mange tenkte det men det vi er ikkje ferdig ennå.


han blir tatt ned og kasta på eit bål ikkje sant for han skal brenne og så %eee så ligg han jo der men han kommer\kjem ut igjen men saman med han så kommer\kjem der ein drage så då %heh som då drep Harald og alle dei andre.

han blir tatt ned og kasta på eit bål ikkje sant for han skal brenne og så så ligg han jo der men han kjem ut igjen men saman med han så kjem der ein drage så då som då drep Harald og alle dei andre.

han blir tatt ned og kasta på eit bål ikkje sant for han skal brenne og så eee så ligg han jo der men han kommer ut igjen men saman med han så kommer der ein drage så då heh som då drep Harald og alle dei andre


så dette er då den gode draken og viss ein ser på denne draken så ser han jo kanskje litt snill ut då %heh.

så dette er då den gode draken og viss ein ser på denne draken så ser han jo kanskje litt snill ut då heh


altså he£ her vil eg berre seie at dette dette er heilt ukjent for meg.

altså her vil eg berre seie at dette dette er heilt ukjent for meg.

altså he her vil eg berre seie at dette dette er heilt ukjent for meg


%eee flott det i lenge etter at desse kongane var døde så dreiv dei på fant på ting var %overlapping det er jo ein katolsk altså heilt openbart ein sånn sk£ katolsk helgenmytologi som ein byggar opp rundt som jo er stikk i strid med det som står i Snorre og islandssagaene.

flott det i lenge etter at desse kongane var døde så dreiv dei på fant på ting var det er jo ein katolsk altså heilt openbart ein sånn katolsk helgenmytologi som ein byggar opp rundt som jo er stikk i strid med det som står i Snorre og islandssagaene.

eee flott det i lenge etter at desse kongane var døde så dreiv dei på fant på ting var <overlapping> det er jo ein katolsk altså heilt openbart ein sånn sk katolsk helgenmytologi som ein byggar opp rundt som jo er stikk i strid med det som står i Snorre og islandssagaene


men det er sånn %heh det er sånn livet er sant.

men det er sånn det er sånn livet er sant.

men det er sånn heh det er sånn livet er sant


der er Valkendorf så han er mellom nivået av konge og drage så er det Valkendorf.


og så ser vi rett under der så på dei tre små bilda så ser vi Kristus.


så Valkendorf har jo plassert seg sjølv fantastisk godt.


jo men sa men det men det f£ fasinerer meg djupt det der med med desse bøkenes underlege turneringar og forholdet mellom det som er gammalt og det som er nytt.

jo men sa men det men det fasinerer meg djupt det der med med desse bøkenes underlege turneringar og forholdet mellom det som er gammalt og det som er nytt.

jo men sa men det men det f fasinerer meg djupt det der med med desse bøkenes underlege turneringar og forholdet mellom det som er gammalt og det som er nytt


sant så så kombinerer det eit slags historisk materiale med eit evig religiøst materiale og eit heilt sånn personleg nåtidnivå midt i.


men la la oss gå vidare til akkurat dokker stiller spørsmål om tidsnivået her %eee altså kor me er hen fordi at me %eee altså bok %eee bokverk handlar jo om ulike ting.

men la la oss gå vidare til akkurat dokker stiller spørsmål om tidsnivået her altså kor me er hen fordi at me altså bok bokverk handlar jo om ulike ting.

men la la oss gå vidare til akkurat dokker stiller spørsmål om tidsnivået her eee altså kor me er hen fordi at me eee altså bok eee bokverk handlar jo om ulike ting


det eine er sånn at dei har trykt boka altså metoden dei gjer det på som gjer %unint masseproduksjon %eee og så er det utsjåande det visuelle som me ser her.

det eine er sånn at dei har trykt boka altså metoden dei gjer det på som gjer masseproduksjon og så er det utsjåande det visuelle som me ser her.

det eine er sånn at dei har trykt boka altså metoden dei gjer det på som gjer <unint> masseproduksjon eee og så er det utsjåande det visuelle som me ser her


og så og så er det tekstens innhald og me må jo anta ville eg tenkt reint sånn logisk at når du då lagar dette gigantprosjektet og dette skjer jo det var derfor eg nemner reformasjonen i innleiinga òg.


altså dette skjer jo berre tiår før boktrykkarkunsten riv den katolske kyrkja av %eee makta i Noreg d£ kongeriket Danmark-Noreg og delar av Nord-Europa ikkje sant og kor kor les bibelen sjølv les teksten sjølv trykkar flygeblad i store mengder mogleggjer protestantismen reformasjonen.

altså dette skjer jo berre tiår før boktrykkarkunsten riv den katolske kyrkja av makta i Noreg kongeriket Danmark-Noreg og delar av Nord-Europa ikkje sant og kor kor les bibelen sjølv les teksten sjølv trykkar flygeblad i store mengder mogleggjer protestantismen reformasjonen.

altså dette skjer jo berre tiår før boktrykkarkunsten riv den katolske kyrkja av eee makta i Noreg d kongeriket DanmarkNoreg og delar av NordEuropa ikkje sant og kor kor les bibelen sjølv les teksten sjølv trykkar flygeblad i store mengder mogleggjer protestantismen reformasjonen


%eee og då og det bringar meg til innhaldet altså man\ein vil jo tenke at man\ein nå då standardiserer ein liturgi at man\ein bruker dette på ein eller annan måte sånn at sånn skal kyrkja vere sånn gjer me det tar grep på ein eller annan måte.

og då og det bringar meg til innhaldet altså ein vil jo tenke at ein nå då standardiserer ein liturgi at ein bruker dette på ein eller annan måte sånn at sånn skal kyrkja vere sånn gjer me det tar grep på ein eller annan måte.

eee og då og det bringar meg til innhaldet altså man vil jo tenke at man nå då standardiserer ein liturgi at man bruker dette på ein eller annan måte sånn at sånn skal kyrkja vere sånn gjer me det tar grep på ein eller annan måte


og og då er spørsmålet innhaldet i teksten Espen altså koss\korleis står liturgien i Missale og breviariet i forhold til den som var før?

og og då er spørsmålet innhaldet i teksten Espen altså korleis står liturgien i Missale og breviariet i forhold til den som var før?

og og då er spørsmålet innhaldet i teksten Espen altså koss står liturgien i Missale og breviariet i forhold til den som var før?


%eee ja altså grunnleggende for liturgien i Nidaros var den store Nidaros-ordoen fra tidlig tolvhundretall og den %eee holdt på å si den den gir retningslinjer for både Missale og breviariet.

ja altså grunnleggende for liturgien i Nidaros var den store Nidaros-ordoen fra tidlig tolvhundretall og den holdt på å si den den gir retningslinjer for både Missale og breviariet.

eee ja altså grunnleggende for liturgien i Nidaros var den store Nidarosordoen fra tidlig tolvhundretall og den eee holdt på å si den den gir retningslinjer for både Missale og breviariet


%eee altså ordo ja retningslinje egentlig den det er jo en veldig stor og omfattende bok i den trykte utgaven.


og %eee det er klart at det altså disse to bøkene %eee er er ikke nøyaktig følger ikke ordoen nøyaktig hele veien altså da det er det er gått tre hundre år så man har har nok hatt en viss utvikling.

og det er klart at det altså disse to bøkene er er ikke nøyaktig følger ikke ordoen nøyaktig hele veien altså da det er det er gått 300 år så man har har nok hatt en viss utvikling.

og eee det er klart at det altså disse to bøkene eee er er ikke nøyaktig følger ikke ordoen nøyaktig hele veien altså da det er det er gått tre hundre år så man har har nok hatt en viss utvikling


og den er vel ikke sånn skikkelig undersøkt i detalj altså det %eee.

og den er vel ikke sånn skikkelig undersøkt i detalj altså det eee


men det det er vel mer en jeg vil sf£ det må være en mer altså videreutvikling altså det er ikke noe.

men det det er vel mer en jeg vil det må være en mer altså videreutvikling altså det er ikke noe.

men det det er vel mer en jeg vil sf det må være en mer altså videreutvikling altså det er ikke noe


men men i£ men men i£ men du seier at sidan denne ordoen eksisterer så er liturgien allereie standardisert så det er ikkje den fyrste standardiseringa av norsk liturgi.

men men men men men du seier at sidan denne ordoen eksisterer så er liturgien allereie standardisert så det er ikkje den fyrste standardiseringa av norsk liturgi.

men men i men men i men du seier at sidan denne ordoen eksisterer så er liturgien allereie standardisert så det er ikkje den fyrste standardiseringa av norsk liturgi


det er berre ein modernisering av det som allereie har vore.


og %eee det d£ der er s£ sikkert et par hundre missaler eller kanskje vel så det altså %eee det vil ta litt tid og jeg tror jeg kom til hundre og syvogseksti\sekstisyv en gang men nå tror jeg det er identifisert flere og majoriteten av dem havner på ellevehundretallet.

og det der er sikkert et par 100 missaler eller kanskje vel så det altså det vil ta litt tid og jeg tror jeg kom til 167 en gang men nå tror jeg det er identifisert flere og majoriteten av dem havner på ellevehundretallet.

og eee det d der er s sikkert et par hundre missaler eller kanskje vel så det altså eee det vil ta litt tid og jeg tror jeg kom til hundre og syvogseksti en gang men nå tror jeg det er identifisert flere og majoriteten av dem havner på ellevehundretallet


men så har man jo også noen ut på tolvhundretallet så finnes det %eee missalefragmenter som følger ordo altså allerede veldig tidlig.

men så har man jo også noen ut på tolvhundretallet så finnes det missalefragmenter som følger ordo altså allerede veldig tidlig.

men så har man jo også noen ut på tolvhundretallet så finnes det eee missalefragmenter som følger ordo altså allerede veldig tidlig


så og det fins en del bøker fra Oslo og Bergen bispedømmer som Lilli Gjerløw publiserte om da som var rett og slett tidlige messebøker altså også paleografisk skrevet i Norge.


%eee ellers så er det jo veldig mange andre lag altså det er jo noe det er jo ting fra tusentallet altså ja.


%eee for det at t£ altså til forskjell frå at du kan det viss eg forstår deg riktig Espen så kan det godt ha funnest eller mest sannsynleg ha funnest tolv til femten hundre missalar i norske kyrkjer før missalen kom for alle har hatt ein messebok men dei har ikkje vore identiske.

for det at altså til forskjell frå at du kan det viss eg forstår deg riktig Espen så kan det godt ha funnest eller mest sannsynleg ha funnest tolv til 1500 missalar i norske kyrkjer før missalen kom for alle har hatt ein messebok men dei har ikkje vore identiske.

eee for det at t altså til forskjell frå at du kan det viss eg forstår deg riktig Espen så kan det godt ha funnest eller mest sannsynleg ha funnest tolv til femten hundre missalar i norske kyrkjer før missalen kom for alle har hatt ein messebok men dei har ikkje vore identiske


og innleiinga seier at det står så dårleg til og vi har ingen bøker og dei er som gamle og elendige og utdaterte alle saman men det.


men %eee altså forske %eee forskrifter fra England for slutten av tolvhundretallet og Norge var veldig ofte likt på England de regnet med en kanskje en åtte ti bøker og noen hadde mer og andre færre.

men altså forske forskrifter fra England for slutten av tolvhundretallet og Norge var veldig ofte likt på England de regnet med en kanskje en åtte ti bøker og noen hadde mer og andre færre.

men eee altså forske eee forskrifter fra England for slutten av tolvhundretallet og Norge var veldig ofte likt på England de regnet med en kanskje en åtte ti bøker og noen hadde mer og andre færre


også kan man jo se på de islandske måldagene altså inventarlistene fra tidlig trettenhundretall og da ender man jo gjerne opp.


men jeg skrev vel en gang i bok som het Latin Manuscripts of Medieval Norway at jeg regnet vel med at kirkene i hvert fall eide en fjorten femten tusen bøker.

men jeg skrev vel en gang i bok som het Latin Manuscripts of Medieval Norway at jeg regnet vel med at kirkene i hvert fall eide en 14 15000 bøker.


altså håndskrevne ikke %eee da da regnet jeg ikke med trykkene altså det altså det altså det det %eee det er et forslag med visse reservasjoner men %eee.

altså håndskrevne ikke da da regnet jeg ikke med trykkene altså det altså det altså det det det er et forslag med visse reservasjoner men %eee.

altså håndskrevne ikke eee da da regnet jeg ikke med trykkene altså det altså det altså det det eee det er et forslag med visse reservasjoner men eee


og så kan du dobla det og seie at ja men til saman så er me opp på tjuefem %eee prosent cirka av det som har funnest bøker før i dette trykket som Valkendorf gjer.

og så kan du dobla det og seie at ja men til saman så er me opp på 25 prosent ca. av det som har funnest bøker før i dette trykket som Valkendorf gjer.

