det er sentralstyring, regionalstyring og lokalstyring, og det betyr at når kongen gjev loven så seier han her er rammene som dokker skal halde dokker innanfor, men innanfor dei rammene så har ein regionalt og lokalt veldig stor påverkingskraft og eg trur der ligg litt av suksessfaktoren.

det er sentralstyring regionalstyring og lokalstyring og det betyr at når kongen gjev loven så seier han her er rammene som dokker skal halde dokker innanfor men innanfor dei rammene så har ein regionalt og lokalt veldig stor påverkingskraft og eg trur der ligg litt av suksessfaktoren


du må godta ein del nye prinsipp, men du får lov til å vera med å utforma korleis dei skal verka i praksis, og litt av denne veldige spreiinga vi har vore inne på og sånn skuldest nok at ein på den måta vann folk sin sitt engasjement i loven.

du må godta ein del nye prinsipp men du får lov til å vera med å utforma korleis dei skal verka i praksis og litt av denne veldige spreiinga vi har vore inne på og sånn skuldest nok at ein på den måta vann folk sin sitt engasjement i loven


så det er tyrannen på trona, ja definitivt, og ein konge som gjev ein lov, men utøvinga av han skjer heile tida i samarbeid.

så det er tyrannen på trona ja definitivt og ein konge som gjev ein lov men utøvinga av han skjer heile tida i samarbeid


og for å leggja det til kongen går til og med så langt at han seier eksplisitt at viss loven er for streng eller for mild, skal den ikkje følgjast.

og for å leggja det til kongen går t.o.m. så langt at han seier eksplisitt at viss loven er for streng eller for mild, skal den ikkje følgjast.

og for å leggja det til kongen går til og med så langt at han seier eksplisitt at viss loven er for streng eller for mild skal den ikkje følgjast


so lenge dommarane kan bli einig om korleis retten skal vera, så kan dei bestemma det i staden for.

so lenge dommarane kan bli einig om korleis retten skal vera så kan dei bestemma det i staden for


men det er klart då har han sin lagmann med i det systemet.


han har si stemma og lagmannen kan sensurera avgjersla.


så dette her er jo da også en rettskultur der loven gir inntak til makten for en en breiere folkegru£ eller en et breiere samfunnssjikt enn før sant.

så dette her er jo da også en rettskultur der loven gir inntak til makten for en en breiere eller en et breiere samfunnssjikt enn før sant.

så dette her er jo da også en rettskultur der loven gir inntak til makten for en en breiere folkegru eller en et breiere samfunnssjikt enn før sant


at du får sta£ du får et rom for en lokal elite som kan gå inn og ta del i den kongelige makten i alle fall på en annen måte enn før sant.

at du får du får et rom for en lokal elite som kan gå inn og ta del i den kongelige makten i alle fall på en annen måte enn før sant.

at du får sta du får et rom for en lokal elite som kan gå inn og ta del i den kongelige makten i alle fall på en annen måte enn før sant


ja fo£ for spørsmålet der for det Erling nå sier du %eee at en lokal elite får tilgang i i større grad enn før.

ja for spørsmålet der for det Erling nå sier du at en lokal elite får tilgang i i større grad enn før.

ja fo for spørsmålet der for det Erling nå sier du eee at en lokal elite får tilgang i i større grad enn før


jeg vil gjerne snu det spørsmålet på hodet.


men men %eee den enorme gjennomslagskraften som Magnus Lagabøtes landslov har i Norge og Norgesveldet og den lange varigheten han har %eee må jo på et eller annet nivå, som du nå forteller %eee om Jørn, bygge på at den er i tråd med både en rettsfølelse og at den løser et problem, i dette tilfellet fattigdomsproblemet, frigitte treller, %eee moderniseringsbehovet rundt lovverket.

men men den enorme gjennomslagskraften som Magnus Lagabøtes landslov har i Norge og Norgesveldet og den lange varigheten han har må jo på et eller annet nivå, som du nå forteller om Jørn, bygge på at den er i tråd med både en rettsfølelse og at den løser et problem, i dette tilfellet fattigdomsproblemet, frigitte treller, moderniseringsbehovet rundt lovverket.

men men eee den enorme gjennomslagskraften som Magnus Lagabøtes landslov har i Norge og Norgesveldet og den lange varigheten han har eee må jo på et eller annet nivå som du nå forteller eee om Jørn bygge på at den er i tråd med både en rettsfølelse og at den løser et problem i dette tilfellet fattigdomsproblemet frigitte treller eee moderniseringsbehovet rundt lovverket


men %eee er de£ kan det tenkes at dette er, sjøl om det ikke høres sånn ut, et åpent spørsmål?

men er kan det tenkes at dette er, sjøl om det ikke høres sånn ut, et åpent spørsmål?

men eee er de kan det tenkes at dette er sjøl om det ikke høres sånn ut et åpent spørsmål?


kan det tenkes at det prinsippet som ligger i landsloven %eee om %eee folkelig meddomsvirksomhet folkelig deltakelse at det ikke er embetsmennene men bøndene sjøl som som %eee utmåler straff og og og tar inn bøter og så videre at det bygger på rettstradisjonen før da altså tingordningene og det som har vært førskriftlig tid òg at det er en av grunnene til at det går videre.

kan det tenkes at det prinsippet som ligger i landsloven om folkelig meddomsvirksomhet folkelig deltakelse at det ikke er embetsmennene men bøndene sjøl som som utmåler straff og og og tar inn bøter osv. at det bygger på rettstradisjonen før da altså tingordningene og det som har vært førskriftlig tid òg at det er en av grunnene til at det går videre.

kan det tenkes at det prinsippet som ligger i landsloven eee om eee folkelig meddomsvirksomhet folkelig deltakelse at det ikke er embetsmennene men bøndene sjøl som som eee utmåler straff og og og tar inn bøter og så videre at det bygger på rettstradisjonen før da altså tingordningene og det som har vært førskriftlig tid òg at det er en av grunnene til at det går videre


altså at det ikke nødvendigvis er et brudd men en videreføring av en tradisjon folk opplever som legitim?


ja altså tinget har jo hatt òg altså på tinget har folk vore representert, så er det veldige diskusjonar om om alle sosiale lag og så vidare har vore representert, men altså du har hatt ein ein relativt vid representasjon på tinget òg, og det er klart at den tingtradisjonen %eee den byggjer landsloven delvis på.

ja altså tinget har jo hatt òg altså på tinget har folk vore representert, så er det veldige diskusjonar om om alle sosiale lag osv. har vore representert, men altså du har hatt ein ein relativt vid representasjon på tinget òg, og det er klart at den tingtradisjonen den byggjer landsloven delvis på.

ja altså tinget har jo hatt òg altså på tinget har folk vore representert så er det veldige diskusjonar om om alle sosiale lag og så vidare har vore representert men altså du har hatt ein ein relativt vid representasjon på tinget òg og det er klart at den tingtradisjonen eee den byggjer landsloven delvis på


%eee delv£ %eee ded£ %eee landsloven erstattar nokon av dei gamle ordningane med ordningar sette i eit nytt system %eee knytt opp mot der du nettopp koplar det s£ det kongelege styringsapparatet med folkeleg deltagelse\deltaking.

landsloven erstattar nokon av dei gamle ordningane med ordningar sette i eit nytt system knytt opp mot der du nettopp koplar det det kongelege styringsapparatet med folkeleg deltaking.

eee delv eee ded eee landsloven erstattar nokon av dei gamle ordningane med ordningar sette i eit nytt system eee knytt opp mot der du nettopp koplar det s det kongelege styringsapparatet med folkeleg deltagelse


og det gjer ein på ein veldig effektiv måte.


for all del altså det er litt viktig det er ikkje unikt norsk at du har lekpersonar i i domssystemet.


det finn du viss vi ser bort ifrå Italia så finn vi det på på på dette tidspunktet tolvfireogsytti\tolvsyttifire stort sett dei fleste plassar.

det finn du viss vi ser bort ifrå Italia så finn vi det på på på dette tidspunktet 1274 stort sett dei fleste plassar.

det finn du viss vi ser bort ifrå Italia så finn vi det på på på dette tidspunktet tolvfireogsytti stort sett dei fleste plassar


det som er veldig spesielt er éin styrken på det altså at ein går så langt i å gje meddomsmennene m£ moglegheit til å forandra loven fylle lovtomme rom og så vidare tolka loven.

det som er veldig spesielt er éin styrken på det altså at ein går så langt i å gje meddomsmennene moglegheit til å forandra loven fylle lovtomme rom osv. tolka loven.

det som er veldig spesielt er éin styrken på det altså at ein går så langt i å gje meddomsmennene m moglegheit til å forandra loven fylle lovtomme rom og så vidare tolka loven


dei får veldig mykje makt så det er det eina så det er ein styrke i dette som er ganske unik i ein europeisk samanheng og så er det levetida.


%mmm bare en en siste ting %eee til dette her med.

bare en en siste ting til dette her med.

mmm bare en en siste ting eee til dette her med


er vi ferdig, får ikkje håpa det %overlapping.

er vi ferdig får ikkje håpa det <overlapping>


ja vi må sjå bilde det var det eg begynte å bli redd no.


%eee men men bare akkurat det der med med fattigdomsproblemet som jo ikke blir løst men som i hvert fall er håndtert med et ønske om at folk skal overleve.


det eine er at du har ein grunnleggande verdi, altså viss vi alle er skapt i guds bilde så har du eit eit ansvarso£ eller omsorgsplikt overfor andre %eee og det er veldig viktig med landsloven og har iallfall vore om den altså den tanken har nok vore ulikt fordelt i Noreg på den tida.

det eine er at du har ein grunnleggande verdi, altså viss vi alle er skapt i guds bilde så har du eit eit eller omsorgsplikt overfor andre og det er veldig viktig med landsloven og har iallfall vore om den altså den tanken har nok vore ulikt fordelt i Noreg på den tida.

det eine er at du har ein grunnleggande verdi altså viss vi alle er skapt i guds bilde så har du eit eit ansvarso eller omsorgsplikt overfor andre eee og det er veldig viktig med landsloven og har iallfall vore om den altså den tanken har nok vore ulikt fordelt i Noreg på den tida


Magnus Lagabøte er interessant fordi han er nok aldri tenkt å bli konge i det heile tatt, altså når han er to år gammal i tolvførti då blir den eldre broren hans Håkon krona til konge i lag med faren Håkon den fjerde.

Magnus Lagabøte er interessant fordi han er nok aldri tenkt å bli konge i det heile tatt, altså når han er to år gammal i 1240 då blir den eldre broren hans Håkon krona til konge i lag med faren Håkon den fjerde.

Magnus Lagabøte er interessant fordi han er nok aldri tenkt å bli konge i det heile tatt altså når han er to år gammal i tolvførti då blir den eldre broren hans Håkon krona til konge i lag med faren Håkon den fjerde


han er i klosteret til fransiskanarane i Bergen Olavsklosteret og fylgjer førelesingane der og så plutseleg dør broren hans ved eit uhell i tolvfemtisju og så bli Magnus konge.

han er i klosteret til fransiskanarane i Bergen Olavsklosteret og fylgjer førelesingane der og så plutseleg dør broren hans ved eit uhell i 1257 og så bli Magnus konge.


det hadde han nok nok ikkje tenkt men så blir han på ein måte fransiskanaren på trona, altså han er forma av tiggarmunkane han, og så blir han konge utan heilt å ha villa det og så fortsett han som munk med krona på.

det hadde han nok nok ikkje tenkt men så blir han på ein måte fransiskanaren på trona altså han er forma av tiggarmunkane han og så blir han konge utan heilt å ha villa det og så fortsett han som munk med krona på


det er litt der han er så han er fasinerande person.


jo veldig viktig altså om befolkninga er stor men det er nok viktig at befolkninga er produktiv.


og dei aller fleste reglane som angår fattige i landsloven dei dei gjeld ikkje almisseplikt eller omsorgsplikt i form av legdsystem og så vidare men det gjeld reglar for å få dei fattige inn i produksjonslivet igjen,

og dei aller fleste reglane som angår fattige i landsloven dei dei gjeld ikkje almisseplikt eller omsorgsplikt i form av legdsystem osv. men det gjeld reglar for å få dei fattige inn i produksjonslivet igjen,


altså spesielle reglar som gjer at dei fattige skal ha moglegheit til å rydde seg jord, til å leige seg ei ku, til å ta opp lån.

altså spesielle reglar som gjer at dei fattige skal ha moglegheit til å rydde seg jord til å leige seg ei ku til å ta opp lån


høyrest frykteleg moderne ut og då blir ein jo alltid mistenksam sant.


%unint men er ikke dette litt sånn %eee en følgefeil av kristendommen på mange måter?

men er ikke dette litt sånn en følgefeil av kristendommen på mange måter?

