som er veldig fint med det kartet der som er Nilen eee og som er for dei som då las sine foreldres eller besteforeldres barnebøker eee om av Sir Earl Haggard var det ikkje det han heitte altså Kong Salomons miner og alle desse tinga og her og Livingston og Stanley


altså det var jo den store mytologien på attenhundretalet i England med Nilens kjelde ikkje sant.


altså på i i Livingston-tida så ser det at det var òg eit stort spørsmål for Ptolemaios %eee to hundre år etter Kristus.

altså på i i Livingston-tida så ser det at det var òg eit stort spørsmål for Ptolemaios 200 år etter Kristus.

altså på i i Livingstontida så ser det at det var òg eit stort spørsmål for Ptolemaios eee to hundre år etter Kristus


Nilens kjelde og vegen til der Nilen renn frå er jo sjølve startpunktet %overlapping.

Nilens kjelde og vegen til der Nilen renn frå er jo sjølve startpunktet <overlapping>


%overlapping dette er månefjella ikkje sant.

<overlapping> dette er månefjella ikkje sant


%eee men altså kjære venner me har eg lovde %eee eller eg sa at me skulle holde på til etter valet men det var altså ein spøk.

men altså kjære venner me har eg lovde eller eg sa at me skulle holde på til etter valet men det var altså ein spøk.

eee men altså kjære venner me har eg lovde eee eller eg sa at me skulle holde på til etter valet men det var altså ein spøk


%eee eg har fått beskjed at me skal bruka om lag ein time og nå har man\ein brukt meir enn ein time, så me må nærma oss ein slags avslutning sjølv om me eigentleg berre er på begynnelsen\byrjinga.

eg har fått beskjed at me skal bruka om lag ein time og nå har ein brukt meir enn ein time, så me må nærma oss ein slags avslutning sjølv om me eigentleg berre er på byrjinga.

eee eg har fått beskjed at me skal bruka om lag ein time og nå har man brukt meir enn ein time så me må nærma oss ein slags avslutning sjølv om me eigentleg berre er på begynnelsen


vi kan jo fortsette på eit rom ved sidan av.


ja så dei som vil kan vere med inn der også %unint nei men det som eg gjerne vil at dokker skal seie noko om frå kvart dykkar ståstad nå fordi at %eee er denne samlinga som dokker begge to har vore med å å å sette å å vore bidratt til at me har fått til Noreg.

ja så dei som vil kan vere med inn der også nei men det som eg gjerne vil at dokker skal seie noko om frå kvart dykkar ståstad nå fordi at er denne samlinga som dokker begge to har vore med å å å sette å å vore bidratt til at me har fått til Noreg.

ja så dei som vil kan vere med inn der også <unint> nei men det som eg gjerne vil at dokker skal seie noko om frå kvart dykkar ståstad nå fordi at eee er denne samlinga som dokker begge to har vore med å å å sette å å vore bidratt til at me har fått til Noreg


%eee viss du Benedicte kan fortelja oss kort %eee kva litt om kva er det som kommer\kjem?

viss du Benedicte kan fortelja oss kort kva litt om kva er det som kjem?

eee viss du Benedicte kan fortelja oss kort eee kva litt om kva er det som kommer?


%eee det vi får det er fra %eee den Olm-utgivelsen i fjortenåttito den Ptolemaios-utgivelsen der %eee Norge for første gang er med.

det vi får det er fra den Olm-utgivelsen i 1482 den Ptolemaios-utgivelsen der Norge for første gang er med.

eee det vi får det er fra eee den Olmutgivelsen i fjortenåttito den Ptolemaiosutgivelsen der eee Norge for første gang er med


%eee og det er ikke bare det at det er kart over Norge, men disse kartutgiverne tidligere de omgraverte platene sine %eee når de fant ut at oi Oslofjorden %eee der er Nesoddlandet, Bunnefjorden ned der %eee det hadde ikke vi med og så pusset de på platene og så graverte de inn det %eee i neste utgave.

og det er ikke bare det at det er kart over Norge, men disse kartutgiverne tidligere de omgraverte platene sine når de fant ut at oi Oslofjorden der er Nesoddlandet, Bunnefjorden ned der det hadde ikke vi med og så pusset de på platene og så graverte de inn det i neste utgave.

eee og det er ikke bare det at det er kart over Norge men disse kartutgiverne tidligere de omgraverte platene sine eee når de fant ut at oi Oslofjorden eee der er Nesoddlandet Bunnefjorden ned der eee det hadde ikke vi med og så pusset de på platene og så graverte de inn det eee i neste utgave


og så har du den franske utgaven av dette her med noen ekstra opplysninger på baksiden av kartet, og han har da samlet på alt sammen hele veien %eee sånn at vi nå rett og slett kan følge historien i hva %eee resten av verden og vi selv %eee kan om Norge.

og så har du den franske utgaven av dette her med noen ekstra opplysninger på baksiden av kartet, og han har da samlet på alt sammen hele veien sånn at vi nå rett og slett kan følge historien i hva resten av verden og vi selv kan om Norge.

og så har du den franske utgaven av dette her med noen ekstra opplysninger på baksiden av kartet og han har da samlet på alt sammen hele veien eee sånn at vi nå rett og slett kan følge historien i hva eee resten av verden og vi selv eee kan om Norge


følge Norgeshistorien fra utgave til utgave, og der ligger ofte historien mellom utgavene hvor du da kan følge alt helt fra fjortenåttito og ut attenhundretallet.

følge Norgeshistorien fra utgave til utgave, og der ligger ofte historien mellom utgavene hvor du da kan følge alt helt fra 1482 og ut attenhundretallet.