og så kan du dobla det og seie at ja men til saman så er me opp på tjuefem eee prosent cirka av det som har funnest bøker før i dette trykket som Valkendorf gjer


men så sa du noko Bente som du må forklara for du sa at missale-boka var i bruk til om lag femtensytti og då kjenner eg at %eee då då då bv£ gjer eg sånn igjen fordi at eg har lært at mellom femtennitten og femtensytti har det vore reformasjon.

men så sa du noko Bente som du må forklara for du sa at missale-boka var i bruk til om lag 1570 og då kjenner eg at då då då gjer eg sånn igjen fordi at eg har lært at mellom 1519 og 1570 har det vore reformasjon.

men så sa du noko Bente som du må forklara for du sa at missaleboka var i bruk til om lag femtensytti og då kjenner eg at eee då då då bv gjer eg sånn igjen fordi at eg har lært at mellom femtennitten og femtensytti har det vore reformasjon


og og då har dei skifta både språk og trosbekjennelse\truvedkjenning og veldig mye\mykje anna så korleis kan dei ha den same messeboka?

og og då har dei skifta både språk og truvedkjenning og veldig mykje anna så korleis kan dei ha den same messeboka?

og og då har dei skifta både språk og trosbekjennelse og veldig mye anna så korleis kan dei ha den same messeboka?


reformasjonen var jo mye\mykje ein politisk hendelse\hending og ein administrativ hendelse\hending eller eit nokon seier jo til og med at det var eit slags kupp då at Danmark på ein måte tok Noreg og overfalle Noreg for å få ut ressursar.

reformasjonen var jo mykje ein politisk hending og ein administrativ hending eller eit nokon seier jo t.o.m. at det var eit slags kupp då at Danmark på ein måte tok Noreg og overfalle Noreg for å få ut ressursar.

reformasjonen var jo mye ein politisk hendelse og ein administrativ hendelse eller eit nokon seier jo til og med at det var eit slags kupp då at Danmark på ein måte tok Noreg og overfalle Noreg for å få ut ressursar


men %eee så det var ein slags kontinuitet og dei og i messene prestane var jo der ikkje sant det var jo dei same gamle prestane.

men så det var ein slags kontinuitet og dei og i messene prestane var jo der ikkje sant det var jo dei same gamle prestane.

men eee så det var ein slags kontinuitet og dei og i messene prestane var jo der ikkje sant det var jo dei same gamle prestane


og alterskapa hang i dei fleste kyrkjene og mye\mykje av praksisen var jo den same så det var på ein måte ikkje nå er det reformasjon altså på m£ var alt annleis og alt var nytt så det var praktisk.

og alterskapa hang i dei fleste kyrkjene og mykje av praksisen var jo den same så det var på ein måte ikkje nå er det reformasjon altså på var alt annleis og alt var nytt så det var praktisk.

og alterskapa hang i dei fleste kyrkjene og mye av praksisen var jo den same så det var på ein måte ikkje nå er det reformasjon altså på m var alt annleis og alt var nytt så det var praktisk


det var det var %eee altså det du seier at %eee reformasjonen sånn som me har lært om han er eigentleg ein politisk hendelse\hending og religiøst sett så fortset dei i stor grad som før.

det var det var altså det du seier at reformasjonen sånn som me har lært om han er eigentleg ein politisk hending og religiøst sett så fortset dei i stor grad som før.

det var det var eee altså det du seier at eee reformasjonen sånn som me har lært om han er eigentleg ein politisk hendelse og religiøst sett så fortset dei i stor grad som før


dei kan ha messe på latin fortsatt\framleis, dei les frå dei same og så vidare.

dei kan ha messe på latin framleis, dei les frå dei same og så vidare.

dei kan ha messe på latin fortsatt dei les frå dei same og så vidare


men kva tid kvifor går han då ut av bruk i femtensytti %overlapping?

men kva tid kvifor går han då ut av bruk i 1570 %overlapping?

men kva tid kvifor går han då ut av bruk i femtensytti <overlapping>?


%eee messer på latin ble feiret i Norge i hvert fall til sekstenniognitti\sekstennittini faktisk.

messer på latin ble feiret i Norge i hvert fall til 1699 faktisk.

eee messer på latin ble feiret i Norge i hvert fall til sekstenniognitti faktisk


altså nå vet vi jo ikke %eee altså jeg jeg jeg vet jo ikke riktig hvilke bøker de brukte men men altså det var mye mer latin lenger altså det er ikke slik at så kom reformasjonen og så vips så var %eee.

altså nå vet vi jo ikke altså jeg jeg jeg vet jo ikke riktig hvilke bøker de brukte men men altså det var mye mer latin lenger altså det er ikke slik at så kom reformasjonen og så vips så var %eee.

altså nå vet vi jo ikke eee altså jeg jeg jeg vet jo ikke riktig hvilke bøker de brukte men men altså det var mye mer latin lenger altså det er ikke slik at så kom reformasjonen og så vips så var eee


men var det ikkje periodar her kor det var forbydt å bruka latin altså offisielt sett?


så mytologien om abrakadabra og så vidare det er berre t£ er mytologi det er tull.

så mytologien om abrakadabra osv. det er berre er mytologi det er tull.

så mytologien om abrakadabra og så vidare det er berre t er mytologi det er tull


autorisert bruk av latin i norske kyrkjer i messe.


og k£ kan då teoretisk sett missalen ha vore i bruk i Setesdalen fortsatt\framleis i i fram til då?

og kan då teoretisk sett missalen ha vore i bruk i Setesdalen framleis i i fram til då?

og k kan då teoretisk sett missalen ha vore i bruk i Setesdalen fortsatt i i fram til då?


%eee ja t£ teoretisk i hvert fall så altså det ble jo liggende i kirkene og.

ja teoretisk i hvert fall så altså det ble jo liggende i kirkene og.

eee ja t teoretisk i hvert fall så altså det ble jo liggende i kirkene og


altså i rø£ i Røldal var dei katolikkar til godt ut på attenhundretalet.

altså i i Røldal var dei katolikkar til godt ut på attenhundretalet.

altså i rø i Røldal var dei katolikkar til godt ut på attenhundretalet


%eee Setesdal er litt meir kommunikasjon.


men men sant det som men men ein ting er jo då at man\ein kan strekke kontinuiteten i dette fram til langt utpå sekstenhundretalet og slutten av sekstenhundretalet.

men men sant det som men men ein ting er jo då at ein kan strekke kontinuiteten i dette fram til langt utpå sekstenhundretalet og slutten av sekstenhundretalet.

men men sant det som men men ein ting er jo då at man kan strekke kontinuiteten i dette fram til langt utpå sekstenhundretalet og slutten av sekstenhundretalet


men men noko av det slåande her er jo også at liksom bruken av trykkarkunst normeringa av truslivet ma£ og sånn derre stadfestelsen\stadfestinga av makta som ligg i boka %eee trekk jo også det som for oss vil likne på reformasjonstrekk lenger tilbake i tid også sant med den der insisteringa på at det her %unint nå blir det ordning.

men men noko av det slåande her er jo også at liksom bruken av trykkarkunst normeringa av truslivet og sånn derre stadfestinga av makta som ligg i boka trekk jo også det som for oss vil likne på reformasjonstrekk lenger tilbake i tid også sant med den der insisteringa på at det her nå blir det ordning.

men men noko av det slåande her er jo også at liksom bruken av trykkarkunst normeringa av truslivet ma og sånn derre stadfestelsen av makta som ligg i boka eee trekk jo også det som for oss vil likne på reformasjonstrekk lenger tilbake i tid også sant med den der insisteringa på at det her <unint> nå blir det ordning


er dette herre ein %eee er dette ein altså i hvilken\kva grad er dette ein ein bestrebelse\røyning på å reformere liturgien og kor spesiell er den norske liturgien i ein vidare europeisk samanheng?

er dette herre ein er dette ein altså i kva grad er dette ein ein røyning på å reformere liturgien og kor spesiell er den norske liturgien i ein vidare europeisk samanheng?

er dette herre ein eee er dette ein altså i hvilken grad er dette ein ein bestrebelse på å reformere liturgien og kor spesiell er den norske liturgien i ein vidare europeisk samanheng?


altså det man kan si er at det det er vel aller mest er det sånn jeg oppfatter det da så er det et forsøk mer på å standardisere liturgien.


altså %eee det er klart at %eee %eee altså trykkeren skriver forordet til Missale.

altså det er klart at altså trykkeren skriver forordet til Missale.

altså eee det er klart at eee eee altså trykkeren skriver forordet til Missale


at det er så få bøker er kanskje ikke riktig og %eee det er kanskje en veldig hovedvekten på ellevehundretallet i det norske materialet som kan ha vært %eee.

at det er så få bøker er kanskje ikke riktig og det er kanskje en veldig hovedvekten på ellevehundretallet i det norske materialet som kan ha vært %eee.

at det er så få bøker er kanskje ikke riktig og eee det er kanskje en veldig hovedvekten på ellevehundretallet i det norske materialet som kan ha vært eee


nå vet nå tviler jeg på at Valkendorf eller Olav Engelbrektsson kunne datere manuskripter til ellevehundretallet.


de ville bare anta at de var veldig gamle.


så %eee altså paleografi er jo en mer altså er en nyere vitenskap sånn sett så.

så altså paleografi er jo en mer altså er en nyere vitenskap sånn sett så.

så eee altså paleografi er jo en mer altså er en nyere vitenskap sånn sett så


men m£ m£ men men altså Erling spør om det er norsk liturgi i %eee i %unint som er annleis enn la oss seie ein svensk dansk nederlandsk fransk %eee tysk.

men men men altså Erling spør om det er norsk liturgi i i som er annleis enn la oss seie ein svensk dansk nederlandsk fransk tysk.

men m m men men altså Erling spør om det er norsk liturgi i eee i <unint> som er annleis enn la oss seie ein svensk dansk nederlandsk fransk eee tysk


altså det det mest innlysende er jo for eksempel at %heh da det er jo da en veldig altså det er jo en sterk vekt selvsagt på norske helgener i Sanktorale %eee men det men det er også andre ting i Nidaros for eksempel Swithun %unint i tillegg til breviariet.

altså det det mest innlysende er jo f.eks. at da det er jo da en veldig altså det er jo en sterk vekt selvsagt på norske helgener i Sanktorale men det men det er også andre ting i Nidaros f.eks. Swithun i tillegg til breviariet.

altså det det mest innlysende er jo for eksempel at heh da det er jo da en veldig altså det er jo en sterk vekt selvsagt på norske helgener i Sanktorale eee men det men det er også andre ting i Nidaros for eksempel Swithun <unint> i tillegg til breviariet


der er det jo tekst som er eldre enn tusenogseksogseksti\tusenogsekstiseks altså før normannernes erobring av England som ikke %eee vil som ha£ ikke dukker opp noe annet sted nesten etter tusenogseksogseksti\tusenogsekstiseks.

der er det jo tekst som er eldre enn tusenogsekstiseks altså før normannernes erobring av England som ikke vil som ikke dukker opp noe annet sted nesten etter tusenogsekstiseks.

der er det jo tekst som er eldre enn tusenogseksogseksti altså før normannernes erobring av England som ikke eee vil som ha ikke dukker opp noe annet sted nesten etter tusenogseksogseksti


så den så det er du finn s£ som historikar då og ikkje teolog så kan man\ein gå inn å spora ting i kva for ein helgen vel dei kva for ein tekst vel dei kva for ein salme vel dei og seie at ja dette er den same som i Winchester altså for eksempel med Sankt Swithun.

så den så det er du finn som historikar då og ikkje teolog så kan ein gå inn å spora ting i kva for ein helgen vel dei kva for ein tekst vel dei kva for ein salme vel dei og seie at ja dette er den same som i Winchester altså f.eks. med Sankt Swithun.

så den så det er du finn s som historikar då og ikkje teolog så kan man gå inn å spora ting i kva for ein helgen vel dei kva for ein tekst vel dei kva for ein salme vel dei og seie at ja dette er den same som i Winchester altså for eksempel med Sankt Swithun


%eee me må anta at det er ein kontakt med Winchester som gjer at det er Winchester og Nidaros som har dette og så vidare.


og kan man\ein sant viss eg forstod deg eller viss eg forstod dokker rett sant %eee når vi sna£ har snakka om at dette her tidlegare i dag,

og kan ein sant viss eg forstod deg eller viss eg forstod dokker rett sant når vi har snakka om at dette her tidlegare i dag,

og kan man sant viss eg forstod deg eller viss eg forstod dokker rett sant eee når vi sna har snakka om at dette her tidlegare i dag


ja ja altså %eee det er jo altså sekvenser og det er et %eee liturgisk sangparti %eee som kom foran evangeliet.

ja ja altså det er jo altså sekvenser og det er et liturgisk sangparti som kom foran evangeliet.