<unint> men er ikke dette litt sånn eee en følgefeil av kristendommen på mange måter?


trenger bare frigi én til sammen egentlig og det skal gå på rundgang og de andre betaler og så videre.


hvis du bytter ut frigi med ofre så gir den paragrafen mye mer %eee det er mye mer logikk i det da og du ser andre ting som det samme.

hvis du bytter ut frigi med ofre så gir den paragrafen mye mer det er mye mer logikk i det da og du ser andre ting som det samme.

hvis du bytter ut frigi med ofre så gir den paragrafen mye mer eee det er mye mer logikk i det da og du ser andre ting som det samme


du be£ vi skal brygge en helsikes masse mjød til jul for å feire Jesus og og Maria mens normalt sett så brygget du jo en helsikes masse mjød til jul for å å drikke deg full og feire midtvintersblotet %eee sånn at d£ du har skifta over fra en en en hedensk til en en kristen tradisjon.

du vi skal brygge en helsikes masse mjød til jul for å feire Jesus og og Maria mens normalt sett så brygget du jo en helsikes masse mjød til jul for å å drikke deg full og feire midtvintersblotet sånn at du har skifta over fra en en en hedensk til en en kristen tradisjon.

du be vi skal brygge en helsikes masse mjød til jul for å feire Jesus og og Maria mens normalt sett så brygget du jo en helsikes masse mjød til jul for å å drikke deg full og feire midtvintersblotet eee sånn at d du har skifta over fra en en en hedensk til en en kristen tradisjon


og sånn sett så tenker jeg hvis hvis det du beskriver her ja jeg høres ekstremt moderne ut men òg en dyd av nødvendighet hvis du nylig har hatt en slaveøkonomi og så har annammet en religion som sier at det får du ikke lov til.


%eee ok£ og de også samtidig så sier du peker du sjøl på at ettersom kons£ samfunnskonstituerende er i oppløsing du har kaos i gatene, folk setter fyr på biler og %eee ikke vet hvor de skal gå %heh.

og de også samtidig så sier du peker du sjøl på at ettersom samfunnskonstituerende er i oppløsing du har kaos i gatene, folk setter fyr på biler og ikke vet hvor de skal gå %heh.

eee ok og de også samtidig så sier du peker du sjøl på at ettersom kons samfunnskonstituerende er i oppløsing du har kaos i gatene folk setter fyr på biler og eee ikke vet hvor de skal gå heh


%heh ja %eee fyrst berre dan£ den samanlikninga og det er veldig viktig altså vi har den elds£ dei dei eldste delane av den eldre gulatingsretten vi kan datere er jo desse som vi kan de£ datere med sikkerheit nokså stor sikkerheit og det er tusenogtjuefire og det er laga av Olav den heilage vedtatt på Moster.

ja fyrst berre den samanlikninga og det er veldig viktig altså vi har den dei dei eldste delane av den eldre gulatingsretten vi kan datere er jo desse som vi kan datere med sikkerheit nokså stor sikkerheit og det er tusenogtjuefire og det er laga av Olav den heilage vedtatt på Moster.

heh ja eee fyrst berre dan den samanlikninga og det er veldig viktig altså vi har den elds dei dei eldste delane av den eldre gulatingsretten vi kan datere er jo desse som vi kan de datere med sikkerheit nokså stor sikkerheit og det er tusenogtjuefire og det er laga av Olav den heilage vedtatt på Moster


%eee og desse reglane er slik og det er den fyrste sånn forsiktige steg for å kristna samfunnet og då då tar du alt som er heidensk og gjev det ein sånn kristen tvist og så seier du at dette får gå i fyrste omgang.


%eee og så er landsloven tohundreogfem£ ganske nøyaktig tohundreogfemti år etterpå sant tolvsyttifire og då er du komen der at no ka£ %eee no er det berre å køyre på.

og så er landsloven ganske nøyaktig tohundreogfemti år etterpå sant 1274 og då er du komen der at no no er det berre å køyre på.

eee og så er landsloven tohundreogfem ganske nøyaktig tohundreogfemti år etterpå sant tolvsyttifire og då er du komen der at no ka eee no er det berre å køyre på


men men og så er det veldig viktig det du seier at innimellom her så har vi heile ellevehundretalet som eigentleg er det st£ det mest interessante århundret kanskje i i norsk mellomalder sånn som eg ser det.

men men og så er det veldig viktig det du seier at innimellom her så har vi heile ellevehundretalet som eigentleg er det det mest interessante århundret kanskje i i norsk mellomalder sånn som eg ser det.

men men og så er det veldig viktig det du seier at innimellom her så har vi heile ellevehundretalet som eigentleg er det st det mest interessante århundret kanskje i i norsk mellomalder sånn som eg ser det


ok ok %heh men men for det at då %eee då forsvinn trælsamfunnet og det høyrest jo berre positivt ut men det er klart ein frigjeven træl har ikkje hus.

ok ok men men for det at då då forsvinn trælsamfunnet og det høyrest jo berre positivt ut men det er klart ein frigjeven træl har ikkje hus.

ok ok heh men men for det at då eee då forsvinn trælsamfunnet og det høyrest jo berre positivt ut men det er klart ein frigjeven træl har ikkje hus


og så så ja det er eit samfunn som og då er vi tilbake til det du Erling spurte om kvifor får loven sånn fort gjennomslag men det det er fordi det finst så mykje no som ikkje passar lenger med dei lovene som er.


dei er ikkje tilpassa den nye situasjonen og du må gjere noko.


men vi må se vi må se vi må se litt overbygging her sant.


altså no£ du vil jo at folk skulle gispe nå kan vi vise bilde av.

altså du vil jo at folk skulle gispe nå kan vi vise bilde av.

altså no du vil jo at folk skulle gispe nå kan vi vise bilde av


vi skal se vi skal se det og så må vi gi Jørn ett spørsmål til slutt før han må byttes ut på scenen men la oss se et bilde %overlapping.

vi skal se vi skal se det og så må vi gi Jørn ett spørsmål til slutt før han må byttes ut på scenen men la oss se et bilde <overlapping>


%eee dette dette er eitt av dei dei flotte bilda.


no skal dokker jo ut å sjå Codex Hardenbergianus etterpå og og legg merke då til at desse avfotograferingane yt ikkje bilda rettferdighet\rettferd, altså bilda i sjølve manuskriptet kjem nesten ut.

no skal dokker jo ut å sjå Codex Hardenbergianus etterpå og og legg merke då til at desse avfotograferingane yt ikkje bilda rettferd, altså bilda i sjølve manuskriptet kjem nesten ut.

no skal dokker jo ut å sjå Codex Hardenbergianus etterpå og og legg merke då til at desse avfotograferingane yt ikkje bilda rettferdighet altså bilda i sjølve manuskriptet kjem nesten ut


men dette er altså prologen som som Frank Kjosås leste\las.

men dette er altså prologen som som Frank Kjosås las.


det vil seie at det er den det er den fyrste bokstaven viss dokker ser ein M der i Magnus som %eee viser eigentleg innhaldet på som på som står på den sida.

dvs. at det er den det er den fyrste bokstaven viss dokker ser ein M der i Magnus som viser eigentleg innhaldet på som på som står på den sida.

det vil seie at det er den det er den fyrste bokstaven viss dokker ser ein M der i Magnus som eee viser eigentleg innhaldet på som på som står på den sida


altså i den illustrasjonen står alt innhaldet på den sida.


og så skal eg prøva meg på å tolke dette og det er litt sånn risikabelt.


eg er jurist ikkje kunsthistorikar %eee men dette er mi tolking av den M-en.

eg er jurist ikkje kunsthistorikar men dette er mi tolking av den M-en.

eg er jurist ikkje kunsthistorikar eee men dette er mi tolking av den Men


ein ting som er veldig tydeleg det er jo kongen med tro£ med krona som sit på ei trona tusen takk og gjev ein lov.

ein ting som er veldig tydeleg det er jo kongen med med krona som sit på ei trona tusen takk og gjev ein lov.

ein ting som er veldig tydeleg det er jo kongen med tro med krona som sit på ei trona tusen takk og gjev ein lov


og så den som tar i mot kan vera ein tingmann eller det kan vera ein lagmann.


den er påfallande lik ein lagmann i ein seilare£ seinare illuminasjon so e£ eg vel å tolka det som ein lagmann, men det kan vera ein tingmann.

den er påfallande lik ein lagmann i ein seinare illuminasjon so eg vel å tolka det som ein lagmann, men det kan vera ein tingmann.

den er påfallande lik ein lagmann i ein seilare seinare illuminasjon so e eg vel å tolka det som ein lagmann men det kan vera ein tingmann


og det er den fyrste delen altså denne handlinga med å gje lovboka, men så begynner det å bli kjempegøy.

og det er den fyrste delen altså denne handlinga med å gje lovboka men så begynner det å bli kjempegøy


fordi ser dokker kongetrona og den lovgjevande handlinga held på ein måte den her litt sånn aggressive svarte fyren i sjakk sant?


og så ser vi at tingmannen blir løfta opp av denne litt sånn meir ok %eee kvite typen.

og så ser vi at tingmannen blir løfta opp av denne litt sånn meir ok kvite typen.

og så ser vi at tingmannen blir løfta opp av denne litt sånn meir ok eee kvite typen


og så må vi få det stort igjen fordi no er det litt kutta oppe.


det er rett og slett manuskriptet som er blitt skore på eit tidspunkt, men eg tenker at den svarte fyren er den dokker ser i hjørnet der oppe altså ser dokker ein ulv og i heile tatt så trur eg at det bildet har vore bildet av øydemarka.

det er rett og slett manuskriptet som er blitt skore på eit tidspunkt men eg tenker at den svarte fyren er den dokker ser i hjørnet der oppe altså ser dokker ein ulv og i heile tatt så trur eg at det bildet har vore bildet av øydemarka


dette finn vi ganske godt beskrive i Kongsspegelen som som blei skrive cirka tolvseksti.

dette finn vi ganske godt beskrive i Kongsspegelen som som blei skrive ca. tolvseksti.


mens det som på ein måte løfter tingmannen opp slik at han kan ta imot loven det er den ok godslege typen der som er her nede kor det er heilt paradisisk.


det ser ut %unint konsekvensen av at ein lov blir gitt så med og så sjå det bildet så kan du verkeleg ta inn kva kongen meiner hans lov betyr.

det ser ut konsekvensen av at ein lov blir gitt så med og så sjå det bildet så kan du verkeleg ta inn kva kongen meiner hans lov betyr.

det ser ut <unint> konsekvensen av at ein lov blir gitt så med og så sjå det bildet så kan du verkeleg ta inn kva kongen meiner hans lov betyr


nja nei Jørn fordi at de andre skal òg få tid og vi skal snak£.

nja nei Jørn fordi at de andre skal òg få tid og vi skal.


altså kat£ hvor lenge er Norge styrt av denne loven av Magnus Lagabøtes landslov?

altså hvor lenge er Norge styrt av denne loven av Magnus Lagabøtes landslov?

altså kat hvor lenge er Norge styrt av denne loven av Magnus Lagabøtes landslov?


klarer for eksempel Kristian Kvart og knerte han, ja eller nei?

klarer f.eks. Kristian Kvart og knerte han, ja eller nei?

klarer for eksempel Kristian Kvart og knerte han ja eller nei?


%heh nei altså landsloven er i bruk fram til sekstenåttisju.


Kristian den femte ja som knerta %eee og han innfører eit lovverk som er betydeleg dårlegare enn landsloven faktisk.

Kristian den femte ja som knerta og han innfører eit lovverk som er betydeleg dårlegare enn landsloven faktisk.

Kristian den femte ja som knerta eee og han innfører eit lovverk som er betydeleg dårlegare enn landsloven faktisk


%eee noko av landsloven blei vidareført i i tredje bok altså det som gjeld eigedomsrett og eigedomsforhold og og slikt på landsbygda så noko av landsloven blei ført vidare og så blir han avløyst på ulike tid£ %eee tidspunkt.

noko av landsloven blei vidareført i i tredje bok altså det som gjeld eigedomsrett og eigedomsforhold og og slikt på landsbygda så noko av landsloven blei ført vidare og så blir han avløyst på ulike tidspunkt.

eee noko av landsloven blei vidareført i i tredje bok altså det som gjeld eigedomsrett og eigedomsforhold og og slikt på landsbygda så noko av landsloven blei ført vidare og så blir han avløyst på ulike tid eee tidspunkt


gjereplikta blir forandra med ein eigen lov i atten trur det er seksogseksti og så har du liksom enkeltreglar som forsvinn utover attenhundretalet til det det er lite enkeltreglar igjen.

gjereplikta blir forandra med ein eigen lov i 18 trur det er 66 og så har du liksom enkeltreglar som forsvinn utover attenhundretalet til det det er lite enkeltreglar igjen.


visse s£ institutt som blir formulert i landsloven sånn som odelsretten som blei reformulert og allemannsrett og så vidare, dei finst jo den dag i dag, men eg trur ikkje det er %eee det er likevel ikkje enkeltreglane som er den viktigaste arven viss eg eg trur eg har eitt minutt igjen no %eee.

visse institutt som blir formulert i landsloven sånn som odelsretten som blei reformulert og allemannsrett og så vidare, dei finst jo den dag i dag, men eg trur ikkje det er det er likevel ikkje enkeltreglane som er den viktigaste arven viss eg eg trur eg har eitt minutt igjen no %eee.

visse s institutt som blir formulert i landsloven sånn som odelsretten som blei reformulert og allemannsrett og så vidare dei finst jo den dag i dag men eg trur ikkje det er eee det er likevel ikkje enkeltreglane som er den viktigaste arven viss eg eg trur eg har eitt minutt igjen no eee


det eine er sjølve det å styra samfunnet gjennom lov.


vi er jo eitt av to land i Europa som får to lovbøker før attenhundre.


det trur nitti prosent av alle nordmenn.


