altså det er noe med å skrive på måter som appellerer til folk som ikke nødvendigvis er akademikere eller som er som ikke v£ leser historiebøker hver dag og tung teori og og og faglitteratur hele tida %eee så det er noe med at du jeg prøver å skrive på måter som kan være breiere appellerende da.

altså det er noe med å skrive på måter som appellerer til folk som ikke nødvendigvis er akademikere eller som er som ikke leser historiebøker hver dag og tung teori og og og faglitteratur hele tida så det er noe med at du jeg prøver å skrive på måter som kan være breiere appellerende da.

altså det er noe med å skrive på måter som appellerer til folk som ikke nødvendigvis er akademikere eller som er som ikke v leser historiebøker hver dag og tung teori og og og faglitteratur hele tida eee så det er noe med at du jeg prøver å skrive på måter som kan være breiere appellerende da


og de ka£ og folk kan jo finne på å lese en biografi om Napoleon på en måte mens de kan an£ antakeligvis ikke sette seg ned og lese medisinalberetninger da, så da gjør du jo gjør du jo historien om %eee vanlige folk levende på sa£ på samme måte som historien om store folk.

og de og folk kan jo finne på å lese en biografi om Napoleon på en måte mens de kan antakeligvis ikke sette seg ned og lese medisinalberetninger da, så da gjør du jo gjør du jo historien om vanlige folk levende på på samme måte som historien om store folk.

og de ka og folk kan jo finne på å lese en biografi om Napoleon på en måte mens de kan an antakeligvis ikke sette seg ned og lese medisinalberetninger da så da gjør du jo gjør du jo historien om eee vanlige folk levende på sa på samme måte som historien om store folk


ja og får individualisert den for det er vel noe med at du %unint når du får løfta fram enkeltindivider så er det mykje\mye lettere og på en måte få et et forhold til det du leser tror jeg.

ja og får individualisert den for det er vel noe med at du når du får løfta fram enkeltindivider så er det mye lettere og på en måte få et et forhold til det du leser tror jeg.

ja og får individualisert den for det er vel noe med at du <unint> når du får løfta fram enkeltindivider så er det mykje lettere og på en måte få et et forhold til det du leser tror jeg


det er noe med altså du altså det er ikke uten grunn at biografier er et veldig populært populære bøker det selges mykje\mye av %eee og skrives mye av.

det er noe med altså du altså det er ikke uten grunn at biografier er et veldig populært populære bøker det selges mye av og skrives mye av.

det er noe med altså du altså det er ikke uten grunn at biografier er et veldig populært populære bøker det selges mykje av eee og skrives mye av


%eee og det er noe sånn hen\dette er en slags sånn minibiografier over vanlige folk i en %eee i en %eee hundreogfemtiårsperiode.

og det er noe sånn dette er en slags sånn minibiografier over vanlige folk i en i en hundreogfemtiårsperiode.

eee og det er noe sånn hen er en slags sånn minibiografier over vanlige folk i en eee i en eee hundreogfemtiårsperiode


kan vi få %eee noen eksempler eller på hvordan da medisinalberetningen har kommet til liv?

kan vi få noen eksempler eller på hvordan da medisinalberetningen har kommet til liv?

kan vi få eee noen eksempler eller på hvordan da medisinalberetningen har kommet til liv?


%eee ja %eee skal vi se det er ikke bare b£ basert på medisinalberetningene men det er hvert fall jeg kan lese et lite utdrag %eee.

ja skal vi se det er ikke bare basert på medisinalberetningene men det er hvert fall jeg kan lese et lite utdrag %eee.

eee ja eee skal vi se det er ikke bare b basert på medisinalberetningene men det er hvert fall jeg kan lese et lite utdrag eee


det her er vi da vorte\blitt kjent med Johan som %eee vokser opp da i i Skedsmo blir etterhvert sagbruksarbeider i Lillestrøm.

det her er vi da blitt kjent med Johan som vokser opp da i i Skedsmo blir etterhvert sagbruksarbeider i Lillestrøm.

det her er vi da vorte kjent med Johan som eee vokser opp da i i Skedsmo blir etterhvert sagbruksarbeider i Lillestrøm


altså Lillestrøm var jo en sagbrukskommune med flere sagbruk som lå %eee lå der.

altså Lillestrøm var jo en sagbrukskommune med flere sagbruk som lå lå der.

altså Lillestrøm var jo en sagbrukskommune med flere sagbruk som lå eee lå der


%eee og det er det kan lese litt så la oss bevege oss endra£ enda noen år framover i tid og inn på det lille kjøkkenet til Johans familie der husholdet er samlet rundt middagsbordet.

og det er det kan lese litt så la oss bevege oss enda noen år framover i tid og inn på det lille kjøkkenet til Johans familie der husholdet er samlet rundt middagsbordet.

eee og det er det kan lese litt så la oss bevege oss endra enda noen år framover i tid og inn på det lille kjøkkenet til Johans familie der husholdet er samlet rundt middagsbordet


hadde han nå enda hatt og så er det sitat varm kaffe til henne og helst et glass konjakk, som var da altså det er et sitat fra en kilde.

hadde han nå enda hatt og så er det sitat varm kaffe til henne og helst et glass konjakk som var da altså det er et sitat fra en kilde


det er en ja det stemmer, det er ikke %eee ut av det l£ l£ livsfortellingene eller l£ livshistoriene som er samla ut av %eee norsk fø£ folkeminne som ligger på folkemuseet som %eee livsfortellinger som folk har skrevet sjøl og fortalt sjøl.

det er en ja det stemmer, det er ikke ut av det livsfortellingene eller livshistoriene som er samla ut av norsk folkeminne som ligger på folkemuseet som livsfortellinger som folk har skrevet sjøl og fortalt sjøl.

det er en ja det stemmer det er ikke eee ut av det l l livsfortellingene eller l livshistoriene som er samla ut av eee norsk fø folkeminne som ligger på folkemuseet som eee livsfortellinger som folk har skrevet sjøl og fortalt sjøl


så det er en annen person som har sagt det eller som har skrevet det men som som jeg da legger i munnen til %eee Johan eller i tankene hans.

så det er en annen person som har sagt det eller som har skrevet det men som som jeg da legger i munnen til Johan eller i tankene hans.

så det er en annen person som har sagt det eller som har skrevet det men som som jeg da legger i munnen til eee Johan eller i tankene hans


og det er jo mange andre små detaljer der som på en måte er henta fra.