følge Norgeshistorien fra utgave til utgave og der ligger ofte historien mellom utgavene hvor du da kan følge alt helt fra fjortenåttito og ut attenhundretallet


så det er rett og slett det er ikkje berre sånn at når nokon som Ortelius eller %eee de jo£ de Jode gir ut eit atlas så har me eit utgåve av det atlaset, men me har kvar gong dei gjorde ein endring i atlaset så har me den utgåva òg.

så det er rett og slett det er ikkje berre sånn at når nokon som Ortelius eller de de Jode gir ut eit atlas så har me eit utgåve av det atlaset, men me har kvar gong dei gjorde ein endring i atlaset så har me den utgåva òg.

så det er rett og slett det er ikkje berre sånn at når nokon som Ortelius eller eee de jo de Jode gir ut eit atlas så har me eit utgåve av det atlaset men me har kvar gong dei gjorde ein endring i atlaset så har me den utgåva òg


%eee og alle de utgavene han har klart å få tak i, han har selvfølgelig ikke alt %eee vi har ting han ikke har, så hans samling sammen med vår vil være den beste over Norge og nordområdene noensinne.

og alle de utgavene han har klart å få tak i, han har selvfølgelig ikke alt vi har ting han ikke har, så hans samling sammen med vår vil være den beste over Norge og nordområdene noensinne.

eee og alle de utgavene han har klart å få tak i han har selvfølgelig ikke alt eee vi har ting han ikke har så hans samling sammen med vår vil være den beste over Norge og nordområdene noensinne


hvilke\kva konvensjonar og kompleksitetar og sånn herre paradoks er det som det inneheld altså alle dei derre anledningane til å sjå sånne knutar som kvifor er er dei nordlege områda retta inn i kartet til Ptolemaios?

hvilke konvensjonar og kompleksitetar og sånn herre paradoks er det som det inneheld altså alle dei derre anledningane til å sjå sånne knutar som kvifor er er dei nordlege områda retta inn i kartet til Ptolemaios?


kva er det eigentleg som er opp og ned på de Jode-kartet?

kva er det eigentleg som er opp og ned på de Jodekartet?


kordan vil dei derre spørsmåla som handlar om tid og verdsbilde og former for undring og begjæret etter territorium og grenser komme til syne samtidig som det forandrar seg langsamt i pakt med verdsbilde og politiske interesser.


sant alt det andre som kartet er kan vi då studere på på nærmare hald enn man\ein kan gjere ja kanskje ikkje med noko anna område i verda.

sant alt det andre som kartet er kan vi då studere på på nærmare hald enn ein kan gjere ja kanskje ikkje med noko anna område i verda.

sant alt det andre som kartet er kan vi då studere på på nærmare hald enn man kan gjere ja kanskje ikkje med noko anna område i verda


nå er det vi som veit mest om kart og oss sjølv eller kan vite det.


nå har vi berre sete og forska på dette i eit du er glad i tusenårsperspektiv er du ikkje det tusen år med denne samlinga ja.

nå har vi berre sete og forska på dette i eit du er glad i tusenårsperspektiv er du ikkje det 1000 år med denne samlinga ja.


og dei karta dei har me ikkje berre fått men me har òg lovt både Ginsberg som har samla dei og sparebanksstiftelsen som har kjøpt dei til oss at me skal visa dei fram.


så me skal etablera i løpet av neste år eit kartsenter kor karta vil vere tilgjengelege og moglege å sjå %eee ikkje berre dei som er på utstilling men òg store mengder av %unint kartblada.

så me skal etablera i løpet av neste år eit kartsenter kor karta vil vere tilgjengelege og moglege å sjå ikkje berre dei som er på utstilling men òg store mengder av kartblada.

så me skal etablera i løpet av neste år eit kartsenter kor karta vil vere tilgjengelege og moglege å sjå eee ikkje berre dei som er på utstilling men òg store mengder av <unint> kartblada


me må gøyma vekk dei dyraste atlasa fordi at eit sånt atlas det skal eg kanskje ikkje seie høgt men eit sånt dei eldste atlasa dei eg må jobba i mange år før eg har tent så mange pengar som eit sånt atlas koster, %eee så dei kan nokon finna på å ta med seg og betala lunsjen for den dagen.

me må gøyma vekk dei dyraste atlasa fordi at eit sånt atlas det skal eg kanskje ikkje seie høgt men eit sånt dei eldste atlasa dei eg må jobba i mange år før eg har tent så mange pengar som eit sånt atlas koster, så dei kan nokon finna på å ta med seg og betala lunsjen for den dagen.

me må gøyma vekk dei dyraste atlasa fordi at eit sånt atlas det skal eg kanskje ikkje seie høgt men eit sånt dei eldste atlasa dei eg må jobba i mange år før eg har tent så mange pengar som eit sånt atlas koster eee så dei kan nokon finna på å ta med seg og betala lunsjen for den dagen


hei, og velkommen hit til Nasjonalbiblioteket.

hei og velkommen hit til Nasjonalbiblioteket


kunnskap er visstnok den beste vaksine mot uvitenhet, og fordi dette er et digitalt arrangement, slipper man her å stå i kø.

kunnskap er visstnok den beste vaksine mot uvitenhet og fordi dette er et digitalt arrangement slipper man her å stå i kø


rett bak meg har jeg et uhyre kompetent og kunnskapsrikt panel.


de skal gi oss det historiske bakteppet for det medisinske fenomenet som dem siste månedene har skapt overskrifter som aldri før, nemlig vaksinen, men hva er egentlig en vaksine?