%eee og vi er veldig vi er veldig fornøgd med å bli styrt %eee og det har vi muligens\moglegvis vore sidan tolvsyttifire.

og vi er veldig vi er veldig fornøgd med å bli styrt og det har vi moglegvis vore sidan tolvsyttifire.

eee og vi er veldig vi er veldig fornøgd med å bli styrt eee og det har vi muligens vore sidan tolvsyttifire


det er litt forenkla sagt men no no har jo berre tjue sekunder igjen så då må det bli veldig kort.

det er litt forenkla sagt men no no har jo berre 20 sekunder igjen så då må det bli veldig kort.


det er dei fattige men det er òg kvinner og barn, og dette er veldig interessant altså at du så tidleg får ein tradisjon der det ikkje er makt som produserer rett, men det er òg visse overordna idear.

det er dei fattige men det er òg kvinner og barn og dette er veldig interessant altså at du så tidleg får ein tradisjon der det ikkje er makt som produserer rett men det er òg visse overordna idear


det synest eg vi skal vera stolt over at vi har vore flinke til ikkje på alle felt og i alle anledningar for all del, vi skal ikkje forherlige\herleggjera norsk rettshistorie, men vi har vore relativt flinke og vi har gjort det eit par gonger.

det synest eg vi skal vera stolt over at vi har vore flinke til ikkje på alle felt og i alle anledningar for all del, vi skal ikkje herleggjera norsk rettshistorie, men vi har vore relativt flinke og vi har gjort det eit par gonger.

det synest eg vi skal vera stolt over at vi har vore flinke til ikkje på alle felt og i alle anledningar for all del vi skal ikkje forherlige norsk rettshistorie men vi har vore relativt flinke og vi har gjort det eit par gonger


så vi har vi har klart eit par gonger i historia og det %eee er ein tradisjon vi skal vera stolt over.

så vi har vi har klart eit par gonger i historia og det er ein tradisjon vi skal vera stolt over.

så vi har vi har klart eit par gonger i historia og det eee er ein tradisjon vi skal vera stolt over


veldig bra og så ka£ går det an å nevne også at akkurat den siden der var %eee én krone og tjuefemøresmerket i de to frimerkene til syvhundreårsjubileet i nittensyttifire som ble kåret til Nordens vakreste frimerke.

veldig bra og så går det an å nevne også at akkurat den siden der var én krone og tjuefemøresmerket i de to frimerkene til syvhundreårsjubileet i 1974 som ble kåret til Nordens vakreste frimerke.

veldig bra og så ka går det an å nevne også at akkurat den siden der var eee én krone og tjuefemøresmerket i de to frimerkene til syvhundreårsjubileet i nittensyttifire som ble kåret til Nordens vakreste frimerke


så hvis vi skal ha litt mindre ting å være stolt av.


og det var vel det som var var det det som var i blåfarge Erling?


for sjuhundreårsjubileet i nittensyttifire blei markert av to frimerke og eitt føredrag og vi har jo allereie overgått det.

for sjuhundreårsjubileet i 1974 blei markert av to frimerke og eitt føredrag og vi har jo allereie overgått det.


veldig bra veldig bra altså %overlapping.

veldig bra veldig bra altså <overlapping>


tusen tusen takk til %eee professor Jørn Øyrehagen Sunde %eee.

1000 tusen takk til professor Jørn Øyrehagen Sunde %eee.

tusen tusen takk til eee professor Jørn Øyrehagen Sunde eee


%eee vi sliter vel mest med det frimerket egentlig.


det det er litt vanskeligere å få til men %eee dette spørsmålet skal du bare få svare veldig kort på men du har %eee hvis du fikk velge hva for en tekst Frank Kjosås skulle lese nå hva for en ville du valgt da?

det det er litt vanskeligere å få til men dette spørsmålet skal du bare få svare veldig kort på men du har hvis du fikk velge hva for en tekst Frank Kjosås skulle lese nå hva for en ville du valgt da?

det det er litt vanskeligere å få til men eee dette spørsmålet skal du bare få svare veldig kort på men du har eee hvis du fikk velge hva for en tekst Frank Kjosås skulle lese nå hva for en ville du valgt da?


det er bok fi£ eller bolk fire i landsloven kapittel ofte iallfall kapittel atten i dei ulike manuskripta som heiter Om alle dommar og det handlar om korleis ein skal dømme etter landsloven.

det er bok eller bolk fire i landsloven kapittel ofte iallfall kapittel 18 i dei ulike manuskripta som heiter Om alle dommar og det handlar om korleis ein skal dømme etter landsloven.

det er bok fi eller bolk fire i landsloven kapittel ofte iallfall kapittel atten i dei ulike manuskripta som heiter Om alle dommar og det handlar om korleis ein skal dømme etter landsloven


da spør vi om ikke Frank har lært seg det.


ja %overlapping jeg er veldig glad for at han sa akkurat det.

ja jeg er veldig glad for at han sa akkurat det.

ja <overlapping> jeg er veldig glad for at han sa akkurat det


da vet vi hvorfor vi forsto det så godt.


%eee men kanskje vi skal snakke litt om språk må snakke litt om språk og skrift og tekst her og til det har vi da også fått %eee noen av landets beste hoder på dette, nemlig Anna Horn og Magnus Rindal, så da ber jeg de om å komme opp her.

men kanskje vi skal snakke litt om språk må snakke litt om språk og skrift og tekst her og til det har vi da også fått noen av landets beste hoder på dette, nemlig Anna Horn og Magnus Rindal, så da ber jeg de om å komme opp her.

eee men kanskje vi skal snakke litt om språk må snakke litt om språk og skrift og tekst her og til det har vi da også fått eee noen av landets beste hoder på dette nemlig Anna Horn og Magnus Rindal så da ber jeg de om å komme opp her


%eee Anna Horn og Magnus Rindal er begge norrønfilologer.


Anna har du er jo en sånn re£ nesten rendyrket Magnus Lagabøte-forsker sant, virkelig spesialisert på det både med med master og P_H_D\ph.d. på på landsloven?

Anna har du er jo en sånn nesten rendyrket Magnus Lagabøte-forsker sant, virkelig spesialisert på det både med med master og ph.d. på på landsloven?

Anna har du er jo en sånn re nesten rendyrket Magnus Lagabøteforsker sant virkelig spesialisert på det både med med master og P H Dd på på landsloven?


og du har sittet her og %eee jobbet med det som som forsker.

og du har sittet her og jobbet med det som som forsker.

og du har sittet her og eee jobbet med det som som forsker


det er jo dette vi skal snakke om nå også.


%eee og stor produksjon på på retts£ rettshistorie og %eee religionshistorie men da i %eee med filologien som som utgangspunktet.

og stor produksjon på på rettshistorie og religionshistorie men da i med filologien som som utgangspunktet.

eee og stor produksjon på på retts rettshistorie og eee religionshistorie men da i eee med filologien som som utgangspunktet


og da skal vi snakke om hva %eee hva denne boken er for noe som vi har %eee har fått tilbake.

og da skal vi snakke om hva hva denne boken er for noe som vi har har fått tilbake.

og da skal vi snakke om hva eee hva denne boken er for noe som vi har eee har fått tilbake


og sant hvis jeg spør deg først da og jeg vet at du har lyst til å svare på dette.


%eee folketinget vedtok i nittensekstiseks ei lov om utlevering, så og så mange handskrift, etter ei liste.

folketinget vedtok i 1966 ei lov om utlevering, så og så mange handskrift, etter ei liste.

eee folketinget vedtok i nittensekstiseks ei lov om utlevering så og så mange handskrift etter ei liste


%eee høgsterett godkjende dette i nittensekstiseks og høgsterett sa i nittensyttiéin at utleveringa skulle skje utan erstatning.

høgsterett godkjende dette i 1966 og høgsterett sa i 1971 at utleveringa skulle skje utan erstatning.


det var veldig vanskeleg å %eee vurdere kva som er islandske og norske for Island og Noreg var på denne tida tolv- og trettenhundretalet ein del av det same kulturelle og politiske fellesskap.

det var veldig vanskeleg å vurdere kva som er islandske og norske for Island og Noreg var på denne tida tolv- og trettenhundretalet ein del av det same kulturelle og politiske fellesskap.

det var veldig vanskeleg å eee vurdere kva som er islandske og norske for Island og Noreg var på denne tida tolv og trettenhundretalet ein del av det same kulturelle og politiske fellesskap


norske forskarar på nittensekstitalet %eee kravde ikkje å få handskrifta utleverte.

norske forskarar på nittensekstitalet kravde ikkje å få handskrifta utleverte.

norske forskarar på nittensekstitalet eee kravde ikkje å få handskrifta utleverte


%eee norske forskarar sitt standpunkt var la samlinga vere urørt i København.


det er det beste for forskinga den norske handskrifta og islandske begge grupper i København og så var dei opptekne av at dei handskriftene som iallfall var norsk kultur ikkje skulle bli utleverte og det blei dei i hovudsak ikkje, men det blir aldri fremma noko krav om utlevering av handskrifter til Noreg.

det er det beste for forskinga den norske handskrifta og islandske begge grupper i København og så var dei opptekne av at dei handskriftene som iallfall var norsk kultur ikkje skulle bli utleverte og det blei dei i hovudsak ikkje men det blir aldri fremma noko krav om utlevering av handskrifter til Noreg


Riksarkivet arbeidde ifrå attenfjorten til år totusen med arkivsaker altså få statsdokument tilbake til Noreg og lukkast å få det meste tilbake.

Riksarkivet arbeidde ifrå 1814 til år 2000 med arkivsaker altså få statsdokument tilbake til Noreg og lukkast å få det meste tilbake.


det er mange av dei ligg i %eee Stockholm.

det er mange av dei ligg i eee Stockholm


så er jo spørsmålet kva er dette for noko?


%eee dette er då eit av trettini mellomalderhandskrift som vi har av landslova pluss fragmenter.

dette er då eit av 39 mellomalderhandskrift som vi har av landslova pluss fragmenter.


det er frå cirka trettenhundre til trettenfemti.


det merkar seg ut ved to ting vil eg seie.


det eine er at det var ei kvinne som otta den og %eee handskrifta har fått namn etter ei kvinne, Codex Hardenbergianus, altså Helvig Hardenberg otta dette handskriftet, kona til Erik Rosenkranz lensherre på Bergenhus femtenseksti til sekstiåtte.

det eine er at det var ei kvinne som otta den og handskrifta har fått namn etter ei kvinne, Codex Hardenbergianus, altså Helvig Hardenberg otta dette handskriftet, kona til Erik Rosenkranz lensherre på Bergenhus 1560 til sekstiåtte.

det eine er at det var ei kvinne som otta den og eee handskrifta har fått namn etter ei kvinne Codex Hardenbergianus altså Helvig Hardenberg otta dette handskriftet kona til Erik Rosenkranz lensherre på Bergenhus femtenseksti til sekstiåtte


det som elles særmerkte handskriftet er at det har illustrasjonar som vi har sett der og det er det einaste seier ein, det kan eg supplere viss eg får tid til det eller får høve til det av det strenge møteleiarane, %eee det er det einaste norske illustrerte handskriftet.

det som elles særmerkte handskriftet er at det har illustrasjonar som vi har sett der og det er det einaste seier ein, det kan eg supplere viss eg får tid til det eller får høve til det av det strenge møteleiarane, det er det einaste norske illustrerte handskriftet.

det som elles særmerkte handskriftet er at det har illustrasjonar som vi har sett der og det er det einaste seier ein det kan eg supplere viss eg får tid til det eller får høve til det av det strenge møteleiarane eee det er det einaste norske illustrerte handskriftet


brit£ altså britiske miljø og det kontinentale miljøet har jo veldig mange, men dette er det einaste norske.

brit altså britiske miljø og det kontinentale miljøet har jo veldig mange, men dette er det einaste norske.