det %eee ja %emm altså hen\dette er jo på en måte gir jeg noe om informasjon og kunnskap om %eee altså lys altså korleis\hvordan du på en måte skumringstimen det gir noe om arbeidet altså t£ f£ korleis\hvordan han kom fra arbeidet ik£ %eee noe om vaske£ altså hennes husarbeid og vaskemetoder det kje£.

det ja altså dette er jo på en måte gir jeg noe om informasjon og kunnskap om altså lys altså hvordan du på en måte skumringstimen det gir noe om arbeidet altså hvordan han kom fra arbeidet noe om altså hennes husarbeid og vaskemetoder det.

det eee ja emm altså hen er jo på en måte gir jeg noe om informasjon og kunnskap om eee altså lys altså korleis du på en måte skumringstimen det gir noe om arbeidet altså t f korleis han kom fra arbeidet ik eee noe om vaske altså hennes husarbeid og vaskemetoder det kje


sånn at det er jo det det er en b£ b£ bitene med %eee det %unint litt mer litterære passasjene, dem er brutt opp med mer sånn tradisjonell historieformidling der jeg drøfter hva er det hen\denne kilden forteller?

sånn at det er jo det det er en bitene med det litt mer litterære passasjene, dem er brutt opp med mer sånn tradisjonell historieformidling der jeg drøfter hva er det denne kilden forteller?

sånn at det er jo det det er en b b bitene med eee det <unint> litt mer litterære passasjene dem er brutt opp med mer sånn tradisjonell historieformidling der jeg drøfter hva er det hen kilden forteller?


hva er forklaringen på det og så videre og så videre.

hva er forklaringen på det osv. og så videre.


og det er veldig flott skrevet jeg liker særlig det om %eee at de ikke kunne skru på parafinlampen ennå for da holder den ikke lenge nok, men så er det jo litt diktning også og når tenker du v£ har du liksom noe system for når du kan finne på når du kan bruke fantasien og eller hva fantasien din er basert på da?

og det er veldig flott skrevet jeg liker særlig det om at de ikke kunne skru på parafinlampen ennå for da holder den ikke lenge nok, men så er det jo litt diktning også og når tenker du har du liksom noe system for når du kan finne på når du kan bruke fantasien og eller hva fantasien din er basert på da?

og det er veldig flott skrevet jeg liker særlig det om eee at de ikke kunne skru på parafinlampen ennå for da holder den ikke lenge nok men så er det jo litt diktning også og når tenker du v har du liksom noe system for når du kan finne på når du kan bruke fantasien og eller hva fantasien din er basert på da?


og der er jo mi tol£ min på en måte påstand er jo at når vi skriver historie så har vi bestandig med oss et språk som vi har felles med skjønnlitteraturen.

og der er jo mi min på en måte påstand er jo at når vi skriver historie så har vi bestandig med oss et språk som vi har felles med skjønnlitteraturen.

og der er jo mi tol min på en måte påstand er jo at når vi skriver historie så har vi bestandig med oss et språk som vi har felles med skjønnlitteraturen


%eee og vi vi bygger sammen da språket vårt til nye %eee fortellinger som i seg sjøl har er meningsbærende, som har på en måte betydninger knytta til seg.

og vi vi bygger sammen da språket vårt til nye fortellinger som i seg sjøl har er meningsbærende, som har på en måte betydninger knytta til seg.

eee og vi vi bygger sammen da språket vårt til nye eee fortellinger som i seg sjøl har er meningsbærende som har på en måte betydninger knytta til seg


altså det er det er både på en måte beslektet med skjønnlitteraturen og det er %eee vitenskapelig på en måte og har en vitenskapelig signatur.

altså det er det er både på en måte beslektet med skjønnlitteraturen og det er vitenskapelig på en måte og har en vitenskapelig signatur.

altså det er det er både på en måte beslektet med skjønnlitteraturen og det er eee vitenskapelig på en måte og har en vitenskapelig signatur


for du har jo e£ gått veldig grundig til verks eg£ men når man leser det først så kan man tenke å det var jo en fin %eee scene på en måte som noen har funnet på men så går man inn og ser og så er det fotnoter også skjønne£ man ser inn i fotnoten og skjønner hvor hvorfor du har skrevet på akkurat den måten og akkurat den detaljen på den måten og sånn.

for du har jo gått veldig grundig til verks men når man leser det først så kan man tenke å det var jo en fin scene på en måte som noen har funnet på men så går man inn og ser og så er det fotnoter også man ser inn i fotnoten og skjønner hvor hvorfor du har skrevet på akkurat den måten og akkurat den detaljen på den måten og sånn.

for du har jo e gått veldig grundig til verks eg men når man leser det først så kan man tenke å det var jo en fin eee scene på en måte som noen har funnet på men så går man inn og ser og så er det fotnoter også skjønne man ser inn i fotnoten og skjønner hvor hvorfor du har skrevet på akkurat den måten og akkurat den detaljen på den måten og sånn


%emm det kan jeg jo %eee lese litt om jeg hopper da noen sider der jeg har diskutert litt mer om %eee jobben til han %eee til han Johan og og Karen og hva som skjedde med dem.

det kan jeg jo lese litt om jeg hopper da noen sider der jeg har diskutert litt mer om jobben til han til han Johan og og Karen og hva som skjedde med dem.

emm det kan jeg jo eee lese litt om jeg hopper da noen sider der jeg har diskutert litt mer om eee jobben til han eee til han Johan og og Karen og hva som skjedde med dem


og og litt sånn overordna perspektiv på på noen mønster for hva som korleis\hvordan utviklinga er i Skedsmo.

og og litt sånn overordna perspektiv på på noen mønster for hva som hvordan utviklinga er i Skedsmo.

og og litt sånn overordna perspektiv på på noen mønster for hva som korleis utviklinga er i Skedsmo


så fortsetter jeg da n£ %eee med at da Karen satt ved kjøkkenbordet med mørke tanker i sitt ellers lyse sinn, var det særlig redselen for sykdom som opptok henne.

så fortsetter jeg da med at da Karen satt ved kjøkkenbordet med mørke tanker i sitt ellers lyse sinn, var det særlig redselen for sykdom som opptok henne.

så fortsetter jeg da n eee med at da Karen satt ved kjøkkenbordet med mørke tanker i sitt ellers lyse sinn var det særlig redselen for sykdom som opptok henne


hun hadde s£ hys£ hostet stygt lenge  og hun kjente seg slapp og uvel.

hun hadde hostet stygt lenge og hun kjente seg slapp og uvel.

hun hadde s hys hostet stygt lenge  og hun kjente seg slapp og uvel


om nettene merket hun feberen som herjet i kroppen og de siste månedene var hun blitt tynn og mager.