de skal gi oss det historiske bakteppet for det medisinske fenomenet som dem siste månedene har skapt overskrifter som aldri før nemlig vaksinen men hva er egentlig en vaksine?


hva skal til for at en vaksine ser dagens lys, og hvordan ser vaksinens historie ut i Norge, og hvilke sykdommer har det blitt brukt mot?

hva skal til for at en vaksine ser dagens lys og hvordan ser vaksinens historie ut i Norge og hvilke sykdommer har det blitt brukt mot?


velkommen til førsteamanuensis ved Senter for teknologi, innovasjon og kultur, Tone Druglitrø, professor i historie, Ole Georg Moseng og idehistoriker og forskningsbibliotekar ved Nasjonalbiblioteket, Siv Frøydis Berg.

velkommen til førsteamanuensis ved Senter for teknologi innovasjon og kultur Tone Druglitrø professor i historie Ole Georg Moseng og idehistoriker og forskningsbibliotekar ved Nasjonalbiblioteket Siv Frøydis Berg


ja det er så utrolig hyggelig å ha dere her Ole Moseng og Tone Druglitrø.


%eee endelig skal vi få snakke om vaksinene i Norge.


%eee vi skal snakke litt om hva en vaksine er, hvilke sjukdommer som har vært aktuelle å bruke vaksiner på %eee og kanskje noe av det som er %eee noe som vil samle dere begge er det her, hvordan kommer de i stand?

vi skal snakke litt om hva en vaksine er, hvilke sjukdommer som har vært aktuelle å bruke vaksiner på og kanskje noe av det som er noe som vil samle dere begge er det her, hvordan kommer de i stand?

eee vi skal snakke litt om hva en vaksine er hvilke sjukdommer som har vært aktuelle å bruke vaksiner på eee og kanskje noe av det som er eee noe som vil samle dere begge er det her hvordan kommer de i stand?


hvordan får vi %eee hvordan vil en %eee hvordan blir en vaksine %eee operativ, hvem er det som hjelper til?

hvordan får vi hvordan vil en hvordan blir en vaksine operativ, hvem er det som hjelper til?

hvordan får vi eee hvordan vil en eee hvordan blir en vaksine eee operativ hvem er det som hjelper til?


hvordan blir den til i laboratoriet, i samfunnet, i lovverket og så videre, men siden vi er på Nasjonalbiblioteket så har jeg laga %eee to£ tok jeg en liten test innpå %eee N-gramtjenesten vår.

hvordan blir den til i laboratoriet, i samfunnet, i lovverket og så videre, men siden vi er på Nasjonalbiblioteket så har jeg laga tok jeg en liten test innpå N-gramtjenesten vår.

hvordan blir den til i laboratoriet i samfunnet i lovverket og så videre men siden vi er på Nasjonalbiblioteket så har jeg laga eee to tok jeg en liten test innpå eee Ngramtjenesten vår


her ser dere ordet vaksine %emm det her viser forekomsten av ord i det digitaliserte materialet vårt.

her ser dere ordet vaksine det her viser forekomsten av ord i det digitaliserte materialet vårt.

her ser dere ordet vaksine emm det her viser forekomsten av ord i det digitaliserte materialet vårt


men dere ser jo da %eee en topp på begynnelsen av attenhundretallet så skjer det noe rundt nittentjue nittenseksti og tjuetretten, altså vi har ikke den går jo ikke lenger, men vi veit jo også at det skyter jo %heh høyt opp i været når vi kommer til vår tid.

men dere ser jo da en topp på begynnelsen av attenhundretallet så skjer det noe rundt 1920 1960 og tjuetretten, altså vi har ikke den går jo ikke lenger, men vi veit jo også at det skyter jo høyt opp i været når vi kommer til vår tid.

men dere ser jo da eee en topp på begynnelsen av attenhundretallet så skjer det noe rundt nittentjue nittenseksti og tjuetretten altså vi har ikke den går jo ikke lenger men vi veit jo også at det skyter jo heh høyt opp i været når vi kommer til vår tid


men %emm jeg lurer på om vi starter lite grann med den aller aller første vaksinen, før vi før vi bare snakker bitte lite grann om hva hva er egentlig en vaksine?

men jeg lurer på om vi starter lite grann med den aller aller første vaksinen, før vi før vi bare snakker bitte lite grann om hva hva er egentlig en vaksine?

men emm jeg lurer på om vi starter lite grann med den aller aller første vaksinen før vi før vi bare snakker bitte lite grann om hva hva er egentlig en vaksine?


ja den første ordentlige vaksinen som vi kan snakke om den kom jo rundt %eee attenhundre, og det var jo et %eee gjennombrudd, altså kanskje et av de største gjennombruddene i medisinhistorien i det hele tatt.

ja den første ordentlige vaksinen som vi kan snakke om den kom jo rundt attenhundre, og det var jo et gjennombrudd, altså kanskje et av de største gjennombruddene i medisinhistorien i det hele tatt.

ja den første ordentlige vaksinen som vi kan snakke om den kom jo rundt eee attenhundre og det var jo et eee gjennombrudd altså kanskje et av de største gjennombruddene i medisinhistorien i det hele tatt


altså f£ for første gang så var det mulig å å tenke seg at man kunne gjøre mennesker usårbar ovenfor sjukdommer som var %eee veldig farlig og i verste fall dødelige og som førte til %eee ganske høy dødelighet %eee da den kom, nemlig kopper.