brit altså britiske miljø og det kontinentale miljøet har jo veldig mange men dette er det einaste norske


elles er norsk målekunst frå mellomalderen berre kjent gjennom ein såkalla frontaler eller antemensaler, altså målte framstykke på alterbord, så dette er altså eit unikt dokument som eg er veldig glad for å få tilbake.

elles er norsk målekunst frå mellomalderen berre kjent gjennom ein såkalla frontaler eller antemensaler altså målte framstykke på alterbord så dette er altså eit unikt dokument som eg er veldig glad for å få tilbake


i nittenåttitre fekk %eee kong Olav i åttiårsgåve ei faksimileutgåve av dette handskriftet, så det viser altså kor verdifullt det er.

i 1983 fekk kong Olav i åttiårsgåve ei faksimileutgåve av dette handskriftet, så det viser altså kor verdifullt det er.

i nittenåttitre fekk eee kong Olav i åttiårsgåve ei faksimileutgåve av dette handskriftet så det viser altså kor verdifullt det er


%mmm du er jo %eee nå er du jo forsker på Universitet i Oslo.

du er jo nå er du jo forsker på Universitet i Oslo.

mmm du er jo eee nå er du jo forsker på Universitet i Oslo


og hadde d£ markerte dokker\dere dette på pauserommet?

og hadde markerte dere dette på pauserommet?

og hadde d markerte dokker dette på pauserommet?


ja vi var jo på ferie alle sammen, men jeg hadde en stille markering %eee for jeg visste jo ikke noe om det og jeg leste jo om dette i avisen var på ferie og veldig hyggelige nyheter å få sånn %eee mens solen skinte og varmen %eee bredte seg %eee i hytta.

ja vi var jo på ferie alle sammen, men jeg hadde en stille markering for jeg visste jo ikke noe om det og jeg leste jo om dette i avisen var på ferie og veldig hyggelige nyheter å få sånn mens solen skinte og varmen bredte seg i hytta.

ja vi var jo på ferie alle sammen men jeg hadde en stille markering eee for jeg visste jo ikke noe om det og jeg leste jo om dette i avisen var på ferie og veldig hyggelige nyheter å få sånn eee mens solen skinte og varmen eee bredte seg eee i hytta


nei så %eee stor dag altså %eee veldig hyggelig å å få en slik beskjed.

nei så stor dag altså veldig hyggelig å å få en slik beskjed.

nei så eee stor dag altså eee veldig hyggelig å å få en slik beskjed


og det at det nå har kommet hit for forskning det er jo et håndskrift med mange muligheter mye å å se på i dette håndskriftet, ikke bare landsloven.

og det at det nå har kommet hit for forskning det er jo et håndskrift med mange muligheter mye å å se på i dette håndskriftet ikke bare landsloven


ja og men sant %eee Magnus du ga jo nå noen gode argumenter for %eee storheten ved ved denne ene utgaven men er den mest interessante, språklig og og innholdsmessig?

ja og men sant Magnus du ga jo nå noen gode argumenter for storheten ved ved denne ene utgaven men er den mest interessante, språklig og og innholdsmessig?

ja og men sant eee Magnus du ga jo nå noen gode argumenter for eee storheten ved ved denne ene utgaven men er den mest interessante språklig og og innholdsmessig?


%eee vil du ha eit ærleg svar eller vil du ha?


kan vi kan få begge ja det er bare oss ja så vi kan ta det ærlige.


når det gjeld sjølve teksten, og det har vi studert grundig, så er den som andre tekster kan du seie og sjølve språkforma der den vil sikkert Anna seie litt om òg.

når det gjeld sjølve teksten og det har vi studert grundig så er den som andre tekster kan du seie og sjølve språkforma der den vil sikkert Anna seie litt om òg


%eee om det då er norsk eller islandsk %eee skrivaren er norsk eller islandsk %eee illustrasjonar det kan diskuterast.

om det då er norsk eller islandsk skrivaren er norsk eller islandsk illustrasjonar det kan diskuterast.

eee om det då er norsk eller islandsk eee skrivaren er norsk eller islandsk eee illustrasjonar det kan diskuterast


tekstleg sett så er det mange handskrift.


men la men la la oss la oss stoppe opp der litt fordi at %eee dokker\dere er jo antageligvis, uten at jeg har et stort hierarki, de to fremste ekspertene i Norge og dermed òg i verden på akkurat det dokumentet som ligger der ute i monteren nå og som vi skal ha inn i permanentutstillingen vår.

men la men la la oss la oss stoppe opp der litt fordi at dere er jo antageligvis, uten at jeg har et stort hierarki, de to fremste ekspertene i Norge og dermed òg i verden på akkurat det dokumentet som ligger der ute i monteren nå og som vi skal ha inn i permanentutstillingen vår.

men la men la la oss la oss stoppe opp der litt fordi at eee dokker er jo antageligvis uten at jeg har et stort hierarki de to fremste ekspertene i Norge og dermed òg i verden på akkurat det dokumentet som ligger der ute i monteren nå og som vi skal ha inn i permanentutstillingen vår


%eee og så sier du Magnus at det er %eee det er unikt i estetisk om du vil altså i i kunsthistorien.

og så sier du Magnus at det er det er unikt i estetisk om du vil altså i i kunsthistorien.

eee og så sier du Magnus at det er eee det er unikt i estetisk om du vil altså i i kunsthistorien


innholdsmessig så er det ikkj£ skiller det seg ikke så mye fra de andre og bruksmessig har vi allerede to eksemplar på Nasjonalbiblioteket som har vært mye mer i bruk.

innholdsmessig så er det skiller det seg ikke så mye fra de andre og bruksmessig har vi allerede to eksemplar på Nasjonalbiblioteket som har vært mye mer i bruk.

innholdsmessig så er det ikkj skiller det seg ikke så mye fra de andre og bruksmessig har vi allerede to eksemplar på Nasjonalbiblioteket som har vært mye mer i bruk


de er mye mer slitt, mye mer brukslovbøker enn denne mer %eee estetiske selv om dette òg er en bruksbok.

de er mye mer slitt, mye mer brukslovbøker enn denne mer estetiske selv om dette òg er en bruksbok.

de er mye mer slitt mye mer brukslovbøker enn denne mer eee estetiske selv om dette òg er en bruksbok


men men for litt sånn for sånn grunnleggende %eee kan du Magnus først fortelle oss kva\hvilken tid blir dette eksemplaret laget?

men men for litt sånn for sånn grunnleggende kan du Magnus først fortelle oss hvilken tid blir dette eksemplaret laget?

men men for litt sånn for sånn grunnleggende eee kan du Magnus først fortelle oss kva tid blir dette eksemplaret laget?


det ser jo ut som noe fra Game of Thrones eller eller Rosens navn for de som har har det som referanse.


dette er bok på pergament laga av kalveskinn skrive med gåsepenn og med blekk laga blant anna av galleple som vi kan sjå på nokon av figurane i %eee dette handskriftet.

dette er bok på pergament laga av kalveskinn skrive med gåsepenn og med blekk laga bl.a. av galleple som vi kan sjå på nokon av figurane i dette handskriftet.

dette er bok på pergament laga av kalveskinn skrive med gåsepenn og med blekk laga blant anna av galleple som vi kan sjå på nokon av figurane i eee dette handskriftet


det tok lang tid å skrive %eee ei slik bok.

det tok lang tid å skrive eee ei slik bok


det var ikkje mange som kunne skriva i Noreg eller på Island så det var jo eit utval av folk, og det var mange islandske skrivarar %eee i %eee Noreg.

det var ikkje mange som kunne skriva i Noreg eller på Island så det var jo eit utval av folk, og det var mange islandske skrivarar i Noreg.

det var ikkje mange som kunne skriva i Noreg eller på Island så det var jo eit utval av folk og det var mange islandske skrivarar eee i eee Noreg


den boka de ser når vi vi bestemmer den til Bergen og fyrste halvdel av trettenhundretalet så er det på grunn av språket.

den boka de ser når vi vi bestemmer den til Bergen og fyrste halvdel av trettenhundretalet så er det pga. språket.


vi har ikkje noko anna som seier noko om dateringa og det er det som er det vanskelege med handskrift frå mellomalderen.


så me må bruka vår kunnskap om språk og skrift for å %unint dette sannsynlegvis er frå trettehundretalet, sannsynlegvis skrive %eee i Bergen.

så me må bruka vår kunnskap om språk og skrift for å dette sannsynlegvis er frå trettehundretalet, sannsynlegvis skrive i Bergen.

så me må bruka vår kunnskap om språk og skrift for å <unint> dette sannsynlegvis er frå trettehundretalet sannsynlegvis skrive eee i Bergen


det er den fyrste delen som er viktig for oss som inneheld landsloven, men det er også andre delar her, og sånn var det med alle lovbøkene, alle trettini lovhandskrifta at dei inneheld landsloven, men så kom det i tillegg rettarbøter og andre lover og sånn så ein skreiv og fylte på.

det er den fyrste delen som er viktig for oss som inneheld landsloven, men det er også andre delar her, og sånn var det med alle lovbøkene, alle 39 lovhandskrifta at dei inneheld landsloven, men så kom det i tillegg rettarbøter og andre lover og sånn så ein skreiv og fylte på.

det er den fyrste delen som er viktig for oss som inneheld landsloven men det er også andre delar her og sånn var det med alle lovbøkene alle trettini lovhandskrifta at dei inneheld landsloven men så kom det i tillegg rettarbøter og andre lover og sånn så ein skreiv og fylte på


hvis jeg skal forestille meg %eee i det disse ilu£ illuminasjonene som det heter disse fantastisk vakre %eee kalligrafiske illustrasjonene av bokstaver og framsida og så videre som gjør det e£ dette unikt %eee blir til.

hvis jeg skal forestille meg i det disse illuminasjonene som det heter disse fantastisk vakre kalligrafiske illustrasjonene av bokstaver og framsida osv. som gjør det dette unikt blir til.

hvis jeg skal forestille meg eee i det disse ilu illuminasjonene som det heter disse fantastisk vakre eee kalligrafiske illustrasjonene av bokstaver og framsida og så videre som gjør det e dette unikt eee blir til


er det for er det en mann er det flere er det?


selve illumonon£ illuminasjonene er vel tenker jeg gjort av én mann.

selve illuminasjonene er vel tenker jeg gjort av én mann.

selve illumonon illuminasjonene er vel tenker jeg gjort av én mann


jeg vil anta at det var to forskjellige personer som gjorde det og det var vanlig i større skriptorier med profesjonelle skrivere at de delte på dette.


en av grunnene til at vi kan si at dette er norsk og gjerne Bergen %eee også det er jo bruken av gull.

en av grunnene til at vi kan si at dette er norsk og gjerne Bergen også det er jo bruken av gull.

en av grunnene til at vi kan si at dette er norsk og gjerne Bergen eee også det er jo bruken av gull


det er jo altså på Island så er det ingen håndskrifter som har gull.


det er altså veldig påkostet med med bruk av gull i disse illuminasjonene så dette er et profesjonelt utført håndskrift.


%heh så det var det han trakk ut av dette.