Karen var ikke den eneste som slet med sykdom i %unint.

Karen var ikke den eneste som slet med sykdom i <unint>


og så kjem\kommer det da et sitat fra medisine£ medisinalberetninga.

og så kommer det da et sitat fra medisinalberetninga.

og så kjem det da et sitat fra medisine medisinalberetninga


sunnhetstilstanden var i det hele mindre god, navnlig flere steds på Romerike, hvor især en utbredt epidemi av difteri bidro til en fo£ til den forøkede sykeligheten sukket amtslegen i attenseksti.

sunnhetstilstanden var i det hele mindre god, navnlig flere steds på Romerike, hvor især en utbredt epidemi av difteri bidro til en til den forøkede sykeligheten sukket amtslegen i attenseksti.

sunnhetstilstanden var i det hele mindre god navnlig flere steds på Romerike hvor især en utbredt epidemi av difteri bidro til en fo til den forøkede sykeligheten sukket amtslegen i attenseksti


og fortsatte, ved siden av denne forekom også andre epidemier innen amtet, således av nervefeber, skarlagensfeber, blodgang, kikhoste og kusma.

og fortsatte ved siden av denne forekom også andre epidemier innen amtet således av nervefeber skarlagensfeber blodgang kikhoste og kusma


og så er på en måte min kommentar igjen de store epidemiene som tidligere hadde ført til skyhøye topper i dødsraten var på retur, men ble erstattet av sykdommer knyttet til s£ tettstedsutvikling, økt samferdsel, dårlige boforhold og slette hygienisk forhold.

og så er på en måte min kommentar igjen de store epidemiene som tidligere hadde ført til skyhøye topper i dødsraten var på retur, men ble erstattet av sykdommer knyttet til tettstedsutvikling, økt samferdsel, dårlige boforhold og slette hygienisk forhold.

og så er på en måte min kommentar igjen de store epidemiene som tidligere hadde ført til skyhøye topper i dødsraten var på retur men ble erstattet av sykdommer knyttet til s tettstedsutvikling økt samferdsel dårlige boforhold og slette hygienisk forhold


altså hen\her veksler jeg går jeg over til historikerkommentaren der jeg kommenterer på en måte det legen sier, altså kommenterer kilden som som historikere gjør i %eee ordinære historietekster.

altså her veksler jeg går jeg over til historikerkommentaren der jeg kommenterer på en måte det legen sier, altså kommenterer kilden som som historikere gjør i ordinære historietekster.

altså hen veksler jeg går jeg over til historikerkommentaren der jeg kommenterer på en måte det legen sier altså kommenterer kilden som som historikere gjør i eee ordinære historietekster


så hen\her har jeg på en måte et et avsnitt der jeg har både på en måte den fiktive si£ sy£ syntesetypen Karen, jeg har et direkte sitat fra medisinalberetninga, og jeg har min historiefaglige kommentar til det, så så den typen vekslinger er det mellom i hele boka da.

så her har jeg på en måte et et avsnitt der jeg har både på en måte den fiktive syntesetypen Karen, jeg har et direkte sitat fra medisinalberetninga, og jeg har min historiefaglige kommentar til det, så så den typen vekslinger er det mellom i hele boka da.

så hen har jeg på en måte et et avsnitt der jeg har både på en måte den fiktive si sy syntesetypen Karen jeg har et direkte sitat fra medisinalberetninga og jeg har min historiefaglige kommentar til det så så den typen vekslinger er det mellom i hele boka da


for det er jo sånn når det er av de og det var %eee smålenene hvor jeg er fra men %eee når det er X antall personer som har hatt tuberkulose da så er det jo plausibelt å anta at de har synes det var litt vanskelig og at det har at det er jo skjebner da i alle de tallene men som vi ikke har som vi har jo ikke tilgang til dem.

for det er jo sånn når det er av de og det var smålenene hvor jeg er fra men når det er X antall personer som har hatt tuberkulose da så er det jo plausibelt å anta at de har synes det var litt vanskelig og at det har at det er jo skjebner da i alle de tallene men som vi ikke har som vi har jo ikke tilgang til dem.

for det er jo sånn når det er av de og det var eee smålenene hvor jeg er fra men eee når det er X antall personer som har hatt tuberkulose da så er det jo plausibelt å anta at de har synes det var litt vanskelig og at det har at det er jo skjebner da i alle de tallene men som vi ikke har som vi har jo ikke tilgang til dem


mens vi vil jo kanskje vite noe om det likevel og du skriver jo en del liksom om om hvordan de føler seg %eee og da har du jo liksom.

mens vi vil jo kanskje vite noe om det likevel og du skriver jo en del liksom om om hvordan de føler seg og da har du jo liksom.

mens vi vil jo kanskje vite noe om det likevel og du skriver jo en del liksom om om hvordan de føler seg eee og da har du jo liksom


ja det er klart det det kan jeg jo ikke vite og jeg har jo jeg diskutere jo det mer grundig i et metodekapittel altså jeg jeg kan jo ikke vite hva menneskene følte før %eee så det har vi i liten grad kilder til %eee men jeg kan nå£ anta noe ut ifra altså generell historiekunnskap om %eee perioden.

ja det er klart det det kan jeg jo ikke vite og jeg har jo jeg diskutere jo det mer grundig i et metodekapittel altså jeg jeg kan jo ikke vite hva menneskene følte før så det har vi i liten grad kilder til men jeg kan anta noe ut ifra altså generell historiekunnskap om perioden.

ja det er klart det det kan jeg jo ikke vite og jeg har jo jeg diskutere jo det mer grundig i et metodekapittel altså jeg jeg kan jo ikke vite hva menneskene følte før eee så det har vi i liten grad kilder til eee men jeg kan nå anta noe ut ifra altså generell historiekunnskap om eee perioden


og %eee altså hva jeg mener på en måte er %eee fruktbar tolkning av det da.

og altså hva jeg mener på en måte er fruktbar tolkning av det da.

og eee altså hva jeg mener på en måte er eee fruktbar tolkning av det da


og så skriver jeg da om om nettopp tuberkulose, korleis\hvordan den ramma, hva vi vet om det sånn historiefaglig sett, altså hvem vart\ble ramma, %eee ko£ korleis\hvordan %eee utvikla seg sykdommen seg og så videre.