ja ja altså eee det er jo altså sekvenser og det er et eee liturgisk sangparti eee som kom foran evangeliet


og %eee %eee sekvensrepertoaret i Nidaros er veldig stort altså det i i Missale så er det bare toogførti\førtito sekvenser men i Nidaros-ordoen tror jeg hadde var det hundre og atten altså.

og sekvensrepertoaret i Nidaros er veldig stort altså det i i Missale så er det bare 42 sekvenser men i Nidaros-ordoen tror jeg hadde var det 118 altså.

og eee eee sekvensrepertoaret i Nidaros er veldig stort altså det i i Missale så er det bare toogførti sekvenser men i Nidarosordoen tror jeg hadde var det hundre og atten altså


og kva betyr det betyr det %overlapping betyr det ein ein liturgi som føyer seg tettare inn mot dagleglivet altså er det ein eit trusliv som vil vere %eee tilpassa fleire situasjonar enn vanleg?

og kva betyr det betyr det betyr det ein ein liturgi som føyer seg tettare inn mot dagleglivet altså er det ein eit trusliv som vil vere tilpassa fleire situasjonar enn vanleg?

og kva betyr det betyr det <overlapping> betyr det ein ein liturgi som føyer seg tettare inn mot dagleglivet altså er det ein eit trusliv som vil vere eee tilpassa fleire situasjonar enn vanleg?


du det tør jeg ikke si %heh rett og slett.

du det tør jeg ikke si heh rett og slett


men %eee om det har så mye med dagliglivet å gjøre det tør jeg ikke si rett og slett ja så e£.

men om det har så mye med dagliglivet å gjøre det tør jeg ikke si rett og slett ja så.

men eee om det har så mye med dagliglivet å gjøre det tør jeg ikke si rett og slett ja så e


%eee men men det som er bemerkelsesverdig i Nidaros er jo er det høye antallet rett og slett og det har fått internasjonalt oppmerksomhet for det kom en bok for en ti femten år siden av en gruppe internasjonale forskere om Nidarossekvensene og da er tydeligvis et unikt og stort material og da.

men men det som er bemerkelsesverdig i Nidaros er jo er det høye antallet rett og slett og det har fått internasjonalt oppmerksomhet for det kom en bok for en ti 15 år siden av en gruppe internasjonale forskere om Nidarossekvensene og da er tydeligvis et unikt og stort material og da.


men de prøver jo da å spore retten også til forskjellige deler av Europa hvor sånn musikalsk og ja tekstmessig.


før me går går vidare e£ det er to ting.


Erling du som har peikaren nå kan du bla litt sånn at me får sjå litt inni boka òg.


me har ennå berre komt\komme til %eee til initialene der ja.

me har ennå berre komme til til initialene der ja.

me har ennå berre komt til eee til initialene der ja


%eee %eee Bente eg vil litt tilbake til sjølve boka.

eee eee Bente eg vil litt tilbake til sjølve boka


me har etablert at den er trykt i eit grassat stort opplag.


det me er nå på liturgien og den baserer seg på Nidaro£ Nidarosliturgien så det det er alle desse tinga her, men den er jo ikkje trykt i Noreg.

det me er nå på liturgien og den baserer seg på Nidarosliturgien så det det er alle desse tinga her, men den er jo ikkje trykt i Noreg.

det me er nå på liturgien og den baserer seg på Nidaro Nidarosliturgien så det det er alle desse tinga her men den er jo ikkje trykt i Noreg


den er trykt i henholdsvis\høvesvis København og Paris.

den er trykt i høvesvis København og Paris.

den er trykt i henholdsvis København og Paris


det skal ennå gå viss eg ikkje husker heilt feil hundre og femti år nesten før me får ei trykkpresse %eee i Noreg.

det skal ennå gå viss eg ikkje husker heilt feil 150 år nesten før me får ei trykkpresse i Noreg.

det skal ennå gå viss eg ikkje husker heilt feil hundre og femti år nesten før me får ei trykkpresse eee i Noreg


%eee på Island fekk dei ein ti tjue år etter at den var oppfunne og me var to hundre år etter.

på Island fekk dei ein ti 20 år etter at den var oppfunne og me var 200 år etter.


og han reiser til Paris og studerer og er der vel i to år og passer på eller passer på eg veit ikkje heilt kva han gjer men han er iallfall der og.


ja han overvaker p£ trykkprosessen og han %eee ja han %unint kanskje på med bilde og sånt eg veit ikkje heilt kva han.

ja han overvaker trykkprosessen og han ja han kanskje på med bilde og sånt eg veit ikkje heilt kva han.

ja han overvaker p trykkprosessen og han eee ja han <unint> kanskje på med bilde og sånt eg veit ikkje heilt kva han


er det ein er det ein stor investering for erkebispesetet å gjø£ gå til dette skritt og krut£ trykka?

er det ein er det ein stor investering for erkebispesetet å gå til dette skritt og trykka?

er det ein er det ein stor investering for erkebispesetet å gjø gå til dette skritt og krut trykka?


det er det jo det er jo veldig stor investering.


det viser jo på ein måte kor viktig det er og dei og dei trykker jo hos %eee og Valkendorf har jo veldig gode kontaktar og dei er i kontakt med dei fremste trykkarane i Paris.

det viser jo på ein måte kor viktig det er og dei og dei trykker jo hos og Valkendorf har jo veldig gode kontaktar og dei er i kontakt med dei fremste trykkarane i Paris.

det viser jo på ein måte kor viktig det er og dei og dei trykker jo hos eee og Valkendorf har jo veldig gode kontaktar og dei er i kontakt med dei fremste trykkarane i Paris


så den eine plassen så denne Johannes Rev sit godt i det.


han får trykt den eine boka hos bror sin også får han ha to år i Paris kor han liksom står og ser på trykkpressa og elles drikk vin og har det fint.


og han er òg han kommer\kjem òg i Amsterdam denne herne tredje boka som ikkje blir noko av der sit opptrer jo han òg på denne kontrakten i april femtentjue.

og han er òg han kjem òg i Amsterdam denne herne tredje boka som ikkje blir noko av der sit opptrer jo han òg på denne kontrakten i april femtentjue.

og han er òg han kommer òg i Amsterdam denne herne tredje boka som ikkje blir noko av der sit opptrer jo han òg på denne kontrakten i april femtentjue


så er det den ja så det er den tredje broren Mikkel som er som som er sit endå verre i det men.


%unint men han har ein agent ute denne Johannes Rev som er ute og trykker og som trykker hos bror sin i kjø£.

men han har ein agent ute denne Johannes Rev som er ute og trykker og som trykker hos bror sin i.

<unint> men han har ein agent ute denne Johannes Rev som er ute og trykker og som trykker hos bror sin i kjø


det det her høyrast altså så suspekt ut.


%eee skal me berre seie det at i dag så hadde Riksrevisjonen komt\komme med ein gang.

skal me berre seie det at i dag så hadde Riksrevisjonen komme med ein gang.

eee skal me berre seie det at i dag så hadde Riksrevisjonen komt med ein gang


nå må eg berre spørje dette spørsmålet eg ikkje veit svaret på men veit me korleis bøkene kom frå Paris og København til Noreg?


ja dei reiste jo sannsynlegvis med båt då.


og viss du bind dei inn så blir det jo straks mye\mykje tjukkare og tyngre %eee så det nokon blei antakeleg bunde inn og så kanskje resten blir bunde inn etter kvart, men det det er vel ikkje heilt klart.

og viss du bind dei inn så blir det jo straks mykje tjukkare og tyngre så det nokon blei antakeleg bunde inn og så kanskje resten blir bunde inn etter kvart, men det det er vel ikkje heilt klart.

og viss du bind dei inn så blir det jo straks mye tjukkare og tyngre eee så det nokon blei antakeleg bunde inn og så kanskje resten blir bunde inn etter kvart men det det er vel ikkje heilt klart


sannsynligvis altså vi vet jo at %eee altså breviariet regnes som innbundet i Paris og de innbundne eksemplarene som finnes er nok definitivt bundet inn der.

sannsynligvis altså vi vet jo at altså breviariet regnes som innbundet i Paris og de innbundne eksemplarene som finnes er nok definitivt bundet inn der.

sannsynligvis altså vi vet jo at eee altså breviariet regnes som innbundet i Paris og de innbundne eksemplarene som finnes er nok definitivt bundet inn der


%eee altså problemet er handler om økonomi.


altså det vanlige var at hvis man bandt inn altså %eee på trykkestedet så var det sjeldent hele opplaget.

altså det vanlige var at hvis man bandt inn altså på trykkestedet så var det sjeldent hele opplaget.

altså det vanlige var at hvis man bandt inn altså eee på trykkestedet så var det sjeldent hele opplaget


en annen ting er det at altså %eee Missale har jo vært det antas vanligvis å være innbundet i Nidaros altså p£ problemet med å binde det inn i København og et stort opplag i stort format.

en annen ting er det at altså Missale har jo vært det antas vanligvis å være innbundet i Nidaros altså problemet med å binde det inn i København og et stort opplag i stort format.

en annen ting er det at altså eee Missale har jo vært det antas vanligvis å være innbundet i Nidaros altså p problemet med å binde det inn i København og et stort opplag i stort format


en ting %eee jeg vet ikke om Paul Rev dre£ selv drev med innbinding.

en ting jeg vet ikke om Paul Rev selv drev med innbinding.

en ting eee jeg vet ikke om Paul Rev dre selv drev med innbinding


det det vet jeg rett og slett ikke og jeg vet ikke om det er om han så gjorde det om det e£ fortsatt fins originalbindinger av Paul Rev.

det det vet jeg rett og slett ikke og jeg vet ikke om det er om han så gjorde det om det fortsatt fins originalbindinger av Paul Rev.

det det vet jeg rett og slett ikke og jeg vet ikke om det er om han så gjorde det om det e fortsatt fins originalbindinger av Paul Rev


men det er et problem i den norske økonomien og det er det at %eee store kanta£ kontantbeløp var krevende, altså det var mye enklere for erkebiskopen å gjøre dette innenfor holdt på å si nærmest sin egen husholdning eller en slags bytte av tjenester i Nidaros altså.

men det er et problem i den norske økonomien og det er det at store kontantbeløp var krevende, altså det var mye enklere for erkebiskopen å gjøre dette innenfor holdt på å si nærmest sin egen husholdning eller en slags bytte av tjenester i Nidaros altså.

men det er et problem i den norske økonomien og det er det at eee store kanta kontantbeløp var krevende altså det var mye enklere for erkebiskopen å gjøre dette innenfor holdt på å si nærmest sin egen husholdning eller en slags bytte av tjenester i Nidaros altså


og det er jo funnet bokbinderutstyr ved erkebispegården.


den må du betale cash %eee for det må skje i København.

den må du betale cash for det må skje i København.

den må du betale cash eee for det må skje i København


og det å skaffa kontantar til å òg binda inn når du òg har ein bestilling i Paris sjølv om du er erkebiskop i Noregs aller mektigaste organisasjon og verdas historisk sett sterkaste organisasjon på på det tidspunktet,


ja for då kan ein jo òg tenke at dei som skulle overta bøkene i kyrkjene kanskje ville ta dei og få %overlapping.

ja for då kan ein jo òg tenke at dei som skulle overta bøkene i kyrkjene kanskje ville ta dei og få <overlapping>


kunne gjere det sjølv å gjø£ å gjere det same som me ser på mi£ Missale her nemleg å ta den gamle missalen og seie at %eee nå er me ferdige då kan me sy den fint rundt og så så har me noko å binda inn med.

kunne gjere det sjølv å å gjere det same som me ser på Missale her nemleg å ta den gamle missalen og seie at nå er me ferdige då kan me sy den fint rundt og så så har me noko å binda inn med.

kunne gjere det sjølv å gjø å gjere det same som me ser på mi Missale her nemleg å ta den gamle missalen og seie at eee nå er me ferdige då kan me sy den fint rundt og så så har me noko å binda inn med


for Paul Rev kan vel ikkje ha bunde inn med missalen frå %eee som me såg i det eksempelet her i i ryggen.

for Paul Rev kan vel ikkje ha bunde inn med missalen frå som me såg i det eksempelet her i i ryggen.

for Paul Rev kan vel ikkje ha bunde inn med missalen frå eee som me såg i det eksempelet her i i ryggen


%eee altså det v£ det vanlige var faktisk at bøker ble levert i materie %eee men %eee ja.

altså det det vanlige var faktisk at bøker ble levert i materie men ja.

eee altså det v det vanlige var faktisk at bøker ble levert i materie eee men eee ja


ja litt ja sant vi har nokon veldig bra bilde her altså.


nesten for at det er akkurat som at det er noko som manglar her oppe i i høgre %overlapping.