%eee dette er eit handskrift av Gulatingsredaksjonen av landsloven i frå tidleg på trettenhundretalet og det er i kvart format.


det er jo i grunnen et ganske pent gje£ men slite brukt som du sa.

det er jo i grunnen et ganske pent men slite brukt som du sa.

det er jo i grunnen et ganske pent gje men slite brukt som du sa


det vi har tre mellomalderhandskrift i Noreg av landslova, alle i kvart format, altså lite format.

det vi har tre mellomalderhandskrift i Noreg av landslova alle i kvart format altså lite format


det betyr jo at det har ikkje vore like attraktive for svenske og danske storfolk som kjøpte inn handskrifta for dei var staselege.


dette er det eldste av dei og etter mi vurdering da den eldste boka som har vore i Noreg alltid ifrå den var skapt til i dag.


men men vi kan jo bare merke oss %eee det som altså det håndskrift nederst her som da er tilføyd seinere og som er et eksempel på det som du har vært opptatt av Anna sant med disse her manuskriptenes etterliv og her er det da noen som har skrevet etterpå hva hva dette manuskriptet er.

men men vi kan jo bare merke oss det som altså det håndskrift nederst her som da er tilføyd seinere og som er et eksempel på det som du har vært opptatt av Anna sant med disse her manuskriptenes etterliv og her er det da noen som har skrevet etterpå hva hva dette manuskriptet er.

men men vi kan jo bare merke oss eee det som altså det håndskrift nederst her som da er tilføyd seinere og som er et eksempel på det som du har vært opptatt av Anna sant med disse her manuskriptenes etterliv og her er det da noen som har skrevet etterpå hva hva dette manuskriptet er


ja dette er et M_S\Ms står det av Magnus Lagabøtes gulatingslov.

ja dette er et Ms står det av Magnus Lagabøtes gulatingslov.

ja dette er et M S står det av Magnus Lagabøtes gulatingslov


og det er %eee for én ting er jo i det øyeblikket håndskriftet er ferdig skrevet det liksom det det som vi i dag har overført og har foran oss men i det det var ferdig det lå der illuminasjoner og alt da var liksom da var det nyfødt.

og det er for én ting er jo i det øyeblikket håndskriftet er ferdig skrevet det liksom det det som vi i dag har overført og har foran oss men i det det var ferdig det lå der illuminasjoner og alt da var liksom da var det nyfødt.

og det er eee for én ting er jo i det øyeblikket håndskriftet er ferdig skrevet det liksom det det som vi i dag har overført og har foran oss men i det det var ferdig det lå der illuminasjoner og alt da var liksom da var det nyfødt


det var da livet begynte og så en var det en eier som overtok og brukte det og så var det ny eier så gikk generasjonene og århundrene.


og det er ikke alltid så lett å vite det hva som har skjedd men disse små marginalia %eee disse notatene i margen kan av og til fortelle oss litt og det er litt %eee spennende å undersøke og gå igjennom håndskriften og bare se.

og det er ikke alltid så lett å vite det hva som har skjedd men disse små marginalia disse notatene i margen kan av og til fortelle oss litt og det er litt spennende å undersøke og gå igjennom håndskriften og bare se.

og det er ikke alltid så lett å vite det hva som har skjedd men disse små marginalia eee disse notatene i margen kan av og til fortelle oss litt og det er litt eee spennende å undersøke og gå igjennom håndskriften og bare se


ja hvis vi skulle se et %eee et eksempel på på bergensutgaven av dette her så kunne vi kunne se på den med den store S-en.

ja hvis vi skulle se et et eksempel på på bergensutgaven av dette her så kunne vi kunne se på den med den store S-en.

ja hvis vi skulle se et eee et eksempel på på bergensutgaven av dette her så kunne vi kunne se på den med den store Sen


dette er da altså Codex Hardenbergianus det som vi skal se nå om et øyeblikk der ja.


%eee det£ dette inne i det som heiter arvebolken der står %foreign.

eee det dette inne i det som heiter arvebolken der står <foreign>


dei seks fyrste kapitla er det som som heiter kvinnegifting og det var eigne bolkar i Gulatingslova vanlegvis ikkje i Landslova, men her har dei altså markert at her begynner sjølve arverekkjefølgja.

dei seks fyrste kapitla er det som som heiter kvinnegifting og det var eigne bolkar i Gulatingslova vanlegvis ikkje i Landslova men her har dei altså markert at her begynner sjølve arverekkjefølgja


dei seks fyrste kapitla det er kvinnegifting.


men men %eee altså nå vil jeg bare til protokollen bemerke at dessverre er stavangerutgaven gått tapt men det den var jo veldig mye finere.

men men altså nå vil jeg bare til protokollen bemerke at dessverre er stavangerutgaven gått tapt men det den var jo veldig mye finere.

men men eee altså nå vil jeg bare til protokollen bemerke at dessverre er stavangerutgaven gått tapt men det den var jo veldig mye finere


de er jo anonyme, men altså når man åpner et håndskrift for første gang og begynner å se du ser hvordan pennen har liksom truffet pergamentet strø£ streken og der slipper pennen du liksom kjenner jo nesten at skriveren snakker til deg.

de er jo anonyme, men altså når man åpner et håndskrift for første gang og begynner å se du ser hvordan pennen har liksom truffet pergamentet streken og der slipper pennen du liksom kjenner jo nesten at skriveren snakker til deg.

de er jo anonyme men altså når man åpner et håndskrift for første gang og begynner å se du ser hvordan pennen har liksom truffet pergamentet strø streken og der slipper pennen du liksom kjenner jo nesten at skriveren snakker til deg


og du %eee man får et litt personlig forhold til liksom selve dette teksten, du ser han har slitt sittet over dette håndskriftet gjennom måneder og som sagt altså dette her er jo en profesjonell skriver.

og du man får et litt personlig forhold til liksom selve dette teksten, du ser han har slitt sittet over dette håndskriftet gjennom måneder og som sagt altså dette her er jo en profesjonell skriver.

og du eee man får et litt personlig forhold til liksom selve dette teksten du ser han har slitt sittet over dette håndskriftet gjennom måneder og som sagt altså dette her er jo en profesjonell skriver


vi kan se at han har jo skrevet ganske regelmessig gjennom hele håndskriftet.


det er en del når det gjelder språket, islandske trekk, både i språkutforming art£ ortografien og også i de paleografiske trekkene.

det er en del når det gjelder språket, islandske trekk, både i språkutforming ortografien og også i de paleografiske trekkene.

det er en del når det gjelder språket islandske trekk både i språkutforming art ortografien og også i de paleografiske trekkene


for det er litt sånn særegenheter som islendingene hadde for seg og mens nordmenn hadde sine egne visse egne %eee konvensjoner som vi kan skille mellom islandske og norske.

for det er litt sånn særegenheter som islendingene hadde for seg og mens nordmenn hadde sine egne visse egne konvensjoner som vi kan skille mellom islandske og norske.

for det er litt sånn særegenheter som islendingene hadde for seg og mens nordmenn hadde sine egne visse egne eee konvensjoner som vi kan skille mellom islandske og norske


eller det kan være det forelegget som skriveren kopierte fra.


hvis det var fullt av islandske %eee trekk eller var skrevet av en islendingen så var det kunne man kopiere inn.

hvis det var fullt av islandske trekk eller var skrevet av en islendingen så var det kunne man kopiere inn.

hvis det var fullt av islandske eee trekk eller var skrevet av en islendingen så var det kunne man kopiere inn


rett og slett at det er det er en analfabet som bare har skrevet av det noen andre skrev.


ja nei man ble jo påvirket av %eee av både egen %eee eget språk og det som forelegget %eee sa.

ja nei man ble jo påvirket av av både egen eget språk og det som forelegget sa.

ja nei man ble jo påvirket av eee av både egen eee eget språk og det som forelegget eee sa


vil du kan du si noe nå om %eee femtini %foreign?

vil du kan du si noe nå om eee femtini <foreign>?


sånn fordi at du har lovet at på femtini %foreign, kan vi se det?

sånn fordi at du har lovet at på 59 %foreign, kan vi se det?

sånn fordi at du har lovet at på femtini <foreign> kan vi se det?


femtini %foreign der er det et eksempel på den særegenheten som de snakker om her.

59 der er det et eksempel på den særegenheten som de snakker om her.

femtini <foreign> der er det et eksempel på den særegenheten som de snakker om her


altså vi det kan være at vi vet litt mer om den skriveren enn det %eee enn det vi gjør om mange av de andre skriverne og det er at det også er et skrivermiljø på Island som vi kan knytte til et spesielt kloster som heter Helgafellklostret.

altså vi det kan være at vi vet litt mer om den skriveren enn det enn det vi gjør om mange av de andre skriverne og det er at det også er et skrivermiljø på Island som vi kan knytte til et spesielt kloster som heter Helgafellklostret.

altså vi det kan være at vi vet litt mer om den skriveren enn det eee enn det vi gjør om mange av de andre skriverne og det er at det også er et skrivermiljø på Island som vi kan knytte til et spesielt kloster som heter Helgafellklostret


og der er det også skrevet en del lovbøker og den hånden som vi finner her i Codex Hardenbergianus finner vi også i et av lovhåndskriftene som er skrevet på Helgafell.


og så er spørsmålet da har de bare %eee blitt inspirert av hverandre og slik?

og så er spørsmålet da har de bare blitt inspirert av hverandre og slik?

og så er spørsmålet da har de bare eee blitt inspirert av hverandre og slik?


men det er i et av disse islandske så ser vi en hånd som vi altså tror er denne som har skrevet et stykke da i Jonsbok, den islandske landsloven, og så er det et avbrudd hvor en annen har overtatt.

men det er i et av disse islandske så ser vi en hånd som vi altså tror er denne som har skrevet et stykke da i Jonsbok den islandske landsloven og så er det et avbrudd hvor en annen har overtatt


og så altså saken er at vi kan se at han har først vært på Island og skrevet deler av en lovbok, så har han kommet til Norge og skrevet her.

og så altså saken er at vi kan se at han har først vært på Island og skrevet deler av en lovbok så har han kommet til Norge og skrevet her


om i løpet av Codex Herdenberg£ Hardenbergianus så legger han seg til noen nye vaner.

om i løpet av Codex Hardenbergianus så legger han seg til noen nye vaner.

om i løpet av Codex Herdenberg Hardenbergianus så legger han seg til noen nye vaner


men det betyr at det du egentlig sier at hvis denne teorien som jo er vanskelig å ver£ verifisere hundre prosent det er vanskelig å intervjue noen som som var der så sier at du kan følge en gitt munk eller skriftlærds håndskriftsutvikling ved å gjenkjenne tegn og se at han er der.

men det betyr at det du egentlig sier at hvis denne teorien som jo er vanskelig å verifisere 100% det er vanskelig å intervjue noen som som var der så sier at du kan følge en gitt munk eller skriftlærds håndskriftsutvikling ved å gjenkjenne tegn og se at han er der.

men det betyr at det du egentlig sier at hvis denne teorien som jo er vanskelig å ver verifisere hundre prosent det er vanskelig å intervjue noen som som var der så sier at du kan følge en gitt munk eller skriftlærds håndskriftsutvikling ved å gjenkjenne tegn og se at han er der


flytta antageligvis da til osl£ til til Bergen leid inn for å gjøre dette oppdraget på vegne av kongen %eee %eee og hoffet og skrive det ned.

flytta antageligvis da til til til Bergen leid inn for å gjøre dette oppdraget på vegne av kongen og hoffet og skrive det ned.

flytta antageligvis da til osl til til Bergen leid inn for å gjøre dette oppdraget på vegne av kongen eee eee og hoffet og skrive det ned


du ser at han er der i kanskje ett år, kanskje to, lenge nok til å på en måte f£ endre litt på skriftsorten sin og sånn og så er han tilbake og fortsetter med jobben han holdt på med på Island.

du ser at han er der i kanskje ett år, kanskje to, lenge nok til å på en måte endre litt på skriftsorten sin og sånn og så er han tilbake og fortsetter med jobben han holdt på med på Island.

du ser at han er der i kanskje ett år kanskje to lenge nok til å på en måte f endre litt på skriftsorten sin og sånn og så er han tilbake og fortsetter med jobben han holdt på med på Island


er det %eee er vi klare for å gå i dybden bli med forskeren inn?

er det er vi klare for å gå i dybden bli med forskeren inn?

er det eee er vi klare for å gå i dybden bli med forskeren inn?


altså de hadde to måter å skrive R-en på.


det ene var den rette, den som vi bruker, en stav og så en sånn liten kvist på siden.

det ene var den rette den som vi bruker en stav og så en sånn liten kvist på siden


og så var det en annen som kalles rotunda som ble skrevet obs etter en rund bokstav en O så bare hektet de på en sånn liten boble og så en liten strek ne£ nesten som en sånn stor R.

og så var det en annen som kalles rotunda som ble skrevet obs etter en rund bokstav en O så bare hektet de på en sånn liten boble og så en liten strek nesten som en sånn stor R.

og så var det en annen som kalles rotunda som ble skrevet obs etter en rund bokstav en O så bare hektet de på en sånn liten boble og så en liten strek ne nesten som en sånn stor R


og det som var vanlig var at etter O, etter B så kunne denne rotundaen stå og også etter denne %unint en sånn litt spesiell D med en litt rund %eee sånn stav.

og det som var vanlig var at etter O, etter B så kunne denne rotundaen stå og også etter denne en sånn litt spesiell D med en litt rund sånn stav.

og det som var vanlig var at etter O etter B så kunne denne rotundaen stå og også etter denne <unint> en sånn litt spesiell D med en litt rund eee sånn stav


men det denne skriveren da gjør i løpet av håndskriftet, han gjør det ikke i starten av %eee når han begynner å skrive, men mer og mer, det er at han også begynner å skrive etter andre bokstaver, for eksempel Y som ikke er noen rund bokstav.

men det denne skriveren da gjør i løpet av håndskriftet, han gjør det ikke i starten av når han begynner å skrive, men mer og mer, det er at han også begynner å skrive etter andre bokstaver, f.eks. Y som ikke er noen rund bokstav.

men det denne skriveren da gjør i løpet av håndskriftet han gjør det ikke i starten av eee når han begynner å skrive men mer og mer det er at han også begynner å skrive etter andre bokstaver for eksempel Y som ikke er noen rund bokstav


så det er jo og det er helt eget særegent for den skriveren, ikke vanlig.

så det er jo og det er helt eget særegent for den skriveren ikke vanlig


og det er derfor jeg hadde lyst til å vise litt her for hvis dere ser på den store finne L-en og så like etter den derre slutten på L-en så står det Y O ja du verden.

og det er derfor jeg hadde lyst til å vise litt her for hvis dere ser på den store finne Len og så like etter den derre slutten på Len så står det Y O ja du verden


Y kommer den her dette lille med en prikk og så kommer denne rotunda R-en, den litt rare hakket og også at den da forsvinner ned til venstre.