og så skriver jeg da om om nettopp tuberkulose, hvordan den ramma, hva vi vet om det sånn historiefaglig sett, altså hvem ble ramma, hvordan utvikla seg sykdommen seg og så videre.

og så skriver jeg da om om nettopp tuberkulose korleis den ramma hva vi vet om det sånn historiefaglig sett altså hvem vart ramma eee ko korleis eee utvikla seg sykdommen seg og så videre


så det òg er et eksempel på på en måte hvor du kom£ hvor jeg kombinerer da den fiktive personen med %eee kildene og òg %eee min historietolkning og k£ kommentar til det %qqq.

så det òg er et eksempel på på en måte hvor du hvor jeg kombinerer da den fiktive personen med kildene og òg min historietolkning og kommentar til det %qqq.

så det òg er et eksempel på på en måte hvor du kom hvor jeg kombinerer da den fiktive personen med eee kildene og òg eee min historietolkning og k kommentar til det qqq


jeg tenker at du må bruke på en måte dine egne menneskekunnskaper også og dine og hva du vet om følelser, mens de kunnskapene handler om hvordan folk føler seg nå.

jeg tenker at du må bruke på en måte dine egne menneskekunnskaper også og dine og hva du vet om følelser mens de kunnskapene handler om hvordan folk føler seg nå


tror du %eee tror du det er et belegg for å tro at folk f£ følte på lignende måter før?

tror du tror du det er et belegg for å tro at folk følte på lignende måter før?

tror du eee tror du det er et belegg for å tro at folk f følte på lignende måter før?


nei jeg tru£ jeg tru£ det er et veldig vanskelig spørsmål %eee.

nei jeg jeg det er et veldig vanskelig spørsmål %eee.

nei jeg tru jeg tru det er et veldig vanskelig spørsmål eee


jeg trur ikke det er sånn som s£ altså Sigrid Undset er jo ofte sitert på %eee altså et veldig kjent utsagn om at %eee der hun sier noe sånt som at menneskenes hjerter forandrer seg aldeles intet %eee.

jeg trur ikke det er sånn som altså Sigrid Undset er jo ofte sitert på altså et veldig kjent utsagn om at der hun sier noe sånt som at menneskenes hjerter forandrer seg aldeles intet %eee.

jeg trur ikke det er sånn som s altså Sigrid Undset er jo ofte sitert på eee altså et veldig kjent utsagn om at eee der hun sier noe sånt som at menneskenes hjerter forandrer seg aldeles intet eee


og det trur jo ikke jeg trur at det måten vi føler på hva vi føler og hva ka£ koss\hvordan vi uttrykker følelser d£ det er jo noe som er historisk foranderlig.

og det trur jo ikke jeg trur at det måten vi føler på hva vi føler og hva hvordan vi uttrykker følelser det er jo noe som er historisk foranderlig.

og det trur jo ikke jeg trur at det måten vi føler på hva vi føler og hva ka koss vi uttrykker følelser d det er jo noe som er historisk foranderlig


%eee men læll\likevel så tenker jeg jo at noe er det på en måte så altså dødsangst har sannsynligvis alle mennesker hatt.

men likevel så tenker jeg jo at noe er det på en måte så altså dødsangst har sannsynligvis alle mennesker hatt.

eee men læll så tenker jeg jo at noe er det på en måte så altså dødsangst har sannsynligvis alle mennesker hatt


%eee s£ s£ opplever du a£ å miste en unge så ha£ opplever du sorg.

opplever du å miste en unge så opplever du sorg.

eee s s opplever du a å miste en unge så ha opplever du sorg


%eee men men det det er kompliserte diskusjoner altså sånn at sånn at jeg shø£ mep£ men jeg mener jo at i akkurat de tilfellene jeg gir eks£ eksempler og prøver å si noe om følelser så er det %eee litt basert på kildene men og litt sånn at jeg jeg vil anta at %eee sånn kunne vært da òg.

men men det det er kompliserte diskusjoner altså sånn at sånn at jeg men jeg mener jo at i akkurat de tilfellene jeg gir eksempler og prøver å si noe om følelser så er det litt basert på kildene men og litt sånn at jeg jeg vil anta at sånn kunne vært da òg.

eee men men det det er kompliserte diskusjoner altså sånn at sånn at jeg shø mep men jeg mener jo at i akkurat de tilfellene jeg gir eks eksempler og prøver å si noe om følelser så er det eee litt basert på kildene men og litt sånn at jeg jeg vil anta at eee sånn kunne vært da òg


men jeg kan jo kildebelegge alt der og det er det jeg tenker som gir den friheten som den %eee skrivemåten gir og at altså at du det jeg bruker en generell historiekunnskap sjøl om ikke alt er kildebelagt.

men jeg kan jo kildebelegge alt der og det er det jeg tenker som gir den friheten som den skrivemåten gir og at altså at du det jeg bruker en generell historiekunnskap sjøl om ikke alt er kildebelagt.

men jeg kan jo kildebelegge alt der og det er det jeg tenker som gir den friheten som den eee skrivemåten gir og at altså at du det jeg bruker en generell historiekunnskap sjøl om ikke alt er kildebelagt


men dem var jo veldig fattige og det skriver du også litt om at de hadde på en måt£ de var veldig fattige med og de hadde samtidig var jo før egentlig arbeiderbevegelsen vokste fram i noen ordentlig grad så det ikke fantes nødvendigvis noe noe sånn de kunne kanaliseres ut i da den frustrasjonen over de forholdene man opplevde.

men dem var jo veldig fattige og det skriver du også litt om at de hadde på en de var veldig fattige med og de hadde samtidig var jo før egentlig arbeiderbevegelsen vokste fram i noen ordentlig grad så det ikke fantes nødvendigvis noe noe sånn de kunne kanaliseres ut i da den frustrasjonen over de forholdene man opplevde.

men dem var jo veldig fattige og det skriver du også litt om at de hadde på en måt de var veldig fattige med og de hadde samtidig var jo før egentlig arbeiderbevegelsen vokste fram i noen ordentlig grad så det ikke fantes nødvendigvis noe noe sånn de kunne kanaliseres ut i da den frustrasjonen over de forholdene man opplevde


det var jo en frustrasjon sikkert over %eee situasjonen altså over over sykdom over at det dem så, samtidig som %eee som %eee dem levde jo med det, dem var jo vant til det, dem var på en måte %eee dem var vant til sykdom på en helt helt anna måte enn vi er i dag.