nesten for at det er akkurat som at det er noko som manglar her oppe i i høgre <overlapping>


ja det manglar jo ein bokstav og det manglar jo ein bokstav i teksten òg for der er viss dere\dokker ser heilt øvst i f£ tekstfeltet under der det står kan du bruke den tingen din?

ja det manglar jo ein bokstav og det manglar jo ein bokstav i teksten òg for der er viss dokker ser heilt øvst i tekstfeltet under der det står kan du bruke den tingen din?

ja det manglar jo ein bokstav og det manglar jo ein bokstav i teksten òg for der er viss dere ser heilt øvst i f tekstfeltet under der det står kan du bruke den tingen din?


så det manglar heilt opplagt ein T og når eg såg der så er der eit tomrom så ein tenker jo liksom her her kunne dei jo berre trykt ein T og det har dei gjort i Lund Missale så har dei trykt ein fin T.


ja ikkje sant det er jo det man\ein det er det liksom ein ser at dette her er jo eit typisk T-kors det har jo det er berre det ser ut som ein T.

ja ikkje sant det er jo det ein det er det liksom ein ser at dette her er jo eit typisk T-kors det har jo det er berre det ser ut som ein T.

ja ikkje sant det er jo det man det er det liksom ein ser at dette her er jo eit typisk Tkors det har jo det er berre det ser ut som ein T


og så ein kan jo tenke seg at dette bind sidene saman ikkje sant.


det som manglar står på sida ved sidan av.


ja det er veldig rart og dette herne tomrommet er jo større enn dei andre missalene sånn som ja %eee i København og Lund og Åbo.

ja det er veldig rart og dette herne tomrommet er jo større enn dei andre missalene sånn som ja i København og Lund og Åbo.

ja det er veldig rart og dette herne tomrommet er jo større enn dei andre missalene sånn som ja eee i København og Lund og Åbo


så det er det er veldig rart at dei har laga så stort.


altså det det det i mange altså mange tidlige trykk så %eee har man jo faktisk satt av plass til å fylle initialer.

altså det det det i mange altså mange tidlige trykk så har man jo faktisk satt av plass til å fylle initialer.

altså det det det i mange altså mange tidlige trykk så eee har man jo faktisk satt av plass til å fylle initialer


det er ikke gjort i noen eksemplarer av Missale og og alt er trykt altså alle initialer er trykt.


men %eee men det men det er nok men altså dette har jo Rev %eee det er krusifikset der har han overtatt fra Matthæus Brandis som trykte %eee København-missale i femtenti.

men men det men det er nok men altså dette har jo Rev det er krusifikset der har han overtatt fra Matthæus Brandis som trykte København-missale i femtenti.

men eee men det men det er nok men altså dette har jo Rev eee det er krusifikset der har han overtatt fra Matthæus Brandis som trykte eee Københavnmissale i femtenti


og det er så %eee det er det er det er brukt tidligere.

og det er så det er det er det er brukt tidligere.

og det er så eee det er det er det er brukt tidligere


men men dette er nok mer enn typografisk effekt det er ikke ment å fylle i en initial manuelt der.


og her fordi at dette s£ er jo ei bruksbok kor ein skal òg altså i løpet av ei messe så så skal det syngast og spelast og då er det jo ikkje berre tekst då er det òg musikk og då får me dei sidene her.

og her fordi at dette er jo ei bruksbok kor ein skal òg altså i løpet av ei messe så så skal det syngast og spelast og då er det jo ikkje berre tekst då er det òg musikk og då får me dei sidene her.

og her fordi at dette s er jo ei bruksbok kor ein skal òg altså i løpet av ei messe så så skal det syngast og spelast og då er det jo ikkje berre tekst då er det òg musikk og då får me dei sidene her


og her ser du nokon verkeleg har slått seg laus eller gjort feil eller dere\dokker ser på denne borden %heh.

og her ser du nokon verkeleg har slått seg laus eller gjort feil eller dokker ser på denne borden %heh.

og her ser du nokon verkeleg har slått seg laus eller gjort feil eller dere ser på denne borden heh


så her er det og noko har dei gjort og noko har dei ikkje gjort og dei missalen eg har prøvd å sett på ein del av missalene for der ligg òg digitalisert på i København der ein kan sjå på ganske mange og nokon har ikkje noko i det heile tatt mens andre har det meir eller mindre kva dei har fylt inn.


så er det noko som er veldig veldig stramt og flott då %overlapping er ikkje mye\mykje sjølvutfylling.

så er det noko som er veldig veldig stramt og flott då er ikkje mykje sjølvutfylling.

så er det noko som er veldig veldig stramt og flott då <overlapping> er ikkje mye sjølvutfylling


nei her er alt fylt ut frå før så det er og det er sånn typisk sånn ein ser i bønnebøker som er trykt i Paris så ser ein desse herne rammene rundt.


og viss der er og det er jo ein veldig flott forteljing ja.


je£ vel£ eg ønskjer berre %unint for de£ dette viser jo synst eg veldig tydeleg at desse bøkene fortsatt\framleis er ein tid i boktrykkarkunsten kor man\ein òg skodar bakover altså ser mot %eee dei handskrive kodeksane %eee og kyrkjebøkene kor du har illuminasjonar kor det er ein kunstnar som uttrykker seg for på ei trykkeplate.

je eg ønskjer berre for dette viser jo synst eg veldig tydeleg at desse bøkene framleis er ein tid i boktrykkarkunsten kor ein òg skodar bakover altså ser mot dei handskrive kodeksane og kyrkjebøkene kor du har illuminasjonar kor det er ein kunstnar som uttrykker seg for på ei trykkeplate.

je vel eg ønskjer berre <unint> for de dette viser jo synst eg veldig tydeleg at desse bøkene fortsatt er ein tid i boktrykkarkunsten kor man òg skodar bakover altså ser mot eee dei handskrive kodeksane eee og kyrkjebøkene kor du har illuminasjonar kor det er ein kunstnar som uttrykker seg for på ei trykkeplate


dei dei fant fort ut at det skulle dei slutta med.


ja det %heh ja men det er jo viktig informasjon då som ligg liksom òg her i vå£ i det våpenskjoldet men her ser ein jo òg heilt nedst så ser dere\dokker bebudelsen\varselet eller engelen som kommer\kjem til Maria %eee som ligg der.

ja det ja men det er jo viktig informasjon då som ligg liksom òg her i i det våpenskjoldet men her ser ein jo òg heilt nedst så ser dokker varselet eller engelen som kjem til Maria som ligg der.

ja det heh ja men det er jo viktig informasjon då som ligg liksom òg her i vå i det våpenskjoldet men her ser ein jo òg heilt nedst så ser dere bebudelsen eller engelen som kommer til Maria eee som ligg der


og så er det dei to fyrane på sida som er litt sånn uklare kven eigentleg er.


og så ser ein på ein måte den ga£ gammal dette er jo frå det nye testamentet det er jo det nye som kommer\kjem den nye pakta og så er det på ein måte her ser ein ein stadane frå fyrste mosebok der gud er den store skikkelsen som står på sida i midten og held handa opp.

og så ser ein på ein måte den gammal dette er jo frå det nye testamentet det er jo det nye som kjem den nye pakta og så er det på ein måte her ser ein ein stadane frå fyrste mosebok der gud er den store skikkelsen som står på sida i midten og held handa opp.

og så ser ein på ein måte den ga gammal dette er jo frå det nye testamentet det er jo det nye som kommer den nye pakta og så er det på ein måte her ser ein ein stadane frå fyrste mosebok der gud er den store skikkelsen som står på sida i midten og held handa opp


også ser dere\dokker over den så ser dere\dokker ein sånn engleskare, men under så ligg der to englar og ein av dei har tydeleg eit horn.

også ser dokker over den så ser dokker ein sånn engleskare, men under så ligg der to englar og ein av dei har tydeleg eit horn.

også ser dere over den så ser dere ein sånn engleskare men under så ligg der to englar og ein av dei har tydeleg eit horn


så dette er liksom dei falne englane det er dei som har %eee ja falt ned frå %overlapping.

så dette er liksom dei falne englane det er dei som har ja falt ned frå %overlapping.

så dette er liksom dei falne englane det er dei som har eee ja falt ned frå <overlapping>


den er meint dette er jo ein bok for prestar.


ja at dei vil det ja for at du kan jo tenke at nokon tok denne boka som ikkje var prestar og begynte å bla i han.


det kan jo ein tenke med alle bøker men om dei %eee skjønte det det.

det kan jo ein tenke med alle bøker men om dei skjønte det det.

det kan jo ein tenke med alle bøker men om dei eee skjønte det det


men det er jo ting som er er kjent då frå %eee frå kyrkja dei har møtt før og kjenner til.

men det er jo ting som er er kjent då frå frå kyrkja dei har møtt før og kjenner til.

men det er jo ting som er er kjent då frå eee frå kyrkja dei har møtt før og kjenner til


og det er jo det på ein måte sjølv om dei ikkje alle skjønte latin så hadde dei høyrt det så mange gonger og sett det praktisert så dei dei kunne det på ein måte då og dei skjønte det så det kan vere at då dei så desse teikningane så har det komplementert teksten.


men altså der %eee Gerhard Munte-estetikken kommer\kjem jo frå eit stad.

men altså der Gerhard Munte-estetikken kjem jo frå eit stad.

men altså der eee Gerhard Munteestetikken kommer jo frå eit stad


ja men %eee men %eee Erling me nærmar oss %eee me er eigentleg på overtid %eee.

ja men men Erling me nærmar oss me er eigentleg på overtid %eee.

ja men eee men eee Erling me nærmar oss eee me er eigentleg på overtid eee


ja men sant vi må berre høyre nå må vi spørje Bente som har reist med desse bøkene berre heilt kort sant fordi at ho snakka om at dei kanskje reiste i koggar viss dei har god tid og i dag er dei i koffertar.


vi reiser i koffertar som er klimaregulert sånn og er s£ der er masse sånn emballasje inni dei så dei ligg veldig støtt og der er hengelåsar på koffertane og vi er alltid to og vi ser på det heile tida.

vi reiser i koffertar som er klimaregulert sånn og er der er masse sånn emballasje inni dei så dei ligg veldig støtt og der er hengelåsar på koffertane og vi er alltid to og vi ser på det heile tida.

vi reiser i koffertar som er klimaregulert sånn og er s der er masse sånn emballasje inni dei så dei ligg veldig støtt og der er hengelåsar på koffertane og vi er alltid to og vi ser på det heile tida


også har du sånn handjern som lenkar dei fast ikkje sant?


men eg ville berre seie at noko av det eg synst er fint med å reise med bøkene det er at %eee vi reiser med dei eksemplara vi har som vi har i våre magasin men eigentleg så tenker eg at bøkene kommer\kjem litt heim.

men eg ville berre seie at noko av det eg synst er fint med å reise med bøkene det er at vi reiser med dei eksemplara vi har som vi har i våre magasin men eigentleg så tenker eg at bøkene kjem litt heim.

men eg ville berre seie at noko av det eg synst er fint med å reise med bøkene det er at eee vi reiser med dei eksemplara vi har som vi har i våre magasin men eigentleg så tenker eg at bøkene kommer litt heim


for det er jo på ein måte dei har jo vore i alle desse kyrkjene rundt omkring ikkje sant eg var i Bergen og snakka for femte- og sjetteklassingar og det var i Jesu Kristi nei Kristi krybbe skole rett ved sida av Mariakyrkja.

for det er jo på ein måte dei har jo vore i alle desse kyrkjene rundt omkring ikkje sant eg var i Bergen og snakka for femte og sjetteklassingar og det var i Jesu Kristi nei Kristi krybbe skole rett ved sida av Mariakyrkja


så dei tok liksom den at her i den kyrkja rett ved sida av deg liksom for rett ved sida av alle i Ørsta der vi har vore i Sarpsborg i Stavanger og i Hamar så har dei hatt desse bøkene.


så dei høyrer på ein måte til der òg sjølv om dei ikkje er der nå.


Espen %eee teksten som me har vore inne på her er altså på latin %eee med og utan variasjon med og utan norrønt tilsnitt og så vidare.

Espen teksten som me har vore inne på her er altså på latin med og utan variasjon med og utan norrønt tilsnitt og så vidare.