altså for første gang så var det mulig å å tenke seg at man kunne gjøre mennesker usårbar ovenfor sjukdommer som var veldig farlig og i verste fall dødelige og som førte til ganske høy dødelighet da den kom, nemlig kopper.

altså f for første gang så var det mulig å å tenke seg at man kunne gjøre mennesker usårbar ovenfor sjukdommer som var eee veldig farlig og i verste fall dødelige og som førte til eee ganske høy dødelighet eee da den kom nemlig kopper


som hadde eksistert antagelig siden tidenes morgen og som nå %eee i Europa da, rundt attenhundre, blir %eee stoppet ved hjelp av dette nye revolusjonerende virkemiddelet og %eee koppevaksine var %eee,

som hadde eksistert antagelig siden tidenes morgen og som nå i Europa da, rundt attenhundre, blir stoppet ved hjelp av dette nye revolusjonerende virkemiddelet og koppevaksine var %eee,

som hadde eksistert antagelig siden tidenes morgen og som nå eee i Europa da rundt attenhundre blir eee stoppet ved hjelp av dette nye revolusjonerende virkemiddelet og eee koppevaksine var eee


et ordentlig gjennombrudd, altså da det viste seg å være effektivt for det første og forholdsvis ufarlig, at den hadde ikke noe særlig bivirkninger som de kunne snakke om, så sto jo v£ %eee Europas statsledere oppå hverandre for å få tak i dette her sånn at de kunne vaksinere befolkningen sin, ikke minst fordi Europa jo var i %eee i krig.

et ordentlig gjennombrudd, altså da det viste seg å være effektivt for det første og forholdsvis ufarlig, at den hadde ikke noe særlig bivirkninger som de kunne snakke om, så sto jo Europas statsledere oppå hverandre for å få tak i dette her sånn at de kunne vaksinere befolkningen sin, ikke minst fordi Europa jo var i i krig.

et ordentlig gjennombrudd altså da det viste seg å være effektivt for det første og forholdsvis ufarlig at den hadde ikke noe særlig bivirkninger som de kunne snakke om så sto jo v eee Europas statsledere oppå hverandre for å få tak i dette her sånn at de kunne vaksinere befolkningen sin ikke minst fordi Europa jo var i eee i krig


vi var midt inne i Napoleonskrigen og Napoleon var selvfølgelig en av de aller ivrigste til å få tak i denne vaksinen, så trygge at han %eee v£ være sikker på at han hadde soldater tilgjengelig døde jo mange av dem i %eee Russland %eee underveis da, men %eee de var k£ kan i hvert fall de var i v£ hvert fall koppevaksinerte, antagelig mange av dem.

vi var midt inne i Napoleonskrigen og Napoleon var selvfølgelig en av de aller ivrigste til å få tak i denne vaksinen, så trygge at han være sikker på at han hadde soldater tilgjengelig døde jo mange av dem i Russland underveis da, men de var kan i hvert fall de var i hvert fall koppevaksinerte, antagelig mange av dem.

vi var midt inne i Napoleonskrigen og Napoleon var selvfølgelig en av de aller ivrigste til å få tak i denne vaksinen så trygge at han eee v være sikker på at han hadde soldater tilgjengelig døde jo mange av dem i eee Russland eee underveis da men eee de var k kan i hvert fall de var i v hvert fall koppevaksinerte antagelig mange av dem


men åssen sjukdom var egentlig den her koppesjukdommen, åssen virka den?

men åssen sjukdom var egentlig den her koppesjukdommen åssen virka den?


%eee vi kan se bilder av koppe£ av %eee koppepasienter, og det ser veldig veldig fælt ut, er sånne bitte små sånne ja sånn ertestore vabler over he£ ansiktet og.

vi kan se bilder av av koppepasienter, og det ser veldig veldig fælt ut, er sånne bitte små sånne ja sånn ertestore vabler over ansiktet og.

eee vi kan se bilder av koppe av eee koppepasienter og det ser veldig veldig fælt ut er sånne bitte små sånne ja sånn ertestore vabler over he ansiktet og


så mange bilder fra altså fra mellomkrigstida eller helt fram til %eee ett£ også rett etter annen verdenskrig vil man kunne se at folk har har kopparrete ansikter.

så mange bilder fra altså fra mellomkrigstida eller helt fram til også rett etter annen verdenskrig vil man kunne se at folk har har kopparrete ansikter.

så mange bilder fra altså fra mellomkrigstida eller helt fram til eee ett også rett etter annen verdenskrig vil man kunne se at folk har har kopparrete ansikter


Elisabeth den første, %eee altså den engelske dronninga som levde på begynnelsen av sekstenhundretallet, hun skal ha hatt %eee koppearr såpass ille at %eee hun måtte e£ sminke seg veldig veldig kraftig.

Elisabeth den første, altså den engelske dronninga som levde på begynnelsen av sekstenhundretallet, hun skal ha hatt koppearr såpass ille at hun måtte sminke seg veldig veldig kraftig.