det var jo en frustrasjon sikkert over situasjonen altså over over sykdom over at det dem så, samtidig som som dem levde jo med det, dem var jo vant til det, dem var på en måte dem var vant til sykdom på en helt helt anna måte enn vi er i dag.

det var jo en frustrasjon sikkert over eee situasjonen altså over over sykdom over at det dem så samtidig som eee som eee dem levde jo med det dem var jo vant til det dem var på en måte eee dem var vant til sykdom på en helt helt anna måte enn vi er i dag


ja og %unint du nevnte litt om det i stad men hele det her grepet med å bruke statistikk og virkelige fakta %eee til å dikte fram %eee personer som ikke har levd men som kunne ha levd %eee.

ja og du nevnte litt om det i stad men hele det her grepet med å bruke statistikk og virkelige fakta til å dikte fram personer som ikke har levd men som kunne ha levd %eee.

ja og <unint> du nevnte litt om det i stad men hele det her grepet med å bruke statistikk og virkelige fakta eee til å dikte fram eee personer som ikke har levd men som kunne ha levd eee


fikk du en del motbør %eee for det også i du nevnte at de vanlige leserne var de mer positive.

fikk du en del motbør for det også i du nevnte at de vanlige leserne var de mer positive.

fikk du en del motbør eee for det også i du nevnte at de vanlige leserne var de mer positive


ja %eee men men absolutt òg historikere altså det det har vært blanda der s£ vil jeg si jeg hæ ja takk takk %heh.

ja men men absolutt òg historikere altså det det har vært blanda der vil jeg si jeg hæ ja takk takk %heh.

ja eee men men absolutt òg historikere altså det det har vært blanda der s vil jeg si jeg hæ ja takk takk heh


%eee det jeg prøvde var jo å å invitere til en debatt.


jeg skulle ha ønska at vi kunne på en måte %eee tatt på alvor de grepene jeg gjør og så på en måte diskuterte dem, hva fungerer, hva fungerer ikke?

jeg skulle ha ønska at vi kunne på en måte tatt på alvor de grepene jeg gjør og så på en måte diskuterte dem, hva fungerer, hva fungerer ikke?

jeg skulle ha ønska at vi kunne på en måte eee tatt på alvor de grepene jeg gjør og så på en måte diskuterte dem hva fungerer hva fungerer ikke?


det vart\ble det ikke as£ det synes jeg er litt synd.

det ble det ikke det synes jeg er litt synd.

det vart det ikke as det synes jeg er litt synd


jeg synes at t£ på en måte at det var verdt å å f£ ta en sånn v£ faglig diskusjon om hva hvor langt fører det, hva %eee kan vi gjøre, hva kan vi ikke gjøre?

jeg synes at på en måte at det var verdt å å ta en sånn faglig diskusjon om hva hvor langt fører det, hva kan vi gjøre, hva kan vi ikke gjøre?

jeg synes at t på en måte at det var verdt å å f ta en sånn v faglig diskusjon om hva hvor langt fører det hva eee kan vi gjøre hva kan vi ikke gjøre?


%emm for det var jo ikke på en måte et et forsøk på å si at ikke si at hen\her har jeg svarene, hen\her er måten vi skal gjøre det på, men å si at hen\dette er én mulighet blant flere muligheter.

for det var jo ikke på en måte et et forsøk på å si at ikke si at her har jeg svarene, her er måten vi skal gjøre det på, men å si at dette er én mulighet blant flere muligheter.

emm for det var jo ikke på en måte et et forsøk på å si at ikke si at hen har jeg svarene hen er måten vi skal gjøre det på men å si at hen er én mulighet blant flere muligheter


korleis\hvilke andre muligheter er det ka£ korleis\hvordan kan vi gjøre ting på på nye måter?

hvilke andre muligheter er det hvordan kan vi gjøre ting på på nye måter?

korleis andre muligheter er det ka korleis kan vi gjøre ting på på nye måter?


at på en måte prøve å åpne opp feltet %eee nettopp ut ifra en sånn tanke om at henne\dette hen\her er %eee diskusjoner som vi må ta og det å prøve ut ting på en måte skal vi ikke være så redde for.

at på en måte prøve å åpne opp feltet nettopp ut ifra en sånn tanke om at dette her er diskusjoner som vi må ta og det å prøve ut ting på en måte skal vi ikke være så redde for.

at på en måte prøve å åpne opp feltet eee nettopp ut ifra en sånn tanke om at henne hen er eee diskusjoner som vi må ta og det å prøve ut ting på en måte skal vi ikke være så redde for


og særlig i akademia så skal vi ikke være redd for å å teste ut hvor vi kan %eee hvor langt vi kan gå.

og særlig i akademia så skal vi ikke være redd for å å teste ut hvor vi kan hvor langt vi kan gå.

og særlig i akademia så skal vi ikke være redd for å å teste ut hvor vi kan eee hvor langt vi kan gå


%ttt det blir jo et veldig fattig bilde av fortida hvis vi ikke har med fattigfolk siden de aller aller fleste var veldig fattige, og det blir jo også fattig forståelse av det hvis det eneste vi får vite om dem er statistikker og tall da, så jeg syns det er veldig vellykka.

ttt det blir jo et veldig fattig bilde av fortida hvis vi ikke har med fattigfolk siden de aller aller fleste var veldig fattige og det blir jo også fattig forståelse av det hvis det eneste vi får vite om dem er statistikker og tall da så jeg syns det er veldig vellykka


da takker jeg så mye for at du ville komme på premieren for Min kilde.


det kommer et helt nytt program for Nasjonalbiblioteket i neste uke.