Espen eee teksten som me har vore inne på her er altså på latin eee med og utan variasjon med og utan norrønt tilsnitt og så vidare


men spørsmålet mitt til deg %eee Bente har reist med bøkene.

men spørsmålet mitt til deg Bente har reist med bøkene.

men spørsmålet mitt til deg eee Bente har reist med bøkene


men va£ kven var det som beherska latin i Noreg i femtennitten?

men kven var det som beherska latin i Noreg i femtennitten?

men va kven var det som beherska latin i Noreg i femtennitten?


altså det det var var nok mange som eller mange og mange altså det men det er nok flere enn vi tror.


altså vi vet jo at for eksempel når italieneren %foreign i Lofoten så kunne han snakke på latin med den lokale presten.

altså vi vet jo at f.eks. når italieneren i Lofoten så kunne han snakke på latin med den lokale presten.

altså vi vet jo at for eksempel når italieneren <foreign> i Lofoten så kunne han snakke på latin med den lokale presten


altså det var den måten de kunne kommunisere på og altså latin var altså i utenriks altså i kontakt med utlandet så var jo latin en selvfølge.


og da %eee det er jo altså til og med kontakt med Russland foregikk på latin i %eee norsk middelalder.

og da det er jo altså t.o.m. kontakt med Russland foregikk på latin i norsk middelalder.

og da eee det er jo altså til og med kontakt med Russland foregikk på latin i eee norsk middelalder


ja de norske kongene det er noen og flere av dem vi vet holdt taler på latin Håkon den femte Magnusson for eksempel.


ja %eee og men når me er i femtennitten trur du at Christian og Hans kunne snakka på latin?

ja og men når me er i 1519 trur du at Christian og Hans kunne snakka på latin?

ja eee og men når me er i femtennitten trur du at Christian og Hans kunne snakka på latin?


men men jeg tror at kongene etterpå de kunne det og vi vet at for eksempel den russiske tsarens utsendinger til Sten Sture i Sten Sture og de russiske diplomatene snakket sammen på latin.

men men jeg tror at kongene etterpå de kunne det og vi vet at f.eks. den russiske tsarens utsendinger til Sten Sture i Sten Sture og de russiske diplomatene snakket sammen på latin.


d£ det er interessant for det betyr at man\ein må og anta at %eee både høgadel men kanskje òg lågadel %eee beherskar latin som ein del av dannelsen\danninga.

d det er interessant for det betyr at ein må og anta at både høgadel men kanskje òg lågadel beherskar latin som ein del av danninga.

d det er interessant for det betyr at man må og anta at eee både høgadel men kanskje òg lågadel eee beherskar latin som ein del av dannelsen


nei men sant altså folk med folk med utdanning vil jo i ein eller anna form ha lært latin.


%eee og kor mange kan det ha vore sånn sånn på titalets anslag.


%eee altså det er klart at %eee ja jeg skrev om kapittelet om latin og gresk for Norsk språkhistorie så jeg så litt på det der, men det var veldig vanskelig å få noe slags statistikk.

altså det er klart at ja jeg skrev om kapittelet om latin og gresk for Norsk språkhistorie så jeg så litt på det der, men det var veldig vanskelig å få noe slags statistikk.

eee altså det er klart at eee ja jeg skrev om kapittelet om latin og gresk for Norsk språkhistorie så jeg så litt på det der men det var veldig vanskelig å få noe slags statistikk


altså %eee Håkon Håkonsson lot lese latinske bøker for seg på dødsleiet og Olav Kyrre håndterte rundt tusenogsytti latinske kodekser altså så vi har det gjennom middelalderen.

altså Håkon Håkonsson lot lese latinske bøker for seg på dødsleiet og Olav Kyrre håndterte rundt tusenogsytti latinske kodekser altså så vi har det gjennom middelalderen.

altså eee Håkon Håkonsson lot lese latinske bøker for seg på dødsleiet og Olav Kyrre håndterte rundt tusenogsytti latinske kodekser altså så vi har det gjennom middelalderen


men men jeg vil regne med at det har nok vært en del latinkyndighet altså ved hoffet for å si det sånn a£ altså altså og %eee det har nok vært %eee Alva Tornberg for eksempel som ambassadør i London kommuniserte på latin.

men men jeg vil regne med at det har nok vært en del latinkyndighet altså ved hoffet for å si det sånn altså altså og det har nok vært Alva Tornberg f.eks. som ambassadør i London kommuniserte på latin.

men men jeg vil regne med at det har nok vært en del latinkyndighet altså ved hoffet for å si det sånn a altså altså og eee det har nok vært eee Alva Tornberg for eksempel som ambassadør i London kommuniserte på latin


då då %overlapping me må kunne anta at utifrå det at me ikkje veit kor mange men antageligvis\antakeleg og det er interessant Bente for fyrste gong du viste meg så trudde eg det var folkespråk.

då då me må kunne anta at utifrå det at me ikkje veit kor mange men antakeleg og det er interessant Bente for fyrste gong du viste meg så trudde eg det var folkespråk.

då då <overlapping> me må kunne anta at utifrå det at me ikkje veit kor mange men antageligvis og det er interessant Bente for fyrste gong du viste meg så trudde eg det var folkespråk


men sidan det er femtennitten så vil eg då tippa at utifrå det eg høyrer dokker seier av dei to sidene som då er skrive på norsk eller men som då er norrønt og dei resterande ni hundre pluss sk£ fire fem hundre sidene som er skrive på latin,

men sidan det er 1519 så vil eg då tippa at utifrå det eg høyrer dokker seier av dei to sidene som då er skrive på norsk eller men som då er norrønt og dei resterande 900 pluss fire 500 sidene som er skrive på latin,

men sidan det er femtennitten så vil eg då tippa at utifrå det eg høyrer dokker seier av dei to sidene som då er skrive på norsk eller men som då er norrønt og dei resterande ni hundre pluss sk fire fem hundre sidene som er skrive på latin


var det antageligvis\antakeleg fleire i Noreg som leste\las latinen enn norrønten når det kom ut.

var det antakeleg fleire i Noreg som las latinen enn norrønten når det kom ut.

var det antageligvis fleire i Noreg som leste latinen enn norrønten når det kom ut


for i femten nitten så er det ikkje mange i Noreg som forstår ein norrøn tekst.

for i 15 19 så er det ikkje mange i Noreg som forstår ein norrøn tekst.


altså altså d£ parallellen her må jo vere sant at at fremdeles\framleis så har du ikkje fått eit nytt lovverk etter Magnus Lagabøtes landslov som vi har snakka mye\mykje om her før %eee og dei treng jo dette her sant for samfunnet utviklar seg sjølv om lovboka står stille.

altså altså parallellen her må jo vere sant at at framleis så har du ikkje fått eit nytt lovverk etter Magnus Lagabøtes landslov som vi har snakka mykje om her før og dei treng jo dette her sant for samfunnet utviklar seg sjølv om lovboka står stille.

altså altså d parallellen her må jo vere sant at at fremdeles så har du ikkje fått eit nytt lovverk etter Magnus Lagabøtes landslov som vi har snakka mye om her før eee og dei treng jo dette her sant for samfunnet utviklar seg sjølv om lovboka står stille


og då veit vi at %eee særleg når då bøndene fekk ansvar for å dømme på bygdetinga så sleit dei med å å lese loven som sirkulerte i ulike avskrifter og litt sånn ad hoc %eee oversettelser\omsetjingar så då då er det jo heilt klart eit akutt problem at dei ikkje skjønner kva som står i loven men det er jo då frå femtennittitalet.

og då veit vi at særleg når då bøndene fekk ansvar for å dømme på bygdetinga så sleit dei med å å lese loven som sirkulerte i ulike avskrifter og litt sånn ad hoc omsetjingar så då då er det jo heilt klart eit akutt problem at dei ikkje skjønner kva som står i loven men det er jo då frå femtennittitalet.

og då veit vi at eee særleg når då bøndene fekk ansvar for å dømme på bygdetinga så sleit dei med å å lese loven som sirkulerte i ulike avskrifter og litt sånn ad hoc eee oversettelser så då då er det jo heilt klart eit akutt problem at dei ikkje skjønner kva som står i loven men det er jo då frå femtennittitalet


%mmm nei men ed£ der svarer eg deg berre for at du ikkje kan svare på %overlapping ja.

nei men der svarer eg deg berre for at du ikkje kan svare på ja.

mmm nei men ed der svarer eg deg berre for at du ikkje kan svare på <overlapping> ja


det siste spørsmålet før me skal gi oss dei som vil sjå bøkene kan gå inn etterpå.


dei ligg rett i syninga der og eg anbefaler folk å gjere det men det er eit spørsmål til.


veit med kva tid dei den tredje og den fjerde kom ein trykk bok trykte bok i Noreg?


kor lang tid tar det før dei gjer det igjen?


ja det er den som blei trykka i christi£ sekstenførti førtitre ja.

ja det er den som blei trykka i 1640 43 ja.

ja det er den som blei trykka i christi sekstenførti førtitre ja


og da er det ein danske som kommer\kjem og trykker.

og da er det ein danske som kjem og trykker.

og da er det ein danske som kommer og trykker


og det er ganske interessant altså me snakkar om altså femtennitten desse to kommer\kjem og så snakkar me om hundre og tjue år før trearen og firaren kommer\kjem %eee og ennå fleire år før den fyrste trykkpressa kommer\kjem faktisk til Noreg.

og det er ganske interessant altså me snakkar om altså 1519 desse to kjem og så snakkar me om 120 år før trearen og firaren kjem og ennå fleire år før den fyrste trykkpressa kjem faktisk til Noreg.

og det er ganske interessant altså me snakkar om altså femtennitten desse to kommer og så snakkar me om hundre og tjue år før trearen og firaren kommer eee og ennå fleire år før den fyrste trykkpressa kommer faktisk til Noreg


%eee så det er %eee desse to bøkene er unike på veldig mange måtar og sånn at dei står heilt aleine i starten av norsk bokhistorie som i dag har i år har femhundreårsjubileum.

så det er desse to bøkene er unike på veldig mange måtar og sånn at dei står heilt aleine i starten av norsk bokhistorie som i dag har i år har femhundreårsjubileum.

eee så det er eee desse to bøkene er unike på veldig mange måtar og sånn at dei står heilt aleine i starten av norsk bokhistorie som i dag har i år har femhundreårsjubileum


Bente og Espen tusen takk for at dokker kom.


eg anbefaler alle å gå og sjå i utstillinga etterpå viss dei ikkje har gjort det og viss dei har gjort det éin gong gå og sjå éin gong til.


er Vinduet-redaktør Maria Horvei og universitetslektor og kritiker Marius Emanuelsen som har satt seg fore å gi oss Shakespeare komplett.

er Vinduetredaktør Maria Horvei og universitetslektor og kritiker Marius Emanuelsen som har satt seg fore å gi oss Shakespeare komplett


velkommen til Shakespeare komplett, ei samtalerekke i fire delar der me gjev deg oversikta over heile det kunstnariske virket til herr William Shakespeare.

velkommen til Shakespeare komplett ei samtalerekke i fire delar der me gjev deg oversikta over heile det kunstnariske virket til herr William Shakespeare


i kveld så er tida komen til historiespela og me vil dermed gje eit djupdykk ned i dei blodige intrigane som skjuler seg bak den britiske kongerekka.


velkommen til deg Aage veldig kjekt %%eee å ha deg med.

velkommen til deg Aage veldig kjekt %å ha deg med.

velkommen til deg Aage veldig kjekt eee å ha deg med


korleis %eee kom du til %eee denne %eee delen av Shakespeare historiespel?

korleis kom du til denne delen av Shakespeare historiespel?

korleis eee kom du til eee denne eee delen av Shakespeare historiespel?


%mmm egentlig så tror jeg det %heh handler litt om at jeg ikke helt skjønte hvordan ting fungerte i ungdomsskolen og så ble jeg opptatt av makt og disse %eee disse skuespillene her de %eee de tematiserer jo det på veldig mange måter.

egentlig så tror jeg det handler litt om at jeg ikke helt skjønte hvordan ting fungerte i ungdomsskolen og så ble jeg opptatt av makt og disse disse skuespillene her de de tematiserer jo det på veldig mange måter.

mmm egentlig så tror jeg det heh handler litt om at jeg ikke helt skjønte hvordan ting fungerte i ungdomsskolen og så ble jeg opptatt av makt og disse eee disse skuespillene her de eee de tematiserer jo det på veldig mange måter


senere så har jeg jo i mange år jobbet i noe som heter Helsingforskomiteen menneskerettighetsorganisasjonen og %emm fulgt veldig mye med blant annet på utviklingen i Russland da siste tyve\tjue og tredve\tretti år egentlig.

senere så har jeg jo i mange år jobbet i noe som heter Helsingforskomiteen menneskerettighetsorganisasjonen og fulgt veldig mye med bl.a. på utviklingen i Russland da siste 20 og 30 år egentlig.

senere så har jeg jo i mange år jobbet i noe som heter Helsingforskomiteen menneskerettighetsorganisasjonen og emm fulgt veldig mye med blant annet på utviklingen i Russland da siste tyve og tredve år egentlig


og og der er det veldig mange paralleller egentlig til %eee til disse skuespillene og og hvordan makta er veldig teatralsk da og fremstilles og projiseres på veldig mange rare måter og og veldig utstrakt bruk av %eee historier da i i fremstillingen av av av makt.

og og der er det veldig mange paralleller egentlig til til disse skuespillene og og hvordan makta er veldig teatralsk da og fremstilles og projiseres på veldig mange rare måter og og veldig utstrakt bruk av historier da i i fremstillingen av av av makt.

og og der er det veldig mange paralleller egentlig til eee til disse skuespillene og og hvordan makta er veldig teatralsk da og fremstilles og projiseres på veldig mange rare måter og og veldig utstrakt bruk av eee historier da i i fremstillingen av av av makt


mere historier enn enn enn faktiske valg kan du ofte si.


med historiespel så snakkar jo me då om dei ti skodespela som er klassifiserte som historiespel i den fyrste folioutgåva av Shakespeares samla verk frå sekstentjuetre.


og det er jo snakk om ein samling veldig forskjellige %eee skodespel men dei er alle då dramatiseringar av britiske kongars vekst og fall i dei fire hundre åra før Shakespeare si eiga tid.

og det er jo snakk om ein samling veldig forskjellige skodespel men dei er alle då dramatiseringar av britiske kongars vekst og fall i dei 400 åra før Shakespeare si eiga tid.

og det er jo snakk om ein samling veldig forskjellige eee skodespel men dei er alle då dramatiseringar av britiske kongars vekst og fall i dei fire hundre åra før Shakespeare si eiga tid


%eee og det dei har til felles kan ein vel sei det er at det er dei gjev oss ei tolking av historie der makta ikkje blir fordelt etter eit allment gyldig prinsipp.