Elisabeth den første eee altså den engelske dronninga som levde på begynnelsen av sekstenhundretallet hun skal ha hatt eee koppearr såpass ille at eee hun måtte e sminke seg veldig veldig kraftig


men kopper er jo også en sjukdom som som %eee har noen spesielle egenskaper, den %eee den dv£ dette viruset det har ikke noe %eee har ikke noe oppholdssted utenom menneskekroppen.

men kopper er jo også en sjukdom som som har noen spesielle egenskaper, den den dette viruset det har ikke noe har ikke noe oppholdssted utenom menneskekroppen.

men kopper er jo også en sjukdom som som eee har noen spesielle egenskaper den eee den dv dette viruset det har ikke noe eee har ikke noe oppholdssted utenom menneskekroppen


så det smittes bare via mennesker, og det smittes på samme måten som %eee som %eee koronavirus, altså gjennom %eee luft som %eee blåses ut i lufta, altså hvis man nyser i en gymsal så har man liksom gjort det.

så det smittes bare via mennesker, og det smittes på samme måten som som koronavirus, altså gjennom luft som blåses ut i lufta, altså hvis man nyser i en gymsal så har man liksom gjort det.

så det smittes bare via mennesker og det smittes på samme måten som eee som eee koronavirus altså gjennom eee luft som eee blåses ut i lufta altså hvis man nyser i en gymsal så har man liksom gjort det


%eee og grunnen til at koppervaksinene var så effektive det er det at de ikke har noen %eee noen vertsorganismer utenom menneskekroppen.

og grunnen til at koppervaksinene var så effektive det er det at de ikke har noen noen vertsorganismer utenom menneskekroppen.

eee og grunnen til at koppervaksinene var så effektive det er det at de ikke har noen eee noen vertsorganismer utenom menneskekroppen


så da %eee vaksineprogrammene ble effektive så endte det med det at W_H_O\WHO %eee kunne erklære at %eee kopper var den sykd£ var utryddet fra jordens overflate, og det gjorde de i nittenåtti.

så da vaksineprogrammene ble effektive så endte det med det at WHO kunne erklære at kopper var den var utryddet fra jordens overflate, og det gjorde de i nittenåtti.

så da eee vaksineprogrammene ble effektive så endte det med det at W H O eee kunne erklære at eee kopper var den sykd var utryddet fra jordens overflate og det gjorde de i nittenåtti


så koppevaksinen, den virka den virka %eee men?

så koppevaksinen, den virka den virka men?

så koppevaksinen den virka den virka eee men?


ja og og hvordan %emm altså hvordan fant man ut av hva slags vaksine det her, altså hvordan hvordan opp£ utvikla man denne vak£ vaksinen?

ja og og hvordan altså hvordan fant man ut av hva slags vaksine det her, altså hvordan hvordan utvikla man denne vaksinen?

ja og og hvordan emm altså hvordan fant man ut av hva slags vaksine det her altså hvordan hvordan opp utvikla man denne vak vaksinen?


men det er en ganske spennende ting at på en måte koppervaksine, og den formen for %eee vaksinering som var enda hundre år før det, det må vå£ må vi også o£ oss å snakke litt om at vaksiner egentlig er %eee minst to hundre år gammel oppfinnelse.

men det er en ganske spennende ting at på en måte koppervaksine, og den formen for vaksinering som var enda 100 år før det, det må må vi også oss å snakke litt om at vaksiner egentlig er minst 200 år gammel oppfinnelse.

men det er en ganske spennende ting at på en måte koppervaksine og den formen for eee vaksinering som var enda hundre år før det det må vå må vi også o oss å snakke litt om at vaksiner egentlig er eee minst to hundre år gammel oppfinnelse


%eee de har sammenheng med man kan snakke om sånn f£ folkemedisin, altså kunnskap om at enkelte sjukdommer %eee kunne %eee f£ formidles på en sånn måte at %eee,

de har sammenheng med man kan snakke om sånn folkemedisin, altså kunnskap om at enkelte sjukdommer kunne formidles på en sånn måte at %eee,

eee de har sammenheng med man kan snakke om sånn f folkemedisin altså kunnskap om at enkelte sjukdommer eee kunne eee f formidles på en sånn måte at eee


og man fikk opp en immunitet ja, og det var altså kunnskap som lå langt nede i folkemedisinen og som ble plukka opp da av %eee av engelske engelske leger.

og man fikk opp en immunitet ja, og det var altså kunnskap som lå langt nede i folkemedisinen og som ble plukka opp da av av engelske engelske leger.

og man fikk opp en immunitet ja og det var altså kunnskap som lå langt nede i folkemedisinen og som ble plukka opp da av eee av engelske engelske leger


og den mest kjente av dem han het Edward j£ Jenner, og han holdt til han var landsbylege i et eller annet sted i Gloucester i England %eee på sl£ slutten av syttenhundretallet, og han hadde lært da i s£ sitt lokalsamfunn at %eee budeiene der de fikk aldri kopper.

og den mest kjente av dem han het Edward Jenner, og han holdt til han var landsbylege i et eller annet sted i Gloucester i England på slutten av syttenhundretallet, og han hadde lært da i sitt lokalsamfunn at budeiene der de fikk aldri kopper.

og den mest kjente av dem han het Edward j Jenner og han holdt til han var landsbylege i et eller annet sted i Gloucester i England eee på sl slutten av syttenhundretallet og han hadde lært da i s sitt lokalsamfunn at eee budeiene der de fikk aldri kopper


%ttt nettopp og der har vi den derre tilstedeværelsen av dyr.