%eee og så må jeg også nevne på lørdag så skal det holdes et veldig flott %eee foredrag i denne sal klokka to.

og så må jeg også nevne på lørdag så skal det holdes et veldig flott foredrag i denne sal klokka to.

eee og så må jeg også nevne på lørdag så skal det holdes et veldig flott eee foredrag i denne sal klokka to


det er Trygve Riiser Gundersen som er litteraturviter og forlegger som skal snakke om %eee haugianerbevegelsen og bøkene de leste.

det er Trygve Riiser Gundersen som er litteraturviter og forlegger som skal snakke om haugianerbevegelsen og bøkene de leste.

det er Trygve Riiser Gundersen som er litteraturviter og forlegger som skal snakke om eee haugianerbevegelsen og bøkene de leste


det tror jeg blir veldig veldig fint og jeg håper mange vil komme da.


tusen takk for at dere kom hit nå i kveld.


mitt navn er Marte-Kine Sandengen og jeg er utstillingsansvarlig i Nasjonalbiblioteket.

mitt navn er MarteKine Sandengen og jeg er utstillingsansvarlig i Nasjonalbiblioteket


vanligvis lager vi utstillinger her på huset der vi anstrenger oss for å formidle bøkenes innhold.


vi leter etter gode måter å formidle teksten på, vi fortolker og sammenligner, vi forsker og spekulerer i fortellingene.

vi leter etter gode måter å formidle teksten på vi fortolker og sammenligner vi forsker og spekulerer i fortellingene


om det så er bibelens budskap folkeeventyrenes folklore Wergelands høystemte diktning eller vig£ Vigdis Hjorts familiedrama så er det ikke det vi har vært opptatt av denne gangen.

om det så er bibelens budskap folkeeventyrenes folklore Wergelands høystemte diktning eller Vigdis Hjorts familiedrama så er det ikke det vi har vært opptatt av denne gangen.

om det så er bibelens budskap folkeeventyrenes folklore Wergelands høystemte diktning eller vig Vigdis Hjorts familiedrama så er det ikke det vi har vært opptatt av denne gangen


det som har vekket vår begeistring og interesse er hva slags format en bok er utgitt i, hva slags type innbinding boken har, og hva slags papir den er trykket på.

det som har vekket vår begeistring og interesse er hva slags format en bok er utgitt i hva slags type innbinding boken har og hva slags papir den er trykket på


med fare for å bli overfladiske har vi denne gangen konsentrert oss om boken som fysisk objekt om alt det som gjør at vi kan kjenne, se, lukte og høre en bok.

med fare for å bli overfladiske har vi denne gangen konsentrert oss om boken som fysisk objekt om alt det som gjør at vi kan kjenne se lukte og høre en bok


at Tormod Torfæus sin norgeshistorie er utgitt i stort format og på godt papir forteller oss mye om den sosiokulturelle statusen for nasjonal historieskriving på syttenhundretallet.


at Bjørnsons bondefortellinger om Synnøve Solbakken blir utgitt med den folkelige skriften Fraktur lenge etter at Antiqua ble brukt på hans øvrige forfatterskap forteller oss mye om hvilken lesergruppe boken henvendte seg til.


at boken om Snorre sel har illustrasjoner spekket med politisk symbolikk i utgivelsen fra nittenførtien mens den i en senere utgave fra nittensyttito har nye illustrasjoner som best kan karakteriseres som apolitiske viser med tydelighet hvordan den samfunnspolitiske konteksten har virket inn på utformingen av boken.

at boken om Snorre sel har illustrasjoner spekket med politisk symbolikk i utgivelsen fra 1941 mens den i en senere utgave fra 1972 har nye illustrasjoner som best kan karakteriseres som apolitiske viser med tydelighet hvordan den samfunnspolitiske konteksten har virket inn på utformingen av boken.


disse nye formene fører ikke bare til at bøkene får en ny økonomisk og sosiokulturell verdi, det fører også %eee til endringer i hvordan vi sanser en bok.

disse nye formene fører ikke bare til at bøkene får en ny økonomisk og sosiokulturell verdi, det fører også til endringer i hvordan vi sanser en bok.

disse nye formene fører ikke bare til at bøkene får en ny økonomisk og sosiokulturell verdi det fører også eee til endringer i hvordan vi sanser en bok


hvordan påvirker det oss at bøker som før var store eller kanskje små nå er like s£ like store på skjermen?

hvordan påvirker det oss at bøker som før var store eller kanskje små nå er like like store på skjermen?

hvordan påvirker det oss at bøker som før var store eller kanskje små nå er like s like store på skjermen?


lydboka leser du samtidig som du vasker huset.


på enkelte lesebrett kan du til og med velge å endre skrifttype etter egen preferanse.

på enkelte lesebrett kan du t.o.m. velge å endre skrifttype etter egen preferanse.


alt dette er gøy og interessant og tegn på at vi står midt oppi det største paradigmeskiftet siden Gutenberg en ypperlig anledning for oss i Nasjonalbiblioteket til å utforske buk£ bokformens betydning.

alt dette er gøy og interessant og tegn på at vi står midt oppi det største paradigmeskiftet siden Gutenberg en ypperlig anledning for oss i Nasjonalbiblioteket til å utforske bokformens betydning.

alt dette er gøy og interessant og tegn på at vi står midt oppi det største paradigmeskiftet siden Gutenberg en ypperlig anledning for oss i Nasjonalbiblioteket til å utforske buk bokformens betydning


jeg håper alle dere som er her i dag vil besøke utstillingen og reflektere over hva bokas form har å si for deg.


muligheten står der helt fram til attende januar tjuetjue.


sjølv om det er svært mange som har bidratt i arbeidet med det denne utstillingen vil jeg benytte anledningen her og nå til å løfte fram Anne Eidsfeldt spesielt for det store og imponerende arbeidet hun har gjort.


Anne er forskningsbibliotekar og %eee i Nasjonalbiblioteket og fagansvarlig for utstillingen Lause typer og stramme bind og den kan for de av dere som ikke allerede har vært der altså ses i rommet vis-a-vis %eee gangen her.

Anne er forskningsbibliotekar og i Nasjonalbiblioteket og fagansvarlig for utstillingen Lause typer og stramme bind og den kan for de av dere som ikke allerede har vært der altså ses i rommet vis-a-vis gangen her.

Anne er forskningsbibliotekar og eee i Nasjonalbiblioteket og fagansvarlig for utstillingen Lause typer og stramme bind og den kan for de av dere som ikke allerede har vært der altså ses i rommet visavis eee gangen her


og på hedersplass i utstillingen viser vi de to første norske trykte bøkene altså Missale Nidrosiense og Breviarium Nidrosiense.


det eg har prøvd å retta det, men det lar seg ikkje gjere.

det eg har prøvd å retta det men det lar seg ikkje gjere


det har kome på internett så det han heiter altså Hans, men danske kong Hans og hans son Christian er fortsatt\framleis konge i Noreg, Sverige og Danmark.

det har kome på internett så det han heiter altså Hans, men danske kong Hans og hans son Christian er framleis konge i Noreg, Sverige og Danmark.

det har kome på internett så det han heiter altså Hans men danske kong Hans og hans son Christian er fortsatt konge i Noreg Sverige og Danmark


fortsatt\framleis blir kongen valt som konge hvert_fall\iallfall formelt eller utpekt av riksrådet i alle tre rike.