%eee det er meir makt er noko som blir tilkjempa noko som blir vunne noko som blir tapt.


og det handlar om krig, det handlar om alliansebygging, det handlar om manipulasjon, so det me vel heilt innleiingsvis og generelt kan seie er at Shakespeare gjev oss ei historie forma av menneske og menneskelege aktørar på på godt og vondt.

og det handlar om krig det handlar om alliansebygging det handlar om manipulasjon so det me vel heilt innleiingsvis og generelt kan seie er at Shakespeare gjev oss ei historie forma av menneske og menneskelege aktørar på på godt og vondt


både og fordi at %eee som jeg tror jeg har nevnt tidligere sant så er jo %eee er jo er det jo slik at dronning Elizabeth hun %eee hun oppretter da sin egen %eee trupp %foreign i i femtenåttitre som skal være en slags goodwill-ambassadører.

både og fordi at som jeg tror jeg har nevnt tidligere sant så er jo er jo er det jo slik at dronning Elizabeth hun hun oppretter da sin egen trupp i i 1583 som skal være en slags goodwill-ambassadører.

både og fordi at eee som jeg tror jeg har nevnt tidligere sant så er jo eee er jo er det jo slik at dronning Elizabeth hun eee hun oppretter da sin egen eee trupp <foreign> i i femtenåttitre som skal være en slags goodwillambassadører


og mye av det de gjør er å reise rundt å faktisk fremstille versjoner av historien %eee i relativt %eee idylliserende lys tror jeg vi kan si men ikke ikke bare men at det er en slags propagandafunksjon.

og mye av det de gjør er å reise rundt å faktisk fremstille versjoner av historien i relativt idylliserende lys tror jeg vi kan si men ikke ikke bare men at det er en slags propagandafunksjon.

og mye av det de gjør er å reise rundt å faktisk fremstille versjoner av historien eee i relativt eee idylliserende lys tror jeg vi kan si men ikke ikke bare men at det er en slags propagandafunksjon


%eee tragedien om kong Rikard den tredje for eksempel.


%eee og det er en av grunnene til at det ikke er så mange andre tragedier fra Shakespeare sånn på denne tiden her snakket om at et var ganske få %eee innledningsvis men %eee da når de setter sammen Folioutgaven i sekstentjuetre så er det %eee redaktørene %eee Heminges og Condell som %eee som som grupperer disse historiespillene som %foreign.

og det er en av grunnene til at det ikke er så mange andre tragedier fra Shakespeare sånn på denne tiden her snakket om at et var ganske få innledningsvis men da når de setter sammen Folioutgaven i 1623 så er det redaktørene Heminges og Condell som som som grupperer disse historiespillene som %foreign.

eee og det er en av grunnene til at det ikke er så mange andre tragedier fra Shakespeare sånn på denne tiden her snakket om at et var ganske få eee innledningsvis men eee da når de setter sammen Folioutgaven i sekstentjuetre så er det eee redaktørene eee Heminges og Condell som eee som som grupperer disse historiespillene som <foreign>


og det de gjør da er at de ikke går fram %eee kronologisk på den i den rekkefølgen de er blitt skrevet i men at de setter det opp fra begynnelse.

og det de gjør da er at de ikke går fram kronologisk på den i den rekkefølgen de er blitt skrevet i men at de setter det opp fra begynnelse.

og det de gjør da er at de ikke går fram eee kronologisk på den i den rekkefølgen de er blitt skrevet i men at de setter det opp fra begynnelse


du %mmm begynner med King John %eee som er den tidligste kongen Shakespeare skriver om.

du begynner med King John som er den tidligste kongen Shakespeare skriver om.

du mmm begynner med King John eee som er den tidligste kongen Shakespeare skriver om


og så slutter de med Henrik den åttende som jo er %eee pappaen til dronning Elizabeth som er det siste stykket %eee vi vet at Shakespeare har jobbet på også som er fra sekstentretten og et samarbeid med %eee John Fletcher som har skrevet to tredjedeler av det men der selve fødselen til dronning Elizabeth er %eee en av de viktige hendelsene.

og så slutter de med Henrik den åttende som jo er pappaen til dronning Elizabeth som er det siste stykket vi vet at Shakespeare har jobbet på også som er fra 1613 og et samarbeid med John Fletcher som har skrevet to tredjedeler av det men der selve fødselen til dronning Elizabeth er en av de viktige hendelsene.

og så slutter de med Henrik den åttende som jo er eee pappaen til dronning Elizabeth som er det siste stykket eee vi vet at Shakespeare har jobbet på også som er fra sekstentretten og et samarbeid med eee John Fletcher som har skrevet to tredjedeler av det men der selve fødselen til dronning Elizabeth er eee en av de viktige hendelsene


men det er en anomali altså %eee som også setter et slags sånn punktum for hele Shakespeares karriere fordi at %eee fordi at %eee vi vet at mens det ble spilt under tittelen All is True i sekstentretten så brant også The Globe soen£ alle de andre skuespillene er fra dronning Elizabeths %eee tid i denne kategorien.

men det er en anomali altså som også setter et slags sånn punktum for hele Shakespeares karriere fordi at fordi at vi vet at mens det ble spilt under tittelen All is True i 1613 så brant også The Globe alle de andre skuespillene er fra dronning Elizabeths tid i denne kategorien.

men det er en anomali altså eee som også setter et slags sånn punktum for hele Shakespeares karriere fordi at eee fordi at eee vi vet at mens det ble spilt under tittelen All is True i sekstentretten så brant også The Globe soen alle de andre skuespillene er fra dronning Elizabeths eee tid i denne kategorien


ja og det får jo visse konsekvensar for for kva me kan anta eller måten dei heng saman med si eiga tid på.


%mmm absolutt og dette her er jo tekster som %eee som bare %eee det er ikke det at de bare kan fungere under dronning Elizabeth men de kan bare oppstå under dronning Elizabeth.

absolutt og dette her er jo tekster som som bare det er ikke det at de bare kan fungere under dronning Elizabeth men de kan bare oppstå under dronning Elizabeth.

mmm absolutt og dette her er jo tekster som eee som bare eee det er ikke det at de bare kan fungere under dronning Elizabeth men de kan bare oppstå under dronning Elizabeth


så hvis vi tenker da at de begynner som en slags sånn statlig propaganda, så er jo det som skjer da på femtennittitallet at man begynner å skjønne at dronningen kommer ikke til å få barn.

så hvis vi tenker da at de begynner som en slags sånn statlig propaganda så er jo det som skjer da på femtennittitallet at man begynner å skjønne at dronningen kommer ikke til å få barn


%emm dette kommer ikke til å bli et vanlig arvelig %eee monarki %eee der en sønn tar over etter sin far eller sin mor men at det blir en annen form for maktovertakelse og og regentskifte.

dette kommer ikke til å bli et vanlig arvelig monarki der en sønn tar over etter sin far eller sin mor men at det blir en annen form for maktovertakelse og og regentskifte.

emm dette kommer ikke til å bli et vanlig arvelig eee monarki eee der en sønn tar over etter sin far eller sin mor men at det blir en annen form for maktovertakelse og og regentskifte


og da blir jo %eee det å iscenesette disse ulike delene av historien det blir en måte å gå gjennom de måtene dette kan skje på ikke sant og vi får en %eee %eee og hvor du ofte fokuserer på alt annet enn fredelige maktovertagelser.

og da blir jo det å iscenesette disse ulike delene av historien det blir en måte å gå gjennom de måtene dette kan skje på ikke sant og vi får en og hvor du ofte fokuserer på alt annet enn fredelige maktovertagelser.

og da blir jo eee det å iscenesette disse ulike delene av historien det blir en måte å gå gjennom de måtene dette kan skje på ikke sant og vi får en eee eee og hvor du ofte fokuserer på alt annet enn fredelige maktovertagelser


ja så det ein på ein måte kan seie det er at dette er skodespel som tematiserer samtidig politikk altså femtennittitalspolitikk gjennom fjortenhundretalspolitikk i ei tid da sensuren elles sto veldig sterkt.


det var jo faktisk ikkje lov å snakke høgt om %eee kva som skulle skje når Elizabeth ein gong dør.

det var jo faktisk ikkje lov å snakke høgt om kva som skulle skje når Elizabeth ein gong dør.

det var jo faktisk ikkje lov å snakke høgt om eee kva som skulle skje når Elizabeth ein gong dør


etter det så er det ikke trygt å skrive historiske skuespill le£ lenger.

etter det så er det ikke trygt å skrive historiske skuespill lenger.

etter det så er det ikke trygt å skrive historiske skuespill le lenger


ja så %eee Shakespeare sin omgang med fakta altså kva som reint faktisk skjedde den er omtrentleg %eee me må kanskje åtvare om viss folk er veldig opptatt av den slags %eee så vel så %overlapping.

ja så Shakespeare sin omgang med fakta altså kva som reint faktisk skjedde den er omtrentleg me må kanskje åtvare om viss folk er veldig opptatt av den slags så vel så %overlapping.

ja så eee Shakespeare sin omgang med fakta altså kva som reint faktisk skjedde den er omtrentleg eee me må kanskje åtvare om viss folk er veldig opptatt av den slags eee så vel så <overlapping>


helt på tur men den er ikke %eee det er ikke det det handler om.

helt på tur men den er ikke det er ikke det det handler om.

helt på tur men den er ikke eee det er ikke det det handler om


det handlar om makt %eee som sagt og %eee det er jo noko av det som gjer dei så så grunnleggande %eee moderne det er jo det at Shake£ i Shakespeare sin versjon so speler historia seg ut som ein konsekvens av menneskelege handlingar.

det handlar om makt som sagt og det er jo noko av det som gjer dei så så grunnleggande moderne det er jo det at i Shakespeare sin versjon so speler historia seg ut som ein konsekvens av menneskelege handlingar.

det handlar om makt eee som sagt og eee det er jo noko av det som gjer dei så så grunnleggande eee moderne det er jo det at Shake i Shakespeare sin versjon so speler historia seg ut som ein konsekvens av menneskelege handlingar


det er ikkje ikkje guds intervensjon for å seie det slik.


og det det gjør nettopp at at at at i disse stykkene så så er det en slags pågående undersøkelse, ikke bare av hva makt er men også av hva er historien, hvilke krefter er det som former historien?

og det det gjør nettopp at at at at i disse stykkene så så er det en slags pågående undersøkelse ikke bare av hva makt er men også av hva er historien hvilke krefter er det som former historien?


vet ikke om du %eee har har tenkt noe mer på det rundt det Aage?

vet ikke om du har har tenkt noe mer på det rundt det Aage?

vet ikke om du eee har har tenkt noe mer på det rundt det Aage?