%eee de var jo sentrale i utviklingen av koppevaksine, og Tone du har jobba med dyr i tilknytning til vaksineutvikling og sånn men %eee kan ikke du si noe litt generelt kanskje om betydningen av dyr og utviklinger av sjukdom?

de var jo sentrale i utviklingen av koppevaksine, og Tone du har jobba med dyr i tilknytning til vaksineutvikling og sånn men kan ikke du si noe litt generelt kanskje om betydningen av dyr og utviklinger av sjukdom?

eee de var jo sentrale i utviklingen av koppevaksine og Tone du har jobba med dyr i tilknytning til vaksineutvikling og sånn men eee kan ikke du si noe litt generelt kanskje om betydningen av dyr og utviklinger av sjukdom?


ja det kan jeg %eee altså ordet vaka kommer vel av ku, altså fra da Edwe£ Edward Jenner sitt arbeid med kukopper, så der har du allerede den koblinga til dyret da og ikke-mennesker i vaksineutviklinga.

ja det kan jeg altså ordet vaka kommer vel av ku, altså fra da Edward Jenner sitt arbeid med kukopper, så der har du allerede den koblinga til dyret da og ikke-mennesker i vaksineutviklinga.

ja det kan jeg eee altså ordet vaka kommer vel av ku altså fra da Edwe Edward Jenner sitt arbeid med kukopper så der har du allerede den koblinga til dyret da og ikkemennesker i vaksineutviklinga


%eee men for de mer altså i moderne tid da %eee så kan man jo si altså har jo dyr vært helt se£ essensiell for å %eee diagnostisere sykdom, men også for å utvikle vaksiner til %eee bruk i %eee mennesket.

men for de mer altså i moderne tid da så kan man jo si altså har jo dyr vært helt essensiell for å diagnostisere sykdom, men også for å utvikle vaksiner til bruk i mennesket.

eee men for de mer altså i moderne tid da eee så kan man jo si altså har jo dyr vært helt se essensiell for å eee diagnostisere sykdom men også for å utvikle vaksiner til eee bruk i eee mennesket


%eee og da har du jo altså koppervaksinen der kukopper ble brukt, også har du %eee poliovaksinen der man brukte aper %emm også har du jo %eee da %eee %heh hvilke andre eksempler altså influensavaksinen,

og da har du jo altså koppervaksinen der kukopper ble brukt, også har du poliovaksinen der man brukte aper også har du jo da hvilke andre eksempler altså influensavaksinen,

eee og da har du jo altså koppervaksinen der kukopper ble brukt også har du eee poliovaksinen der man brukte aper emm også har du jo eee da eee heh hvilke andre eksempler altså influensavaksinen


%eee der man brukte hønseegg %eee det er jo sånn fantastisk overskrift %eee i nittenseksti i en norsk %eee avis der det står %eee hønseegg skal nå befri Oslo fra influensa for eksempel.

der man brukte hønseegg det er jo sånn fantastisk overskrift i 1960 i en norsk avis der det står hønseegg skal nå befri Oslo fra influensa for eksempel.

eee der man brukte hønseegg eee det er jo sånn fantastisk overskrift eee i nittenseksti i en norsk eee avis der det står eee hønseegg skal nå befri Oslo fra influensa for eksempel


og da der var det på det viruslaboratoriet var det både %eee hønseegg, eg£ m£ %eee mus, marsvin, kanin, %eee aper %eee også videre da, %eee der alle disse dyra på en eller annen måte ble brukt i den der %eee prosessen rundt det å skulle bekjempe en virusepidemi ja.

og da der var det på det viruslaboratoriet var det både hønseegg, mus, marsvin, kanin, aper også videre da, der alle disse dyra på en eller annen måte ble brukt i den der prosessen rundt det å skulle bekjempe en virusepidemi ja.

og da der var det på det viruslaboratoriet var det både eee hønseegg eg m eee mus marsvin kanin eee aper eee også videre da eee der alle disse dyra på en eller annen måte ble brukt i den der eee prosessen rundt det å skulle bekjempe en virusepidemi ja


men hvis vi går lite grann tilbake til til koppene %eee fordi at det du sier er at dyra de de blir egentlig mer og mer viktig %heh s£ hvert fall til å utvikle vaksinene.

men hvis vi går lite grann tilbake til til koppene fordi at det du sier er at dyra de de blir egentlig mer og mer viktig hvert fall til å utvikle vaksinene.

men hvis vi går lite grann tilbake til til koppene eee fordi at det du sier er at dyra de de blir egentlig mer og mer viktig heh s hvert fall til å utvikle vaksinene


ja det %qqq det han %eee det denne legen og a£ andre leger også, men det er han som er mest kjente av dem.

ja det det han det denne legen og andre leger også, men det er han som er mest kjente av dem.

ja det qqq det han eee det denne legen og a andre leger også men det er han som er mest kjente av dem


det det de %eee hørte da av %eee av folk i i nær nærområdet det var det at %eee disse budeiene de hadde vært i kontakt med kuer og fått en sjukdom som de kalte for kukopper som gir sånn lignende %eee s£ e£ symptomer som kopper.

det det de hørte da av av folk i i nær nærområdet det var det at disse budeiene de hadde vært i kontakt med kuer og fått en sjukdom som de kalte for kukopper som gir sånn lignende symptomer som kopper.

det det de eee hørte da av eee av folk i i nær nærområdet det var det at eee disse budeiene de hadde vært i kontakt med kuer og fått en sjukdom som de kalte for kukopper som gir sånn lignende eee s e symptomer som kopper


man får et utslett på huden også blir man lite grann syk også går det over, og hvis de hadde fått det så ble det ikke %eee utsatt for de farlige koppene.

man får et utslett på huden også blir man lite grann syk også går det over, og hvis de hadde fått det så ble det ikke utsatt for de farlige koppene.

man får et utslett på huden også blir man lite grann syk også går det over og hvis de hadde fått det så ble det ikke eee utsatt for de farlige koppene


og da brukte han det som et utgangspunkt da, og de gjorde et eksperiment, og han brukte da %eee b£ barn og voksne og injiserte da eller %eee skrapet inn %eee kukoppevirus i huden deres.