framleis blir kongen valt som konge iallfall formelt eller utpekt av riksrådet i alle tre rike.

fortsatt blir kongen valt som konge hvert fall formelt eller utpekt av riksrådet i alle tre rike


dette skal òg ta slutt, men det veit ingen ennå.

dette skal òg ta slutt men det veit ingen ennå


i Noreg så er det %eee blir Knut Alvsson drept %eee.

i Noreg så er det blir Knut Alvsson drept %eee.

i Noreg så er det eee blir Knut Alvsson drept eee


det medfører effektivt at dette opprøret slås ned men fortsatt\framleis er misnøya stor, svært stor, men det finst ingen organisasjon %eee som kan fremma riksrådet og det norske folkets sak kanskje utanom éin.

det medfører effektivt at dette opprøret slås ned men framleis er misnøya stor, svært stor, men det finst ingen organisasjon som kan fremma riksrådet og det norske folkets sak kanskje utanom éin.

det medfører effektivt at dette opprøret slås ned men fortsatt er misnøya stor svært stor men det finst ingen organisasjon eee som kan fremma riksrådet og det norske folkets sak kanskje utanom éin


rariteten at Noreg er eit rike som eigentleg berre har éin nasjonal organisasjon og den er for sikkerheits skyld styrt frå Roma.


og denne kyrkjemakta, som altså ikkje veit at den snart er på veg til å forsvinna frå Noreg,

og denne kyrkjemakta som altså ikkje veit at den snart er på veg til å forsvinna frå Noreg


bestiller i femtennitten det største opplysnings- eller skolerings- eller kunnskaps- eller bokprosjektet i Noreg sidan Magnus Lagabøtes landslov blir nedskrive og spreidd til alle %eee embetsmenn alle domsavsigelser\domsavseiingar alle ting og storbønder i Noreg nesten %eee tre hundre år før.

bestiller i 1519 det største opplysnings- eller skolerings- eller kunnskaps- eller bokprosjektet i Noreg sidan Magnus Lagabøtes landslov blir nedskrive og spreidd til alle embetsmenn alle domsavseiingar alle ting og storbønder i Noreg nesten 300 år før.

bestiller i femtennitten det største opplysnings eller skolerings eller kunnskaps eller bokprosjektet i Noreg sidan Magnus Lagabøtes landslov blir nedskrive og spreidd til alle eee embetsmenn alle domsavsigelser alle ting og storbønder i Noreg nesten eee tre hundre år før


og det er Missale og breviariet Nidrosiensis.


dei bøkene er i utstillinga der inne og dei bøkene er då heilt nye.


det skal vere ein ny liturgi %eee ein samla liturgi ein missale som skal ligga i alle landets kyrkjer meir enn tolv hundre i talet eit breviarie som eigentleg er nesten er som ei pocketbok som prestar og geistlege skal ha med seg rundt i heile landet.

det skal vere ein ny liturgi ein samla liturgi ein missale som skal ligga i alle landets kyrkjer meir enn 1200 i talet eit breviarie som eigentleg er nesten er som ei pocketbok som prestar og geistlege skal ha med seg rundt i heile landet.

det skal vere ein ny liturgi eee ein samla liturgi ein missale som skal ligga i alle landets kyrkjer meir enn tolv hundre i talet eit breviarie som eigentleg er nesten er som ei pocketbok som prestar og geistlege skal ha med seg rundt i heile landet


det trykkast opp og bestillast frå Paris og frå København eit gigantprosjekt.


det er begynnelsen\byrjinga på den norske bokhistorie.

det er byrjinga på den norske bokhistorie.

det er begynnelsen på den norske bokhistorie


sant og utan denne historia så hadde vi då ikkje sete her i dag så då ville det vore heilt andre ting i biblioteket.


men for då å skape den derre tidsreiseillusjonen så skal det vere bitte lite grann musikk og det er då Lux illuxit som er ein sekvens altså ein %eee ein kyrkjeleg lovsong til bruk i messen og dei er til dels utskiftbare.

men for då å skape den derre tidsreiseillusjonen så skal det vere bitte lite grann musikk og det er då Lux illuxit som er ein sekvens altså ein ein kyrkjeleg lovsong til bruk i messen og dei er til dels utskiftbare.

men for då å skape den derre tidsreiseillusjonen så skal det vere bitte lite grann musikk og det er då Lux illuxit som er ein sekvens altså ein eee ein kyrkjeleg lovsong til bruk i messen og dei er til dels utskiftbare


og denne Lux illuxit %eee er ein av dei to som har ein særleg knyting tilknyting til Olavsfeiringa.

og denne Lux illuxit er ein av dei to som har ein særleg knyting tilknyting til Olavsfeiringa.

og denne Lux illuxit eee er ein av dei to som har ein særleg knyting tilknyting til Olavsfeiringa


så vi er midt inni inni denne kyrkjehistoria her og vi høyrer det då i opptak framført av Schola Santae Sunnivae.


også kan skal eg vinke til dokker når dokker kan komme inn.


alle som %eee skal bli intervjua i denne Arkivert-serien skal heretter komme inn på akkurat denne måten noko sånn lokalt lite Lucia-tog og spesielt latinistane frå skal komme inn sånn.

alle som skal bli intervjua i denne Arkivert-serien skal heretter komme inn på akkurat denne måten noko sånn lokalt lite Lucia-tog og spesielt latinistane frå skal komme inn sånn.

alle som eee skal bli intervjua i denne Arkivertserien skal heretter komme inn på akkurat denne måten noko sånn lokalt lite Luciatog og spesielt latinistane frå skal komme inn sånn


ja sant %eee og så no skal eg legge til også at som ein teknisk nyvinning så har vi nå ein sånn skjerm føre scenen sånn at vi ikkje skal sitte og brekke nakken på å sjå bak oss, så viss vi ser ned så er det verken i andakt eller i sjenanse.

ja sant og så no skal eg legge til også at som ein teknisk nyvinning så har vi nå ein sånn skjerm føre scenen sånn at vi ikkje skal sitte og brekke nakken på å sjå bak oss, så viss vi ser ned så er det verken i andakt eller i sjenanse.