%eee men det så det det kommer jo veldig tydelig fram hans interesse for mennesket i det hele da og og på en måte %eee men slik som hele %eee kongetittelen er skal liksom da være %eee gudommelig sanksjonert.

men det så det det kommer jo veldig tydelig fram hans interesse for mennesket i det hele da og og på en måte men slik som hele kongetittelen er skal liksom da være gudommelig sanksjonert.

eee men det så det det kommer jo veldig tydelig fram hans interesse for mennesket i det hele da og og på en måte eee men slik som hele eee kongetittelen er skal liksom da være eee gudommelig sanksjonert


og %eee legitimitet er jo et sånt spørsmål alle disse skuespillene brukes veldig lang tid på ættetavler og den type ting som skal %eee på en måte forklare %emm forklare liksom %eee en viss kongens rett over ja Henrik den femtes rett over Frankrike for eksempel eller etter eller annet slikt.

og legitimitet er jo et sånt spørsmål alle disse skuespillene brukes veldig lang tid på ættetavler og den type ting som skal på en måte forklare forklare liksom en viss kongens rett over ja Henrik den femtes rett over Frankrike f.eks. eller etter eller annet slikt.

og eee legitimitet er jo et sånt spørsmål alle disse skuespillene brukes veldig lang tid på ættetavler og den type ting som skal eee på en måte forklare emm forklare liksom eee en viss kongens rett over ja Henrik den femtes rett over Frankrike for eksempel eller etter eller annet slikt


så når det kommer til stykket så %mmm så er det jo mere den rå makten og det er på en måte samspillet mellom dette legitimitetsbehovet og den rå maktbruken er det som gjør dette interessant og mellom der så står det alle menneskene %heh på den ene eller på den annen måte da %emm.

så når det kommer til stykket så så er det jo mere den rå makten og det er på en måte samspillet mellom dette legitimitetsbehovet og den rå maktbruken er det som gjør dette interessant og mellom der så står det alle menneskene på den ene eller på den annen måte da %emm.

så når det kommer til stykket så mmm så er det jo mere den rå makten og det er på en måte samspillet mellom dette legitimitetsbehovet og den rå maktbruken er det som gjør dette interessant og mellom der så står det alle menneskene heh på den ene eller på den annen måte da emm


og det er jo det er jo viktig å understreke at at dette her er jo ikke %eee bare %eee maktkritikk heller på noen måte fordi at altså det Shakespeares kompani lord Chamberlains menn de opptrådde ofte for dronning Elizabeth og da er det selvsagt grenser for hvor %eee hvor langt du kan gå i en type kritikk av av makta.

og det er jo det er jo viktig å understreke at at dette her er jo ikke bare maktkritikk heller på noen måte fordi at altså det Shakespeares kompani lord Chamberlains menn de opptrådde ofte for dronning Elizabeth og da er det selvsagt grenser for hvor hvor langt du kan gå i en type kritikk av av makta.

og det er jo det er jo viktig å understreke at at dette her er jo ikke eee bare eee maktkritikk heller på noen måte fordi at altså det Shakespeares kompani lord Chamberlains menn de opptrådde ofte for dronning Elizabeth og da er det selvsagt grenser for hvor eee hvor langt du kan gå i en type kritikk av av makta


poenget i mange av disse spillene handler jo om at på en måte når når senteret når kongen når monarken er svak så er det ingen ende på den det kaoset som kommer til å følge av det %eee sånn at det er jo også en altså en en en maktkritikk av %heh av dårlig makt da.

poenget i mange av disse spillene handler jo om at på en måte når når senteret når kongen når monarken er svak så er det ingen ende på den det kaoset som kommer til å følge av det sånn at det er jo også en altså en en en maktkritikk av av dårlig makt da.

poenget i mange av disse spillene handler jo om at på en måte når når senteret når kongen når monarken er svak så er det ingen ende på den det kaoset som kommer til å følge av det eee sånn at det er jo også en altså en en en maktkritikk av heh av dårlig makt da


%emm men nei den er ikke %unint det er ikke noe enkel kritikk av makten som sådan nei, det er det ikke.

men nei den er ikke det er ikke noe enkel kritikk av makten som sådan nei, det er det ikke.

emm men nei den er ikke <unint> det er ikke noe enkel kritikk av makten som sådan nei det er det ikke


nei no skal me prøva å ta oss gjennom alle stykka %eee og %eee me kjem til å nærma oss dei i den rekkefølga dei er skrive.

nei no skal me prøva å ta oss gjennom alle stykka og me kjem til å nærma oss dei i den rekkefølga dei er skrive.

nei no skal me prøva å ta oss gjennom alle stykka eee og eee me kjem til å nærma oss dei i den rekkefølga dei er skrive


ikkje som i folioen altså da med %eee og da dermed altså for å seie det på %foreign då vi begynner på episode fire.

ikkje som i folioen altså da med og da dermed altså for å seie det på då vi begynner på episode fire.

ikkje som i folioen altså da med eee og da dermed altså for å seie det på <foreign> då vi begynner på episode fire


ja %emm og der finst %emm det finst ein ganske etablert %eee måte å å sjå på historiespela på der %eee ein %eee delar dei opp i sekvensar der %eee den fyrste sekvensen tematiserer Rosekrigen og og den andre sekvensen tematiserer Henrik den fjerde og Henrik den femte.

ja og der finst det finst ein ganske etablert måte å å sjå på historiespela på der ein delar dei opp i sekvensar der den fyrste sekvensen tematiserer Rosekrigen og og den andre sekvensen tematiserer Henrik den fjerde og Henrik den femte.

ja emm og der finst emm det finst ein ganske etablert eee måte å å sjå på historiespela på der eee ein eee delar dei opp i sekvensar der eee den fyrste sekvensen tematiserer Rosekrigen og og den andre sekvensen tematiserer Henrik den fjerde og Henrik den femte


så då kjem me jo då til den såkalla el£ då begynner me rett og slett med den såkalla rosekrigsekvensen.

så då kjem me jo då til den såkalla då begynner me rett og slett med den såkalla rosekrigsekvensen.

så då kjem me jo då til den såkalla el då begynner me rett og slett med den såkalla rosekrigsekvensen


kva er det %eee kor hen kor hen er vi no %eee Marius?

kva er det kor hen kor hen er vi no Marius?

kva er det eee kor hen kor hen er vi no eee Marius?


og vi vet også at %eee det er en %eee heidundrende %eee suksess.

og vi vet også at det er en heidundrende suksess.

og vi vet også at eee det er en eee heidundrende eee suksess


%eee så er det jo tre stykker da om Henrik den sjette som alle sammen er fra sånn tidlig femtennittitall.


og Henrik den sjette del éin den gjev oss då fortellinga om korleis England taper terretoritum£ territorium i Frankrike og korleis ein veldig veldig ung og veldig påverkeleg kong Henrik den sjette vert til ei ei brikka i eit stadig meir %eee eskalerande maktspel med hoffet.

og Henrik den sjette del éin den gjev oss då fortellinga om korleis England taper territorium i Frankrike og korleis ein veldig veldig ung og veldig påverkeleg kong Henrik den sjette vert til ei ei brikka i eit stadig meir eskalerande maktspel med hoffet.

og Henrik den sjette del éin den gjev oss då fortellinga om korleis England taper terretoritum territorium i Frankrike og korleis ein veldig veldig ung og veldig påverkeleg kong Henrik den sjette vert til ei ei brikka i eit stadig meir eee eskalerande maktspel med hoffet


og so i del to så har Henrik blitt myndig, han har gifta seg.

og so i del to så har Henrik blitt myndig han har gifta seg


han inntek\overtek trona men han har framl£ han er fortsatt\framleis ein veldig svak regent.

han overtek trona men han har han er framleis ein veldig svak regent.

han inntek trona men han har framl han er fortsatt ein veldig svak regent


%eee han vert manipulert %eee rundt alle rundt seg inkludert ikkje minst av si eiga kone dronning Margerete.

han vert manipulert rundt alle rundt seg inkludert ikkje minst av si eiga kone dronning Margerete.

eee han vert manipulert eee rundt alle rundt seg inkludert ikkje minst av si eiga kone dronning Margerete


og det endar då med at ein av dei mektigaste adelsmennene ved hoffet %eee hertugen av York går opent ut og erklærer sin %foreign %emm.

og det endar då med at ein av dei mektigaste adelsmennene ved hoffet hertugen av York går opent ut og erklærer sin %emm.

og det endar då med at ein av dei mektigaste adelsmennene ved hoffet eee hertugen av York går opent ut og erklærer sin <foreign> emm


så får ein rett og slett rosekrigen %eee og alle slaga dei blir skildra i i del tre.

så får ein rett og slett rosekrigen og alle slaga dei blir skildra i i del tre.

så får ein rett og slett rosekrigen eee og alle slaga dei blir skildra i i del tre


og det endar med at %eee at %eee kong Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York og Edvard den fjerde frå huset York går inn i %eee rolla som konge av England ja.

og det endar med at at kong Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York og Edvard den fjerde frå huset York går inn i rolla som konge av England ja.

og det endar med at eee at eee kong Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York og Edvard den fjerde frå huset York går inn i eee rolla som konge av England ja


det er %eee dette er jo rosekrigen er jo %emm kjent som inspirasjonen til George R.R. Martin %eee som då han skreiv Game of Thrones og det er jo ikkje så vanskeleg å forstå.

det er dette er jo rosekrigen er jo kjent som inspirasjonen til George R.R. Martin som då han skreiv Game of Thrones og det er jo ikkje så vanskeleg å forstå.

det er eee dette er jo rosekrigen er jo emm kjent som inspirasjonen til George RR Martin eee som då han skreiv Game of Thrones og det er jo ikkje så vanskeleg å forstå


nei det %eee ja hvor skal man begynne der egentlig?

nei det ja hvor skal man begynne der egentlig?

nei det eee ja hvor skal man begynne der egentlig?


altså det det det mest opplagte ligger jo %eee eller i hele %eee fra starten av Game of Thrones hvor på en måte de to husene som står mot hverandre da er %eee eller kongeslektene er er Stark og Lannister som jo er York og Lancaster.

altså det det det mest opplagte ligger jo eller i hele fra starten av Game of Thrones hvor på en måte de to husene som står mot hverandre da er eller kongeslektene er er Stark og Lannister som jo er York og Lancaster.

altså det det det mest opplagte ligger jo eee eller i hele eee fra starten av Game of Thrones hvor på en måte de to husene som står mot hverandre da er eee eller kongeslektene er er Stark og Lannister som jo er York og Lancaster


det det det er jo veldig likt men %eee da jeg da jeg da jeg så den jeg jeg ikke noe sånn kjempe Game of Thrones %eee %eee fan men %eee men %eee var litt klistra første sesongene.

det det det er jo veldig likt men da jeg da jeg da jeg så den jeg jeg ikke noe sånn kjempe Game of Thrones fan men men var litt klistra første sesongene.

det det det er jo veldig likt men eee da jeg da jeg da jeg så den jeg jeg ikke noe sånn kjempe Game of Thrones eee eee fan men eee men eee var litt klistra første sesongene


og en av de tingene jeg synes var veldig interessant med med med den sånn %eee tv-serien hvordan den hvordan den på en måte relat£ altså forholdt seg til publikum var at den brøt med den liksom sånn sentrale %eee mest sentrale da av alle sånne tv-seriekonvensjonene,

og en av de tingene jeg synes var veldig interessant med med med den sånn tv-serien hvordan den hvordan den på en måte altså forholdt seg til publikum var at den brøt med den liksom sånn sentrale mest sentrale da av alle sånne tv-seriekonvensjonene,

og en av de tingene jeg synes var veldig interessant med med med den sånn eee tvserien hvordan den hvordan den på en måte relat altså forholdt seg til publikum var at den brøt med den liksom sånn sentrale eee mest sentrale da av alle sånne tvseriekonvensjonene


%emm og slik så er det at du kan føle at på en måte alle tv-serier etterhvert begynner å ligne på hverandre handler jo med dette her at det blir sånn karakterbasert.

emm og slik så er det at du kan føle at på en måte alle tvserier etterhvert begynner å ligne på hverandre handler jo med dette her at det blir sånn karakterbasert


%eee og han %eee han blir ganske sånn %eee %eee brutalt hugget hodet av helt på slutten så da skjønner vi at den kontrakten med at på en måte at dette skal sitte her for karakterene den gjelder ikke her.

og han han blir ganske sånn brutalt hugget hodet av helt på slutten så da skjønner vi at den kontrakten med at på en måte at dette skal sitte her for karakterene den gjelder ikke her.

eee og han eee han blir ganske sånn eee eee brutalt hugget hodet av helt på slutten så da skjønner vi at den kontrakten med at på en måte at dette skal sitte her for karakterene den gjelder ikke her


og det er jo liksom noe av det samme i disse %eee ti skuespillene her at du %eee når du leser dem og i sammenheng så får du en eller annen sånn stor og episk og ganske sånn overveldende følelse av historie som utspiller seg.

og det er jo liksom noe av det samme i disse ti skuespillene her at du når du leser dem og i sammenheng så får du en eller annen sånn stor og episk og ganske sånn overveldende følelse av historie som utspiller seg.

og det er jo liksom noe av det samme i disse eee ti skuespillene her at du eee når du leser dem og i sammenheng så får du en eller annen sånn stor og episk og ganske sånn overveldende følelse av historie som utspiller seg


på tross av at disse skikkelsene dominerer enkelte stykker så er det er det en større kraft som på en måte driver gjennom hele hele da.


så det tenker jeg er noe George Martin var ganske bevisst på da han %eee jobba med sine ting.