og da brukte han det som et utgangspunkt da, og de gjorde et eksperiment, og han brukte da barn og voksne og injiserte da eller skrapet inn kukoppevirus i huden deres.

og da brukte han det som et utgangspunkt da og de gjorde et eksperiment og han brukte da eee b barn og voksne og injiserte da eller eee skrapet inn eee kukoppevirus i huden deres


og ga dem denne kukopper-sykdommen også ventet han i f£ fjorten dager også ga han dem ekte kopper etterpå, og da kan man spørre om det var etisk forsvarlig, og det var det antagelig ikke.

og ga dem denne kukopper-sykdommen også ventet han i 14 dager også ga han dem ekte kopper etterpå, og da kan man spørre om det var etisk forsvarlig, og det var det antagelig ikke.

og ga dem denne kukoppersykdommen også ventet han i f fjorten dager også ga han dem ekte kopper etterpå og da kan man spørre om det var etisk forsvarlig og det var det antagelig ikke


han ville vel blitt satt i fengsel hvis han hadde gjort noe sånt nå, men %eee det var såpass effektivt at han ga ut en %eee en en bok da som kom i syttennittiåtte som da altså ble grunnlaget for dette her, og det er det prinsippet som vi kaller for kryssimmunitet.

han ville vel blitt satt i fengsel hvis han hadde gjort noe sånt nå, men det var såpass effektivt at han ga ut en en en bok da som kom i 1798 som da altså ble grunnlaget for dette her, og det er det prinsippet som vi kaller for kryssimmunitet.

han ville vel blitt satt i fengsel hvis han hadde gjort noe sånt nå men eee det var såpass effektivt at han ga ut en eee en en bok da som kom i syttennittiåtte som da altså ble grunnlaget for dette her og det er det prinsippet som vi kaller for kryssimmunitet


det vil si at to virus som ligner hverandre %eee kan gi immunitet for begge, eller f£ t£ to virus som ligner hverandre hvor den ene er farlig og den e£ andre ikke er farlig så kan nok den som ikke er farlig det kan gi immunitet også for den sykdommen som er farlig.

dvs. at to virus som ligner hverandre kan gi immunitet for begge, eller to virus som ligner hverandre hvor den ene er farlig og den andre ikke er farlig så kan nok den som ikke er farlig det kan gi immunitet også for den sykdommen som er farlig.

det vil si at to virus som ligner hverandre eee kan gi immunitet for begge eller f t to virus som ligner hverandre hvor den ene er farlig og den e andre ikke er farlig så kan nok den som ikke er farlig det kan gi immunitet også for den sykdommen som er farlig


ja det s£ det som var fint med dette dette kukoppeviruset da det var at det ga nokså svake symptomer, og at det v£ var nesten ikke noe bivirkninger med det i det hele tatt.

ja det det som var fint med dette dette kukoppeviruset da det var at det ga nokså svake symptomer, og at det var nesten ikke noe bivirkninger med det i det hele tatt.

ja det s det som var fint med dette dette kukoppeviruset da det var at det ga nokså svake symptomer og at det v var nesten ikke noe bivirkninger med det i det hele tatt


det som kunne være farlig var selvfølgelig hvis %eee disse s£ knivene som de brukte for å rispe dette her inn var %eee forurensa av %eee av bakterier, da kunne de få infeksjoner selvfølgelig, men %eee det %eee rapporteres ikke noe særlig om om bivirkningen av dette her.

det som kunne være farlig var selvfølgelig hvis disse knivene som de brukte for å rispe dette her inn var forurensa av av bakterier, da kunne de få infeksjoner selvfølgelig, men det rapporteres ikke noe særlig om om bivirkningen av dette her.

det som kunne være farlig var selvfølgelig hvis eee disse s knivene som de brukte for å rispe dette her inn var eee forurensa av eee av bakterier da kunne de få infeksjoner selvfølgelig men eee det eee rapporteres ikke noe særlig om om bivirkningen av dette her


men det som var %eee utgangspunktet for enda hundre år før det, det var jo en risikosport, og det er også en sånn %eee kunnskap som kommer fra folkedypet fra folkemedisin.

men det som var utgangspunktet for enda 100 år før det, det var jo en risikosport, og det er også en sånn kunnskap som kommer fra folkedypet fra folkemedisin.

men det som var eee utgangspunktet for enda hundre år før det det var jo en risikosport og det er også en sånn eee kunnskap som kommer fra folkedypet fra folkemedisin


det er det som kalles for inokulasjon, %eee og da bruker man altså det farlige kopp£ kopp£ koppeviruset og det ble %eee det ble gjort i %eee i Europa første gang sånn rundt ja syttenfemten syttentjue.

det er det som kalles for inokulasjon, og da bruker man altså det farlige koppeviruset og det ble det ble gjort i i Europa første gang sånn rundt ja 1715 syttentjue.

det er det som kalles for inokulasjon eee og da bruker man altså det farlige kopp kopp koppeviruset og det ble eee det ble gjort i eee i Europa første gang sånn rundt ja syttenfemten syttentjue


da var det en en en %eee kona til den %eee britiske ambassadøren i Tyrkia, %eee Lady Mary Montagu, en %eee heltinne av sitt kjønn s£ sier en av de norske legene om henne.

da var det en en en kona til den britiske ambassadøren i Tyrkia, Lady Mary Montagu, en heltinne av sitt kjønn sier en av de norske legene om henne.

da var det en en en eee kona til den eee britiske ambassadøren i Tyrkia eee Lady Mary Montagu en eee heltinne av sitt kjønn s sier en av de norske legene om henne