Y kommer den her dette lille med en prikk og så kommer denne rotunda Ren den litt rare hakket og også at den da forsvinner ned til venstre


det vanlige var at den forsvant bort i høyre, så det er også et eget trekk med denne skriveren.

det vanlige var at den forsvant bort i høyre så det er også et eget trekk med denne skriveren


og så drar han hjem til Island og i det som vi da ser at han da fortsatte med så er også dette trekket med.


nå ble jeg veldig begeistra for forskning.


altså de islandske skrivere som skrev for norske %eee i Norge de la til litt sånn norske trekk.

altså de islandske skrivere som skrev for norske i Norge de la til litt sånn norske trekk.

altså de islandske skrivere som skrev for norske eee i Norge de la til litt sånn norske trekk


de visste jo de klarte å skille på islandsk og norsk så de liksom prøvde å %eee være litt norske, men disse norske trekkene de har han skriveren allerede før han drar til Norge.

de visste jo de klarte å skille på islandsk og norsk så de liksom prøvde å være litt norske, men disse norske trekkene de har han skriveren allerede før han drar til Norge.

de visste jo de klarte å skille på islandsk og norsk så de liksom prøvde å eee være litt norske men disse norske trekkene de har han skriveren allerede før han drar til Norge


ok han har kanskje hatt norske forelegg eller sånn, men kan han ha vært i Norge før og fått opplæring her?

ok han har kanskje hatt norske forelegg eller sånn men kan han ha vært i Norge før og fått opplæring her?


nettopp %eee kan han til og med kan man ha hvis hvis vi ser på tolvhundretallet så ser vi konger som er strategiske i arbeidet med å utvikle loven som sådan.

nettopp kan han t.o.m. kan man ha hvis hvis vi ser på tolvhundretallet så ser vi konger som er strategiske i arbeidet med å utvikle loven som sådan.

nettopp eee kan han til og med kan man ha hvis hvis vi ser på tolvhundretallet så ser vi konger som er strategiske i arbeidet med å utvikle loven som sådan


ser vi her et hoff som er strategisk med å lære opp folk på Island for å hente de inn igjen for å få kunnskap?


og her er det altså en som vil ha et flott håndskrift, han vil ha en profesjonell skriver, og kanskje han da visste om denne mannen fordi han allerede har vært i Norge.

og her er det altså en som vil ha et flott håndskrift han vil ha en profesjonell skriver og kanskje han da visste om denne mannen fordi han allerede har vært i Norge


vi ha£ altså vi har ikke bevart noe annet i Norge av norske håndskrifter men og så har han blitt hentet.

vi altså vi har ikke bevart noe annet i Norge av norske håndskrifter men og så har han blitt hentet.

vi ha altså vi har ikke bevart noe annet i Norge av norske håndskrifter men og så har han blitt hentet


%eee det er velkjent sak at det var islandske skrivarar i Noreg og norske skrivar på Island.


spørsmål om norsk språk og islandsk språk og norske trekk og islandske trekk er eit innfløkt spørsmål.


Stephan Karlsson skreiv ei ei stor artikkel om islandsk bokeksport til Noreg, altså han sannsynleggjer då at nordmenn sendte bestillingar til Island og dei skreiv då for for det norske publikum.

Stephan Karlsson skreiv ei ei stor artikkel om islandsk bokeksport til Noreg altså han sannsynleggjer då at nordmenn sendte bestillingar til Island og dei skreiv då for for det norske publikum


så eg trur ikkje det er slik at ein har då sendt nokon til opplæring her eller der, men det var altså delar av den same kulturkretsen og norsk og islandsk var litt forskjellig men du kunne veksle.

så eg trur ikkje det er slik at ein har då sendt nokon til opplæring her eller der men det var altså delar av den same kulturkretsen og norsk og islandsk var litt forskjellig men du kunne veksle


nei men jeg må %eee jeg må spørre deg om noe Magnus for for nå er vi langt inn i bokstavene og det er jo heilt utrolig da og er jo noe av det unike og jeg må og bare understreke det som som Jørn sa dessverre så kan ikke alle bla i boka fordi at da har man ikke de tusen og to tusen og ti tusen åra vi skal ta vare på han.

nei men jeg må jeg må spørre deg om noe Magnus for for nå er vi langt inn i bokstavene og det er jo heilt utrolig da og er jo noe av det unike og jeg må og bare understreke det som som Jørn sa dessverre så kan ikke alle bla i boka fordi at da har man ikke de 1002 1010 1000 åra vi skal ta vare på han.

nei men jeg må eee jeg må spørre deg om noe Magnus for for nå er vi langt inn i bokstavene og det er jo heilt utrolig da og er jo noe av det unike og jeg må og bare understreke det som som Jørn sa dessverre så kan ikke alle bla i boka fordi at da har man ikke de tusen og to tusen og ti tusen åra vi skal ta vare på han


men man får sett noen oppslag og når han havner i utstillinga her nede så vil vi og skifte oppslagene innimellom så man kan komme tilbake til utstillinga cirka hvert sjette måned og se et nytt oppslag.

men man får sett noen oppslag og når han havner i utstillinga her nede så vil vi og skifte oppslagene innimellom så man kan komme tilbake til utstillinga ca. hvert sjette måned og se et nytt oppslag.


men men men de de illustrasjonene er altså i levende live noe heilt annet enn det en ser her fordi at de de er nesten tredimensjonale.


og du kan se gullet i en detalj som er det er magi rett og slett men det er jo en et innhold her òg Magnus og det det landlovsprosjektet som du har jobbet på %eee egentlig så har du hatt ditt private landslovenprosjekt i i femti år nesten %eee.

og du kan se gullet i en detalj som er det er magi rett og slett men det er jo en et innhold her òg Magnus og det det landlovsprosjektet som du har jobbet på egentlig så har du hatt ditt private landslovenprosjekt i i 50 år nesten %eee.

og du kan se gullet i en detalj som er det er magi rett og slett men det er jo en et innhold her òg Magnus og det det landlovsprosjektet som du har jobbet på eee egentlig så har du hatt ditt private landslovenprosjekt i i femti år nesten eee


%eee du har laget en faksimileutgave av denne boka %eee allerede på på på sytti åttitallet og du har gjort det på Gulatingsloven, du har transkribert, skrevet ned og så videre.

du har laget en faksimileutgave av denne boka allerede på på på 70 åttitallet og du har gjort det på Gulatingsloven, du har transkribert, skrevet ned og så videre.

eee du har laget en faksimileutgave av denne boka eee allerede på på på sytti åttitallet og du har gjort det på Gulatingsloven du har transkribert skrevet ned og så videre


det prosjektet vi er inni nå transkriberer jo ikke bare den utgaven her men alle variasjonene som vi har over Landsloven.


og da er det første jeg vil spørre om da er, er det stor variasjon mellom de ulike manuskriptene?

og da er det første jeg vil spørre om da er er det stor variasjon mellom de ulike manuskriptene?


%eee det er eit veldig godt spørsmål som eg er glad for å få.


det er ein stor variasjon og det er jo det vanlege i %eee mellomalderen at når du skreiv av tekstar så forandra du.

det er ein stor variasjon og det er jo det vanlege i mellomalderen at når du skreiv av tekstar så forandra du.

det er ein stor variasjon og det er jo det vanlege i eee mellomalderen at når du skreiv av tekstar så forandra du


du skapte nye tekstar og dette var legitimt.


det som overra£ kan overraska ein er at også ein juridisk tekst varierer veldig.

det som kan overraska ein er at også ein juridisk tekst varierer veldig.

det som overra kan overraska ein er at også ein juridisk tekst varierer veldig


det er store variasjon og vi har jo %eee når vi laga den utgåva som kjem ut til hausten %eee over trur vi har registrert over femti tusen variasjonar når vi har gått igjennom alle dei nesten hundre handskrifta vi har.

det er store variasjon og vi har jo når vi laga den utgåva som kjem ut til hausten over trur vi har registrert over 50000 variasjonar når vi har gått igjennom alle dei nesten 100 handskrifta vi har.

det er store variasjon og vi har jo eee når vi laga den utgåva som kjem ut til hausten eee over trur vi har registrert over femti tusen variasjonar når vi har gått igjennom alle dei nesten hundre handskrifta vi har


for da for da er det neste de£ femti tusen variasjoner på hundre manuskripter er mange og så så peker òg Jørn på at dette bare er et lite utvalg av de manuskriptene som har funnes.

for da for da er det neste 50000 variasjoner på 100 manuskripter er mange og så så peker òg Jørn på at dette bare er et lite utvalg av de manuskriptene som har funnes.

for da for da er det neste de femti tusen variasjoner på hundre manuskripter er mange og så så peker òg Jørn på at dette bare er et lite utvalg av de manuskriptene som har funnes


%eee og så har jeg da i min enfoldighet %eee nå har jeg studert historie på universitetet trodd at vi at jeg kjente innholdet i Magnus Lagabøtes Landslov fordi at det fantes en oversettelse Taranger som som vi leste høyt fra nå og det det fantes en tolkning en juridisk tolkning som sa det.

og så har jeg da i min enfoldighet nå har jeg studert historie på universitetet trodd at vi at jeg kjente innholdet i Magnus Lagabøtes Landslov fordi at det fantes en oversettelse Taranger som som vi leste høyt fra nå og det det fantes en tolkning en juridisk tolkning som sa det.

eee og så har jeg da i min enfoldighet eee nå har jeg studert historie på universitetet trodd at vi at jeg kjente innholdet i Magnus Lagabøtes Landslov fordi at det fantes en oversettelse Taranger som som vi leste høyt fra nå og det det fantes en tolkning en juridisk tolkning som sa det


%eee den til no %eee best gjeldande for å seie det sånn.

den til no best gjeldande for å seie det sånn.

eee den til no eee best gjeldande for å seie det sånn


det finst ei utgåve i trykt form i attenførtiåtte som blei kritisert allereie i attensyttini fordi den ikkje var god nok.

det finst ei utgåve i trykt form i 1848 som blei kritisert allereie i 1879 fordi den ikkje var god nok.


den utgåva frå attenførtiåtte har då stått heile tida til i haust %eee kjem det ei ny utgåve.

den utgåva frå 1848 har då stått heile tida til i haust kjem det ei ny utgåve.

den utgåva frå attenførtiåtte har då stått heile tida til i haust eee kjem det ei ny utgåve


denne utgåva byggjer ikkje på nokon vurderingar av kva som er tekstleg best og det er veldig vanskeleg å vite kva som er det tekstleg beste.


eg trur det er umogleg å kome tilbake til urlandslova ifrå tolvsyttifire så ein må velje med skjønn det som er best.

eg trur det er umogleg å kome tilbake til urlandslova ifrå 1274 så ein må velje med skjønn det som er best.


han hentar inn tekstar ifrå islandske lovbøker og han vel òg imellom variantar, så det er ein god tekst men det er ikkje den er ikkje utan lyte.

han hentar inn tekstar ifrå islandske lovbøker og han vel òg imellom variantar så det er ein god tekst men det er ikkje den er ikkje utan lyte


men denne her er jo så disse utgavene er jo da en sånn marg i norsk middelalderforskning i det hele tatt sant, altså førtiåtteutgaven er Kayser og Munch?

men denne her er jo så disse utgavene er jo da en sånn marg i norsk middelalderforskning i det hele tatt sant altså førtiåtteutgaven er Kayser og Munch?


sant så dette her er jo %eee fedrene ved ved den moderne norske historieskrivingens vugge, være seg det der med landsloven og her sitter vi fremdeles.

sant så dette her er jo fedrene ved ved den moderne norske historieskrivingens vugge, være seg det der med landsloven og her sitter vi fremdeles.

sant så dette her er jo eee fedrene ved ved den moderne norske historieskrivingens vugge være seg det der med landsloven og her sitter vi fremdeles


har de ka£ kan man bare spørre om det har de kan man tenke seg at variasjonen her har vært så store at de har hatt juridiske konsekvenser?

har de kan man bare spørre om det har de kan man tenke seg at variasjonen her har vært så store at de har hatt juridiske konsekvenser?

har de ka kan man bare spørre om det har de kan man tenke seg at variasjonen her har vært så store at de har hatt juridiske konsekvenser?


ja skal eg skal eg berre bruke mikrofon kanskje?