så det tenker jeg er noe George Martin var ganske bevisst på da han jobba med sine ting.

så det tenker jeg er noe George Martin var ganske bevisst på da han eee jobba med sine ting


nei %eee og d£ og det faktisk så jeg leste jo disse stykkene for mange år siden men ikke i %eee kronologisk %eee rekkefølge %eee og og har alltid slitt med å liksom få hode og hale på dem og klare å skille hvem var hvem og alt dette her.

nei og og det faktisk så jeg leste jo disse stykkene for mange år siden men ikke i kronologisk rekkefølge og og har alltid slitt med å liksom få hode og hale på dem og klare å skille hvem var hvem og alt dette her.

nei eee og d og det faktisk så jeg leste jo disse stykkene for mange år siden men ikke i eee kronologisk eee rekkefølge eee og og har alltid slitt med å liksom få hode og hale på dem og klare å skille hvem var hvem og alt dette her


men så leste jeg dem jo om igjen da som sånn oppkjøring til dette her og det som slo meg var jo at %eee jeg synes de fungerte mye bedre etter at jeg hadde sett X antall %eee H_B_O-sesonger\HBO-sesonger og kanskje særlig Game of Thrones fordi at da la jeg merke til at %eee hver akt i særlig andre og tredje Henrik den sjette som er de som er skrevet først,

men så leste jeg dem jo om igjen da som sånn oppkjøring til dette her og det som slo meg var jo at jeg synes de fungerte mye bedre etter at jeg hadde sett X antall HBO-sesonger og kanskje særlig Game of Thrones fordi at da la jeg merke til at hver akt i særlig andre og tredje Henrik den sjette som er de som er skrevet først,

men så leste jeg dem jo om igjen da som sånn oppkjøring til dette her og det som slo meg var jo at eee jeg synes de fungerte mye bedre etter at jeg hadde sett X antall eee H B Osesonger og kanskje særlig Game of Thrones fordi at da la jeg merke til at eee hver akt i særlig andre og tredje Henrik den sjette som er de som er skrevet først


de er bygget opp som episoder som er kny£ handler om det er én hendelse som står sentralt men så er det en større storyline som ruller og går og du vet ikke helt hvor vi kommer til å ende opp eller hvem vi kommer til å komme innom underveis.

de er bygget opp som episoder som er handler om det er én hendelse som står sentralt men så er det en større storyline som ruller og går og du vet ikke helt hvor vi kommer til å ende opp eller hvem vi kommer til å komme innom underveis.

de er bygget opp som episoder som er kny handler om det er én hendelse som står sentralt men så er det en større storyline som ruller og går og du vet ikke helt hvor vi kommer til å ende opp eller hvem vi kommer til å komme innom underveis


så det er en en slags sånn %eee tv-sesongmåte å skrive et forløp på som Shakespeare bryter med allerede tror jeg med Rikard den tredje som jo springer rett ut av dette her %eee fordi at %eee fordi at her er det nettopp det er personen Richard den tredje som står i sentrum.

så det er en en slags sånn tv-sesongmåte å skrive et forløp på som Shakespeare bryter med allerede tror jeg med Rikard den tredje som jo springer rett ut av dette her fordi at fordi at her er det nettopp det er personen Richard den tredje som står i sentrum.

så det er en en slags sånn eee tvsesongmåte å skrive et forløp på som Shakespeare bryter med allerede tror jeg med Rikard den tredje som jo springer rett ut av dette her eee fordi at eee fordi at her er det nettopp det er personen Richard den tredje som står i sentrum


mens Henrik den sjette er jo en en en ganske %eee svak konge som vi har vært innom.

mens Henrik den sjette er jo en en en ganske svak konge som vi har vært innom.

mens Henrik den sjette er jo en en en ganske eee svak konge som vi har vært innom


og det tenker jeg er noe av det som er veldig fasinerende med denne tidlige %eee tredeleren det er at %eee det er at %eee vi begynner etter gullalderen.

og det tenker jeg er noe av det som er veldig fasinerende med denne tidlige tredeleren det er at det er at vi begynner etter gullalderen.

og det tenker jeg er noe av det som er veldig fasinerende med denne tidlige eee tredeleren det er at eee det er at eee vi begynner etter gullalderen


og gullalderen det er Henrik den femte som har vært og erobret %eee Frankrike og vender hjem med med fransk kone og så videre og så er det det er høydepunktet og så begynner vi når alt begynner å falle fra hverandre.

og gullalderen det er Henrik den femte som har vært og erobret Frankrike og vender hjem med med fransk kone osv. og så er det det er høydepunktet og så begynner vi når alt begynner å falle fra hverandre.

og gullalderen det er Henrik den femte som har vært og erobret eee Frankrike og vender hjem med med fransk kone og så videre og så er det det er høydepunktet og så begynner vi når alt begynner å falle fra hverandre


og det er jo et ganske fasinerende konsept som jeg tror sikkert fungerte %eee strålende, men det var også på et tidspunkt før man hadde fått disse klassiske Shakespeare-tragediene som dreier seg om én eneste person.

og det er jo et ganske fasinerende konsept som jeg tror sikkert fungerte strålende, men det var også på et tidspunkt før man hadde fått disse klassiske Shakespeare-tragediene som dreier seg om én eneste person.

og det er jo et ganske fasinerende konsept som jeg tror sikkert fungerte eee strålende men det var også på et tidspunkt før man hadde fått disse klassiske Shakespearetragediene som dreier seg om én eneste person


%mmm dette var jo veldig veldig populære stykke i si eiga samtid så så så på dan£ det %eee nivået så fungerte det heilt openbert.

dette var jo veldig veldig populære stykke i si eiga samtid så så så på det nivået så fungerte det heilt openbert.

mmm dette var jo veldig veldig populære stykke i si eiga samtid så så så på dan det eee nivået så fungerte det heilt openbert


det er ganske interessant persongalleri da det er jo som du var inne på det er mange interessante kvinner for eksempel.


ja det det som er %eee dette er jo %eee Jeanne d'Arc dukkar jo for eksempel opp i del éin %eee som %eee som %eee.

ja det det som er dette er jo Jeanne d'Arc dukkar jo f.eks. opp i del éin som som %eee.

ja det det som er eee dette er jo eee Jeanne dArc dukkar jo for eksempel opp i del éin eee som eee som eee


men kanskje den beste kvinnerolla som er det er dronning Margrethe eller %foreign Margaret.

men kanskje den beste kvinnerolla som er det er dronning Margrethe eller Margaret.

men kanskje den beste kvinnerolla som er det er dronning Margrethe eller <foreign> Margaret


og ho er faktisk den einaste skikkelsen som er med i alle både av dei tre Henrik den sjette-stykka og Rikard den tredje %eee som kjem direkte etterpå.

og ho er faktisk den einaste skikkelsen som er med i alle både av dei tre Henrik den sjette-stykka og Rikard den tredje som kjem direkte etterpå.

og ho er faktisk den einaste skikkelsen som er med i alle både av dei tre Henrik den sjettestykka og Rikard den tredje eee som kjem direkte etterpå


og %eee ho er ikj£ har ikkje den same sånn kompleksiteten som dei beste %eee Shakespeare-rollene har.

og ho er har ikkje den same sånn kompleksiteten som dei beste Shakespeare-rollene har.

og eee ho er ikj har ikkje den same sånn kompleksiteten som dei beste eee Shakespearerollene har


ho har masse snakketid %eee og ho er mykje mykje ho har mykje meir agens og handlekraft enn det %eee.

ho har masse snakketid og ho er mykje mykje ho har mykje meir agens og handlekraft enn det %eee.

ho har masse snakketid eee og ho er mykje mykje ho har mykje meir agens og handlekraft enn det eee


hun er ikke ond men det er bare det at altså %eee alt denne krisen utløses jo ved at den unge Henrik den sjette bestemmer seg for å gifte seg med %eee Margrete uten medgift og gir samtidig fra seg masse land i Frankrike.

hun er ikke ond men det er bare det at altså alt denne krisen utløses jo ved at den unge Henrik den sjette bestemmer seg for å gifte seg med Margrete uten medgift og gir samtidig fra seg masse land i Frankrike.

hun er ikke ond men det er bare det at altså eee alt denne krisen utløses jo ved at den unge Henrik den sjette bestemmer seg for å gifte seg med eee Margrete uten medgift og gir samtidig fra seg masse land i Frankrike


og så har hun da et forhold til en annen mann som egentlig vil ha henne for seg selv, Suffolk %eee som dukker opp, men han dør og hun forblir og da Henrik prøver å gi fra seg makten mer sånn så er det hun som griper inn.

og så har hun da et forhold til en annen mann som egentlig vil ha henne for seg selv, Suffolk som dukker opp, men han dør og hun forblir og da Henrik prøver å gi fra seg makten mer sånn så er det hun som griper inn.

og så har hun da et forhold til en annen mann som egentlig vil ha henne for seg selv Suffolk eee som dukker opp men han dør og hun forblir og da Henrik prøver å gi fra seg makten mer sånn så er det hun som griper inn


ho er ganske vond i ei scene der ho tek livet av hertugen av York %eee samtidig som ho og og når han %eee ho fortel han at sonen hans er drepen og %eee for å tørka tårane så gjev ho han ein handduk dyppa i sonens blod og det.

ho er ganske vond i ei scene der ho tek livet av hertugen av York samtidig som ho og og når han ho fortel han at sonen hans er drepen og for å tørka tårane så gjev ho han ein handduk dyppa i sonens blod og det.

ho er ganske vond i ei scene der ho tek livet av hertugen av York eee samtidig som ho og og når han eee ho fortel han at sonen hans er drepen og eee for å tørka tårane så gjev ho han ein handduk dyppa i sonens blod og det


at han er så %eee tafatt setter alle de andre tingene i spill, fordi det er der på en måte hele %eee intrigene rundt %eee rundt det %eee tomrommet i midten %eee settes %eee i sving av ham.

at han er så tafatt setter alle de andre tingene i spill, fordi det er der på en måte hele intrigene rundt rundt det tomrommet i midten settes i sving av ham.

at han er så eee tafatt setter alle de andre tingene i spill fordi det er der på en måte hele eee intrigene rundt eee rundt det eee tomrommet i midten eee settes eee i sving av ham


og jeg synes også han er en veldig interessant skikkelse selv om han får veldig mye mindre altså dette her med å ha svake hovedroller det det er jo flere av disse %eee historiestykkene og og mange av de andre Shakespeare-stykkene sånn sett også som som har det.

og jeg synes også han er en veldig interessant skikkelse selv om han får veldig mye mindre altså dette her med å ha svake hovedroller det det er jo flere av disse historiestykkene og og mange av de andre Shakespeare-stykkene sånn sett også som som har det.

og jeg synes også han er en veldig interessant skikkelse selv om han får veldig mye mindre altså dette her med å ha svake hovedroller det det er jo flere av disse eee historiestykkene og og mange av de andre Shakespearestykkene sånn sett også som som har det


%eee men det som er litt sånn %eee t£ trist for Henrik den sjettes del da er at han får liksom mindre å å å meske seg med sin egen svakhet enn en del av de andre %heh.

men det som er litt sånn trist for Henrik den sjettes del da er at han får liksom mindre å å å meske seg med sin egen svakhet enn en del av de andre %heh.

eee men det som er litt sånn eee t trist for Henrik den sjettes del da er at han får liksom mindre å å å meske seg med sin egen svakhet enn en del av de andre heh


han har ikke så mye å å spille på der, men han er %eee han er interessant i det at han %eee at %eee at %eee liksom selve skikkelsen er en er en form for sånn kritikk av religiøsitet òg da tenker jeg ikke sant.

han har ikke så mye å å spille på der, men han er han er interessant i det at han at at liksom selve skikkelsen er en er en form for sånn kritikk av religiøsitet òg da tenker jeg ikke sant.

han har ikke så mye å å spille på der men han er eee han er interessant i det at han eee at eee at eee liksom selve skikkelsen er en er en form for sånn kritikk av religiøsitet òg da tenker jeg ikke sant


så %eee han på en måte alt som er litt sånn utfordrende da da går han og og begynner å be og %emm.

så han på en måte alt som er litt sånn utfordrende da da går han og og begynner å be og %emm.

så eee han på en måte alt som er litt sånn utfordrende da da går han og og begynner å be og emm


ja ja ja nettopp det det tar seg dårlig ut og så sier han sånne fatale ting og når du virkelig vet at du er i trøbbel han sier sånn %foreign sier han.

ja ja ja nettopp det det tar seg dårlig ut og så sier han sånne fatale ting og når du virkelig vet at du er i trøbbel han sier sånn sier han.

ja ja ja nettopp det det tar seg dårlig ut og så sier han sånne fatale ting og når du virkelig vet at du er i trøbbel han sier sånn <foreign> sier han