%eee hun %eee hadde %eee lært av sine av sine venninner i %eee i Tyrkia om dette prinsippet at man da rispa inn e£ kopper i %eee i huden til barn også fikk de ikke kopper.

hun hadde lært av sine av sine venninner i i Tyrkia om dette prinsippet at man da rispa inn kopper i i huden til barn også fikk de ikke kopper.

eee hun eee hadde eee lært av sine av sine venninner i eee i Tyrkia om dette prinsippet at man da rispa inn e kopper i eee i huden til barn også fikk de ikke kopper


hun fikk bare en liten, svak sykdom også ble de ja immune mot kopper, og hun tok med seg dette her hjem til England da, og store gjennombruddet var da hun fikk overtalt prinsen av Wales til å inokulere to av døtrene sine inne i syttentjueto og da ble det ganske stor sak.

hun fikk bare en liten, svak sykdom også ble de ja immune mot kopper, og hun tok med seg dette her hjem til England da, og store gjennombruddet var da hun fikk overtalt prinsen av Wales til å inokulere to av døtrene sine inne i 1722 og da ble det ganske stor sak.

hun fikk bare en liten svak sykdom også ble de ja immune mot kopper og hun tok med seg dette her hjem til England da og store gjennombruddet var da hun fikk overtalt prinsen av Wales til å inokulere to av døtrene sine inne i syttentjueto og da ble det ganske stor sak


det første vi kjenner til er fra syttenfemtifem, men det som skjedde det var jo det at det var en viss risiko med det så jeg har regna ut at, av de jeg jeg kjenner til i hvert fall, noen hundre inokulasjoner i Norge, så var det omkring to prosent av disse barnene som døde.

det første vi kjenner til er fra syttenfemtifem, men det som skjedde det var jo det at det var en viss risiko med det så jeg har regna ut at, av de jeg jeg kjenner til i hvert fall, noen 100 inokulasjoner i Norge, så var det omkring 2% av disse barnene som døde.

det første vi kjenner til er fra syttenfemtifem men det som skjedde det var jo det at det var en viss risiko med det så jeg har regna ut at av de jeg jeg kjenner til i hvert fall noen hundre inokulasjoner i Norge så var det omkring to prosent av disse barnene som døde


det som er kanskje interessant da, når det gjelder vaksinenes kulturhistorie er at dette ble sett på som en akseptabel risiko.

det som er kanskje interessant da når det gjelder vaksinenes kulturhistorie er at dette ble sett på som en akseptabel risiko


så man tenkte at det var verdt å risikere to prosent dødsfall blant barn for at %eee en en sånn ordentlig koppeepidemi ikke skulle ta livet av enda flere.

så man tenkte at det var verdt å risikere 2% dødsfall blant barn for at en en sånn ordentlig koppeepidemi ikke skulle ta livet av enda flere.

så man tenkte at det var verdt å risikere to prosent dødsfall blant barn for at eee en en sånn ordentlig koppeepidemi ikke skulle ta livet av enda flere


det er altså et nokså tvilsomt %eee etisk argument.

det er altså et nokså tvilsomt etisk argument.

det er altså et nokså tvilsomt eee etisk argument


jo, men det er jo et regnestykke i utvikling av vaksiner som vi kjenner igjen nå også, det at %eee man vurderer hvor mye det koster i forhold til hva det smaker da.

jo, men det er jo et regnestykke i utvikling av vaksiner som vi kjenner igjen nå også, det at man vurderer hvor mye det koster i forhold til hva det smaker da.

jo men det er jo et regnestykke i utvikling av vaksiner som vi kjenner igjen nå også det at eee man vurderer hvor mye det koster i forhold til hva det smaker da


mhm\ja og jeg jeg tenker også %eee altså sånn som vi ser nå så har jo vaksineutviklinga skjedd så fort.

ja og jeg jeg tenker også altså sånn som vi ser nå så har jo vaksineutviklinga skjedd så fort.

mhm og jeg jeg tenker også eee altså sånn som vi ser nå så har jo vaksineutviklinga skjedd så fort


%emm %eee det er jo noen av den noe av den teknologien som ligger til grunn for det som gjøres nå med den M_R_N_A-vaksi£, altså de M_R_N_A-typene\MRNA-typene altså det er jo en teknologi som har vært %eee i utvikling %eee en stund.

det er jo noen av den noe av den teknologien som ligger til grunn for det som gjøres nå med den M R N A-vaksi , altså de MRNA-typene altså det er jo en teknologi som har vært i utvikling en stund.

emm eee det er jo noen av den noe av den teknologien som ligger til grunn for det som gjøres nå med den M R N Avaksi altså de M R N Atypene altså det er jo en teknologi som har vært eee i utvikling eee en stund


og når %eee vaksinene kom da, altså i utviklingen av vaksinene så var det jo også masse %eee altså at man masseutprøving av disse vaksinene %eee som da inn£ %eee som da %eee involverte barn da, siden barn var også dem som ble mest ramma og enklest ramma av av polioviruset.

og når vaksinene kom da, altså i utviklingen av vaksinene så var det jo også masse altså at man masseutprøving av disse vaksinene som da som da involverte barn da, siden barn var også dem som ble mest ramma og enklest ramma av av polioviruset.

og når eee vaksinene kom da altså i utviklingen av vaksinene så var det jo også masse eee altså at man masseutprøving av disse vaksinene eee som da inn eee som da eee involverte barn da siden barn var også dem som ble mest ramma og enklest ramma av av polioviruset