%eee eg eg eg skal eg skal re£ rett og slett bruka to minutt for dette er så viktig.

eg eg eg skal eg skal rett og slett bruka to minutt for dette er så viktig.

eee eg eg eg skal eg skal re rett og slett bruka to minutt for dette er så viktig


altså vi har vi har alle disse variasjonane.


no no %eee mange av dei %eee betyr ikkje noko reint juridisk fordi det for£ ulike formuleringar av det same.

no no mange av dei betyr ikkje noko reint juridisk fordi det ulike formuleringar av det same.

no no eee mange av dei eee betyr ikkje noko reint juridisk fordi det for ulike formuleringar av det same


det gjev nok tolkingsmoglegheiter men men likevel har det ikkje hatt direkte konsekvens, men så har vi mange %eee variasjonar som har det.

det gjev nok tolkingsmoglegheiter men men likevel har det ikkje hatt direkte konsekvens, men så har vi mange variasjonar som har det.

det gjev nok tolkingsmoglegheiter men men likevel har det ikkje hatt direkte konsekvens men så har vi mange eee variasjonar som har det


og det som er interessant med dette materialet, som som er blitt produsert av av Nasjonalbiblioteket og Landlovsprosjektet i lag med med Anna Horn og Magnus som heilt sentrale personar, det er jo at vi gjennom variasjonane får innblikk i ein juridisk diskusjon for sju hundre år sidan.

og det som er interessant med dette materialet, som som er blitt produsert av av Nasjonalbiblioteket og Landlovsprosjektet i lag med med Anna Horn og Magnus som heilt sentrale personar, det er jo at vi gjennom variasjonane får innblikk i ein juridisk diskusjon for 700 år sidan.

og det som er interessant med dette materialet som som er blitt produsert av av Nasjonalbiblioteket og Landlovsprosjektet i lag med med Anna Horn og Magnus som heilt sentrale personar det er jo at vi gjennom variasjonane får innblikk i ein juridisk diskusjon for sju hundre år sidan


for eksempel, kven må samtykka til ei kvinne sitt ekteskap?

for eksempel kven må samtykka til ei kvinne sitt ekteskap?


sannsynlegvis har kongen ønskt at ei kvinne åleine kan samtykke til eit ekteskap, men det er slettes ikkje alle dei som har skrive av som har vore einige.

sannsynlegvis har kongen ønskt at ei kvinne åleine kan samtykke til eit ekteskap men det er slettes ikkje alle dei som har skrive av som har vore einige


det£ dette må vi kunne kalle en ganske vesentlig juridisk variasjon.

det dette må vi kunne kalle en ganske vesentlig juridisk variasjon.


men som sa£ %eee grunnleggende prinsipper jeg vet at du har vært opptatt av dette her %unint forholdet mellom mellom teksten og %eee kapittelbetegnelsene sant.

men som grunnleggende prinsipper jeg vet at du har vært opptatt av dette her forholdet mellom mellom teksten og kapittelbetegnelsene sant.

men som sa eee grunnleggende prinsipper jeg vet at du har vært opptatt av dette her <unint> forholdet mellom mellom teksten og eee kapittelbetegnelsene sant


at én ting er teksten for selv om det da er et sånn vi tror Jørn når han sier det men %eee det må jo på en eller annen måte likevel ha vært et ideal å å bringe teksten som helhet noenlunde riktig videre.

at én ting er teksten for selv om det da er et sånn vi tror Jørn når han sier det men det må jo på en eller annen måte likevel ha vært et ideal å å bringe teksten som helhet noenlunde riktig videre.

at én ting er teksten for selv om det da er et sånn vi tror Jørn når han sier det men eee det må jo på en eller annen måte likevel ha vært et ideal å å bringe teksten som helhet noenlunde riktig videre


men men kapitteltitlene altså betegnelsene på hva den følgende teksten handler om det varierer mye, gjør det ikke det?

men men kapitteltitlene altså betegnelsene på hva den følgende teksten handler om det varierer mye gjør det ikke det?


jo altså det handler jo litt om hvor mye skjønte de av hva de skrev, altså var det liksom den der helt profesjonelle som bare produserte og skrev av og egentlig ikke forholdt seg til innholdet i en tekst?

jo altså det handler jo litt om hvor mye skjønte de av hva de skrev altså var det liksom den der helt profesjonelle som bare produserte og skrev av og egentlig ikke forholdt seg til innholdet i en tekst?


det er liksom litt dette her med en annen måte å forholde seg til skriftlighet på fra et sånn muntlig samfunn me£ og der mener jeg å ha sett en utvikling i titlene at i de eldste lovene så skriver de bare om en sak, om en sak, om en sak i titlene.

det er liksom litt dette her med en annen måte å forholde seg til skriftlighet på fra et sånn muntlig samfunn og der mener jeg å ha sett en utvikling i titlene at i de eldste lovene så skriver de bare om en sak, om en sak, om en sak i titlene.

det er liksom litt dette her med en annen måte å forholde seg til skriftlighet på fra et sånn muntlig samfunn me og der mener jeg å ha sett en utvikling i titlene at i de eldste lovene så skriver de bare om en sak om en sak om en sak i titlene


det ser du i Gulatingsloven for eksempel om en sak, om enda en sak og en£ enda en gang om saker.

det ser du i Gulatingsloven f.eks. om en sak, om enda en sak og enda en gang om saker.

det ser du i Gulatingsloven for eksempel om en sak om enda en sak og en enda en gang om saker


og for en lagmann som da skal inn og liksom finne den rette bestemmelsen for å dømme så er ikke det et så veldig stort hjelpemiddel når du bare står saker om saker om en sak.


mens i landsloven så er det mye mer den ja her står det hvis en mann gjør sånn.


da har jo disse titlene en liten funksjon eller hvis han gjør sånn.


her står det om hvis en %eee ja sånn og sånn, altså det står litt mer detaljert om innholdet og det viser jo også at liksom skriverne og folk generelt forholdt seg litt mer til innholdet, ikke bare at %eee tittelen var en konvensjon.

her står det om hvis en ja sånn og sånn, altså det står litt mer detaljert om innholdet og det viser jo også at liksom skriverne og folk generelt forholdt seg litt mer til innholdet, ikke bare at tittelen var en konvensjon.

her står det om hvis en eee ja sånn og sånn altså det står litt mer detaljert om innholdet og det viser jo også at liksom skriverne og folk generelt forholdt seg litt mer til innholdet ikke bare at eee tittelen var en konvensjon


og at og at dermed òg den de ulike kapitlene som du har forska på og vist til kapitteloverskriftene er om ikke av ulike måter å gruppere på så er det ulike måter å vektlegge innholdet på eller det er metadata rett og slett.


for eksempel så er det jo i denne %eee kvinnebolken da så er det et kapittel som handler om veldig mye altså det første kapittelet som handler om at det skal være en giftingsmann som skal forhandle med %eee den vordene brudgommens %eee for£ foreldre.

f.eks. så er det jo i denne kvinnebolken da så er det et kapittel som handler om veldig mye altså det første kapittelet som handler om at det skal være en giftingsmann som skal forhandle med den vordene brudgommens foreldre.

for eksempel så er det jo i denne eee kvinnebolken da så er det et kapittel som handler om veldig mye altså det første kapittelet som handler om at det skal være en giftingsmann som skal forhandle med eee den vordene brudgommens eee for foreldre


og det skal være sånn og det skal være medgift og det skal være tilgave fra mannen og de£ alt mulig sånn og også et sted altså.

og det skal være sånn og det skal være medgift og det skal være tilgave fra mannen og alt mulig sånn og også et sted altså.

og det skal være sånn og det skal være medgift og det skal være tilgave fra mannen og de alt mulig sånn og også et sted altså


det skal ikke i klær når det gjelder klær så skal det ikke være mer i kvinnens medgift enn en tredjedel for eksempel.


hun kan ikke liksom fø£ ta med seg hele garderoben og det er liksom min medgift, for det altså to tredjedeler av medgiften skulle også mannen kunne ha nytte av.

hun kan ikke liksom ta med seg hele garderoben og det er liksom min medgift, for det altså to tredjedeler av medgiften skulle også mannen kunne ha nytte av.

hun kan ikke liksom fø ta med seg hele garderoben og det er liksom min medgift for det altså to tredjedeler av medgiften skulle også mannen kunne ha nytte av


og i den tittelen i et av disse håndskriftene som da er dette vårt hovedhåndskrift til %eee den nye utgaven så skrev de ja om kvinnegifting og hvor mye kvinnen kan ha i medgift av av klær.

og i den tittelen i et av disse håndskriftene som da er dette vårt hovedhåndskrift til den nye utgaven så skrev de ja om kvinnegifting og hvor mye kvinnen kan ha i medgift av av klær.

og i den tittelen i et av disse håndskriftene som da er dette vårt hovedhåndskrift til eee den nye utgaven så skrev de ja om kvinnegifting og hvor mye kvinnen kan ha i medgift av av klær


det er den eneste tingen han trekker fram som viktig.


nå nærmer vi oss %eee slutten på denne seansen, men Jørn Øyrehagen Sunde tok to minutter.

nå nærmer vi oss slutten på denne seansen, men Jørn Øyrehagen Sunde tok to minutter.

nå nærmer vi oss eee slutten på denne seansen men Jørn Øyrehagen Sunde tok to minutter


%eee vi må kunne legge på de to minuttene for å se %eee navnetrekket til Helvig Hardenberg som har eid dette.

vi må kunne legge på de to minuttene for å se navnetrekket til Helvig Hardenberg som har eid dette.

eee vi må kunne legge på de to minuttene for å se eee navnetrekket til Helvig Hardenberg som har eid dette


får vi opp den siden med med hennes navnetrekk?


%eee hvem av dokker\dere vil peke og forklare?

eee hvem av dokker vil peke og forklare?


det det der har bibliotekene blitt mer liberale med årene vil jeg si.


ja nei jeg vil bare si %eee at %eee denne hånden her altså Gustav Storm i sin tid beskrev dette her som en stygg hånd altså håndskriften til Helvig Hardenberg en stygg hånd.

ja nei jeg vil bare si at denne hånden her altså Gustav Storm i sin tid beskrev dette her som en stygg hånd altså håndskriften til Helvig Hardenberg en stygg hånd.

ja nei jeg vil bare si eee at eee denne hånden her altså Gustav Storm i sin tid beskrev dette her som en stygg hånd altså håndskriften til Helvig Hardenberg en stygg hånd


ja i våre dager da prøver vi å ha litt mer objektive kriterier for å beskrive en håndskrift da det.


men %eee vel bare å få s£ vi må vi må stoppa og dvela et lite øyeblikk der fordi at når jeg begynte å snakke om Codex Hardenbergianus jeg tok jo litt tid bare å lære å uttale det %eee,

men vel bare å få vi må vi må stoppa og dvela et lite øyeblikk der fordi at når jeg begynte å snakke om Codex Hardenbergianus jeg tok jo litt tid bare å lære å uttale det %eee,

men eee vel bare å få s vi må vi må stoppa og dvela et lite øyeblikk der fordi at når jeg begynte å snakke om Codex Hardenbergianus jeg tok jo litt tid bare å lære å uttale det eee


noe annet kunne jeg ikke forestille meg.


så det var jo Magnus som fortalte meg at det var ei dame omtrent da i det N_R_K\NRK sto på trappa her %eee når vi kom hjem med manuskriptet.

så det var jo Magnus som fortalte meg at det var ei dame omtrent da i det NRK sto på trappa her når vi kom hjem med manuskriptet.

så det var jo Magnus som fortalte meg at det var ei dame omtrent da i det N R K sto på trappa her eee når vi kom hjem med manuskriptet


%eee så hvis vi da prøver å anta at det ikke bare er jeg som er ekstremt sjåvinistisk men at denne fordommen %eee er litt mer allmenn som så.

så hvis vi da prøver å anta at det ikke bare er jeg som er ekstremt sjåvinistisk men at denne fordommen er litt mer allmenn som så.

eee så hvis vi da prøver å anta at det ikke bare er jeg som er ekstremt sjåvinistisk men at denne fordommen eee er litt mer allmenn som så


veldig upraktisk nakkeplagg men altså %eee ko£ ko£ hvor %eee holdt på å si på en skala fra èn til ti hvor %eee hvor moderne kan %eee i forhold til til på en måte kvinnerolla, kvinnefrihet, kvinnemakt alle de elementene kan denne Helvig ha vært Anna?

veldig upraktisk nakkeplagg men altså hvor holdt på å si på en skala fra èn til ti hvor hvor moderne kan i forhold til til på en måte kvinnerolla, kvinnefrihet, kvinnemakt alle de elementene kan denne Helvig ha vært Anna?

veldig upraktisk nakkeplagg men altså eee ko ko hvor eee holdt på å si på en skala fra èn til ti hvor eee hvor moderne kan eee i forhold til til på en måte kvinnerolla kvinnefrihet kvinnemakt alle de elementene kan denne Helvig ha vært Anna?


er litt vanskelig å si altså nå var det mannen hennes var jo %eee var han stattholder eller lensherre på Bergenshus og så dro de tilbake til København igjen nei ja eller til Danmark.

er litt vanskelig å si altså nå var det mannen hennes var jo var han stattholder eller lensherre på Bergenshus og så dro de tilbake til København igjen nei ja eller til Danmark.

er litt vanskelig å si altså nå var det mannen hennes var jo eee var han stattholder eller lensherre på Bergenshus og så dro de tilbake til København igjen nei ja eller til Danmark


og han kan jo de kan jo ha fått tilgang til dette håndskriftet da de var i Bergen, men så er det det at på femtenhundretallet så skjer det noe.

og han kan jo de kan jo ha fått tilgang til dette håndskriftet da de var i Bergen men så er det det at på femtenhundretallet så skjer det noe


for det første så er jo Landsloven gjeldende rett fortsatt.


det var ikke på det tidspunktet at lansen£ ble Landsloven ble samlerobjekt.

det var ikke på det tidspunktet at ble Landsloven ble samlerobjekt.

det var ikke på det tidspunktet at lansen ble Landsloven ble samlerobjekt


det var heller senere da de trykte opp den ble trykt opp denne Kristian den fjerdes norske lov på sekstenhundretallet.


men det som skjedde var jo at alle disse danske lensherrene som kom hit de skjønte jo ingenting av det som sto i Landsloven så de det %mmm ble jo satt i gang en prosess om %eee med å oversette Landsloven til dansk.

men det som skjedde var jo at alle disse danske lensherrene som kom hit de skjønte jo ingenting av det som sto i Landsloven så de det ble jo satt i gang en prosess om med å oversette Landsloven til dansk.

men det som skjedde var jo at alle disse danske lensherrene som kom hit de skjønte jo ingenting av det som sto i Landsloven så de det mmm ble jo satt i gang en prosess om eee med å oversette Landsloven til dansk


og det kan jo hende at Rosenkrantz har fått tak i da en dansk oversettelse som han synes var mer hensiktsmessig også forærte d£ han da dette håndskrevet heller i gave til sin hustru så hun kunne ha noe pent å se på.

og det kan jo hende at Rosenkrantz har fått tak i da en dansk oversettelse som han synes var mer hensiktsmessig også forærte han da dette håndskrevet heller i gave til sin hustru så hun kunne ha noe pent å se på.

og det kan jo hende at Rosenkrantz har fått tak i da en dansk oversettelse som han synes var mer hensiktsmessig også forærte d han da dette håndskrevet heller i gave til sin hustru så hun kunne ha noe pent å se på


og men men det er jo ikke det eneste sant hennes mann var da Erik Rosenkrantz som bygget Rosenkranztårnet i Bergen.


%eee og om det er ene eller andre grunnen så er det Helvig %eee Hardenbergianus eller Hardenberg som tar dette manuskriptet med seg hjem og som har gitt oss navn til det og som altså nå er tilbake i Norge for første gang siden denne dama her tok det med seg.

og om det er ene eller andre grunnen så er det Helvig Hardenbergianus eller Hardenberg som tar dette manuskriptet med seg hjem og som har gitt oss navn til det og som altså nå er tilbake i Norge for første gang siden denne dama her tok det med seg.

eee og om det er ene eller andre grunnen så er det Helvig eee Hardenbergianus eller Hardenberg som tar dette manuskriptet med seg hjem og som har gitt oss navn til det og som altså nå er tilbake i Norge for første gang siden denne dama her tok det med seg


stjal det har det blitt sagt noen ganger men jeg tror ikke hun tenkte på det som det den gangen.


%eee men jeg vil s£ avslutte fordi at vi vi skal ha oss en liten pause.

men jeg vil avslutte fordi at vi vi skal ha oss en liten pause.

eee men jeg vil s avslutte fordi at vi vi skal ha oss en liten pause


det er ikke ferdig men jeg må spørre deg Magnus.


%eee Magnus Rindal %eee bor på Nasjonalbiblioteket.

Magnus Rindal bor på Nasjonalbiblioteket.

eee Magnus Rindal eee bor på Nasjonalbiblioteket


%eee jeg traff han første dag jeg var på jobb %eee inne på spesiallesesalen og vi treffes ofte og vi har snakket om dette en stund og du svarte meg den gangen når jeg spurte hva er det viktigste manuskriptet vi skal få inn så sa du Codex Hardenbergianus er det viktigste.

jeg traff han første dag jeg var på jobb inne på spesiallesesalen og vi treffes ofte og vi har snakket om dette en stund og du svarte meg den gangen når jeg spurte hva er det viktigste manuskriptet vi skal få inn så sa du Codex Hardenbergianus er det viktigste.

eee jeg traff han første dag jeg var på jobb eee inne på spesiallesesalen og vi treffes ofte og vi har snakket om dette en stund og du svarte meg den gangen når jeg spurte hva er det viktigste manuskriptet vi skal få inn så sa du Codex Hardenbergianus er det viktigste


%eee etter mi vurdering, men det er ein vanskelegare jobb, det er homilieboka Gamalnorsk homiliebok, den eldste norske boka.

eee etter mi vurdering men det er ein vanskelegare jobb det er homilieboka Gamalnorsk homiliebok den eldste norske boka


den ligg ved den arnamagnæanske samlinga i København.


viss du klarar det så skal vi ha eit nytt seminar.


og da tror kanskje dokker\dere det er slutt men det er det ikke i det hele tatt.

og da tror kanskje dere det er slutt men det er det ikke i det hele tatt.

og da tror kanskje dokker det er slutt men det er det ikke i det hele tatt


dokker\dere har fordi det er mange andre som ville ha de stolene.

dokker har fordi det er mange andre som ville ha de stolene


der ute kan dokker\dere ta en kikk på selve manuskriptet.

der ute kan dere ta en kikk på selve manuskriptet.

der ute kan dokker ta en kikk på selve manuskriptet


ikke stå for lenge for det er mange som vil kikke på veien.


når vi kommer tilbake igjen blir det musikk.


det blir opplesing og det blir en ny samtale denne gangen om loven og menneskene loven gjaldt for om samfunnet rundt så %foreign.

det blir opplesing og det blir en ny samtale denne gangen om loven og menneskene loven gjaldt for om samfunnet rundt så <foreign>


%eee hun er en av de fremste tolkene av de norske middelalderballadene, både i den måten dokker\dere hørte det nå, a cappella på noe som kan framstå kanskje som de ble sunget i si tid, og i å nyskape musikk på basis av denne tradisjonen.

hun er en av de fremste tolkene av de norske middelalderballadene, både i den måten dere hørte det nå, a cappella på noe som kan framstå kanskje som de ble sunget i si tid, og i å nyskape musikk på basis av denne tradisjonen.

eee hun er en av de fremste tolkene av de norske middelalderballadene både i den måten dokker hørte det nå a cappella på noe som kan framstå kanskje som de ble sunget i si tid og i å nyskape musikk på basis av denne tradisjonen


middelalderballadene de kommer til Norge i hoffet i Bergen hos Håkon, far til Magnus Lagabøte, i den perioden vi akkurat har snakket om, som en del av den europeiske impulsen.

middelalderballadene de kommer til Norge i hoffet i Bergen hos Håkon far til Magnus Lagabøte i den perioden vi akkurat har snakket om som en del av den europeiske impulsen


%eee vi vet det at melodiene og den tradisjonen kom i den perioden men så også vet vi at de blir sunget heilt fram til vår tid.


Kråkevisa %eee er en middelalderballade altså sanger som er sunget i Norge i åtte hundre år nesten sju åtte hundre år.

Kråkevisa er en middelalderballade altså sanger som er sunget i Norge i 800 år nesten sju 800 år.

Kråkevisa eee er en middelalderballade altså sanger som er sunget i Norge i åtte hundre år nesten sju åtte hundre år


men så er det vanskelig å vite hvem er de eldste og koss\hvordan var de før?

men så er det vanskelig å vite hvem er de eldste og hvordan var de før?

men så er det vanskelig å vite hvem er de eldste og koss var de før?


men akkurat denne balladen her vet vi noe om fordi at den beskriver et bruderov.


da tar en svensk stormann på dette tidspunktet er Norge Sverige og Danmark i stadig krig og en svensk stormann %eee som kalles %eee f£ %eee Folke Folke Algotsson, han stikker av med bruden til en dansk stormann.

da tar en svensk stormann på dette tidspunktet er Norge Sverige og Danmark i stadig krig og en svensk stormann som kalles Folke Folke Algotsson, han stikker av med bruden til en dansk stormann.

da tar en svensk stormann på dette tidspunktet er Norge Sverige og Danmark i stadig krig og en svensk stormann eee som kalles eee f eee Folke Folke Algotsson han stikker av med bruden til en dansk stormann


%eee og de har akkurat vært i krig %eee.


men når Folke da har stukket av med bruden til en dansk stormann hvor stikker han av?


%eee dette skjer på et gitt tidspunkt omtrent parallelt med altså ti år etter at at Landsloven kommer %eee og denne balladen som Øyonn framførte den vet vi at blir til på begynnelsen av trettenhundretallet, omtrent samtidig som kodeksen skrives ned.

dette skjer på et gitt tidspunkt omtrent parallelt med altså ti år etter at at Landsloven kommer og denne balladen som Øyonn framførte den vet vi at blir til på begynnelsen av trettenhundretallet, omtrent samtidig som kodeksen skrives ned.

eee dette skjer på et gitt tidspunkt omtrent parallelt med altså ti år etter at at Landsloven kommer eee og denne balladen som Øyonn framførte den vet vi at blir til på begynnelsen av trettenhundretallet omtrent samtidig som kodeksen skrives ned


så dokker\dere hørte nå faktisk så nært vi kan komme lyden og tonene som man kunne høre i Håkonshallen i Bergen i det noen leste høgt fra akkurat den kodeksen som ligger der ute.

så dere hørte nå faktisk så nært vi kan komme lyden og tonene som man kunne høre i Håkonshallen i Bergen i det noen leste høgt fra akkurat den kodeksen som ligger der ute.

så dokker hørte nå faktisk så nært vi kan komme lyden og tonene som man kunne høre i Håkonshallen i Bergen i det noen leste høgt fra akkurat den kodeksen som ligger der ute


og før vi nå går videre til til neste samtale så skal vi få òg høre %eee lovens ord.

og før vi nå går videre til til neste samtale så skal vi få òg høre lovens ord.

og før vi nå går videre til til neste samtale så skal vi få òg høre eee lovens ord


for siste gang i dag så skal Frank Kjosås få komme opp og nå skal han lese %eee Tyvebolk.

for siste gang i dag så skal Frank Kjosås få komme opp og nå skal han lese Tyvebolk.

for siste gang i dag så skal Frank Kjosås få komme opp og nå skal han lese eee Tyvebolk


så er det ikke sånn at %eee når vi nå har %eee har holdt på med med denne loven en stund så blir det lettere og lettere å skjønne hva som blir sagt?

så er det ikke sånn at når vi nå har har holdt på med med denne loven en stund så blir det lettere og lettere å skjønne hva som blir sagt?

så er det ikke sånn at eee når vi nå har eee har holdt på med med denne loven en stund så blir det lettere og lettere å skjønne hva som blir sagt?


dette her var jo ikke noe vanskelig i det hele tatt og det er for det det er vi som er blitt så kloke.


%eee vi er da kommet til %eee den %eee den siste av de tre %eee samtalene og den handler om %eee loven og samfunnet rundt.

vi er da kommet til den den siste av de tre samtalene og den handler om loven og samfunnet rundt.

eee vi er da kommet til eee den eee den siste av de tre eee samtalene og den handler om eee loven og samfunnet rundt


%eee Anne Irene er er har har %eee doktorgrad på seksualitet, rett og rettspraksis og reformasjonen i Norge.

Anne Irene er er har har doktorgrad på seksualitet, rett og rettspraksis og reformasjonen i Norge.

eee Anne Irene er er har har eee doktorgrad på seksualitet rett og rettspraksis og reformasjonen i Norge


mens Ole Albert er doktorgradsstipendiat på på Blindern og har et prosjekt om hvordan eder og mer bestemte nektelseseder ble brukt som bevis i de norske lovene fra middelalderen.


og hvis vi skulle ta utgangspunkt i %eee i det som %eee Frank Kjosås leste her om hvordan man hanskes med med folk som ikke bare stjeler men som fortsetter å gjøre det, hva kan vi si om om det samfunnet som %eee som disse lovene forteller om?

og hvis vi skulle ta utgangspunkt i i det som Frank Kjosås leste her om hvordan man hanskes med med folk som ikke bare stjeler men som fortsetter å gjøre det, hva kan vi si om om det samfunnet som som disse lovene forteller om?

og hvis vi skulle ta utgangspunkt i eee i det som eee Frank Kjosås leste her om hvordan man hanskes med med folk som ikke bare stjeler men som fortsetter å gjøre det hva kan vi si om om det samfunnet som eee som disse lovene forteller om?