ja sant eee og så no skal eg legge til også at som ein teknisk nyvinning så har vi nå ein sånn skjerm føre scenen sånn at vi ikkje skal sitte og brekke nakken på å sjå bak oss så viss vi ser ned så er det verken i andakt eller i sjenanse


ja her ser vi då dei to bøkene som dere\dokker kanskje har sett der inne allereie men dere\dokker ser dei på skjermen og vi har satt dei opp sånn for dere\dokker skal sjå at det eine den eine er ein stor bok sant det ser dere\dokker veldig tydeleg her.

ja her ser vi då dei to bøkene som dokker kanskje har sett der inne allereie men dokker ser dei på skjermen og vi har satt dei opp sånn for dokker skal sjå at det eine den eine er ein stor bok sant det ser dokker veldig tydeleg her.

ja her ser vi då dei to bøkene som dere kanskje har sett der inne allereie men dere ser dei på skjermen og vi har satt dei opp sånn for dere skal sjå at det eine den eine er ein stor bok sant det ser dere veldig tydeleg her


den skal ligge på alteret, den skal vere tydeleg og lett å lese til og med for dei som ikkje ser så godt og det gjorde kanskje ikkje prestane heller på den tida.

den skal ligge på alteret, den skal vere tydeleg og lett å lese t.o.m. for dei som ikkje ser så godt og det gjorde kanskje ikkje prestane heller på den tida.

den skal ligge på alteret den skal vere tydeleg og lett å lese til og med for dei som ikkje ser så godt og det gjorde kanskje ikkje prestane heller på den tida


og så er det den litle boken sant som dei skal ha når dei går rundt og har dei åtte daglege eller døgnlege messene.


så kan dei ha med seg kvar ein prest hadde ein sånn i handa slår opp og går rundt med den og %eee eg har eg har så vore så heldig å få lov til å halde desse i handa og kjent der vol£ den litle den er god å ha i handa.

så kan dei ha med seg kvar ein prest hadde ein sånn i handa slår opp og går rundt med den og eg har eg har så vore så heldig å få lov til å halde desse i handa og kjent der den litle den er god å ha i handa.

så kan dei ha med seg kvar ein prest hadde ein sånn i handa slår opp og går rundt med den og eee eg har eg har så vore så heldig å få lov til å halde desse i handa og kjent der vol den litle den er god å ha i handa


og den store er stor og den slår seg opp på ein veldig flott måte, så for å seie litt om det materielle, det er veldig stort og flott med det materielle altså då skjønner ein mye\mykje meir hvordan\korleis ting har fungert, så det skal vi ta med oss.

og den store er stor og den slår seg opp på ein veldig flott måte, så for å seie litt om det materielle, det er veldig stort og flott med det materielle altså då skjønner ein mykje meir korleis ting har fungert, så det skal vi ta med oss.

og den store er stor og den slår seg opp på ein veldig flott måte så for å seie litt om det materielle det er veldig stort og flott med det materielle altså då skjønner ein mye meir hvordan ting har fungert så det skal vi ta med oss


eg har liksom veid noka bøker men den har eg ikkje veid men den er liksom som du føler at det er liksom godt å ta han.


altså for er den er den til å ha i den er jo veldig tjukk sant?


%overlapping som dei ville seie på litt over ni hundre sider.

som dei ville seie på litt over 900 sider.

<overlapping> som dei ville seie på litt over ni hundre sider


ja den er noko sånt %eee og den har jo òg blitt %eee tjukkare fordi at den er rekonstruert den vi har då, så den har blitt litt tjukkare enn den eigentleg var og den %eee det derne ja.

ja den er noko sånt og den har jo òg blitt tjukkare fordi at den er rekonstruert den vi har då, så den har blitt litt tjukkare enn den eigentleg var og den det derne ja.

ja den er noko sånt eee og den har jo òg blitt eee tjukkare fordi at den er rekonstruert den vi har då så den har blitt litt tjukkare enn den eigentleg var og den eee det derne ja


berre for å ta det med ein gong for det at av dei to bøkene her missale og breviariet me skal snakka litt seinare om kor mange som blei trykt men men tolv hundre er eit minimumstal som er ganske trygt i alle fall %eee så har me tre av Missalen.

berre for å ta det med ein gong for det at av dei to bøkene her missale og breviariet me skal snakka litt seinare om kor mange som blei trykt men men 1200 er eit minimumstal som er ganske trygt i alle fall så har me tre av Missalen.

berre for å ta det med ein gong for det at av dei to bøkene her missale og breviariet me skal snakka litt seinare om kor mange som blei trykt men men tolv hundre er eit minimumstal som er ganske trygt i alle fall eee så har me tre av Missalen


me har tre eksemplar %eee i vårt bibliotek.

me har tre eksemplar eee i vårt bibliotek


ligg éin for sal i Sverige som ingen har råd til å kjøpa men breviariet som er den litle den har me ein kopi av og den er i tillegg samansett av ulike variantar som er sydd saman.


er det er det rett og s£ slett fordi at den eine har vore beskytta og lege stilt i kyrkja mens den andre den litle har vore på tur og blitt mye\mykje meir slitt?

er det er det rett og slett fordi at den eine har vore beskytta og lege stilt i kyrkja mens den andre den litle har vore på tur og blitt mykje meir slitt?

er det er det rett og s slett fordi at den eine har vore beskytta og lege stilt i kyrkja mens den andre den litle har vore på tur og blitt mye meir slitt?


det kan vere at det er derfor dei er er på ein måte brukt opp, men det er jo veldig vanskeleg å seie noko om sånne ting då men det er selvfølgelig\sjølvsagt den har vore ein meir ein bruksbok og %eee og den %eee Missale var jo lenger i bruk.

det kan vere at det er derfor dei er er på ein måte brukt opp, men det er jo veldig vanskeleg å seie noko om sånne ting då men det er sjølvsagt den har vore ein meir ein bruksbok og og den Missale var jo lenger i bruk.

det kan vere at det er derfor dei er er på ein måte brukt opp men det er jo veldig vanskeleg å seie noko om sånne ting då men det er selvfølgelig den har vore ein meir ein bruksbok og eee og den eee Missale var jo lenger i bruk


for når reformasjonen då kom så var det jo ikkje behov for prestar som gjekk rundt å bad bad bønner heile døgnet.


då kom der ein ny messebok, men i det mellomspranget der så hadde dei ikkje noko så då brukte dei jo då måtte dei jo bruke noko.

då kom der ein ny messebok men i det mellomspranget der så hadde dei ikkje noko så då brukte dei jo då måtte dei jo bruke noko


så då var det jo praktisk å ha den så den har liksom lege lengre i kyrkjene og kanskje ja sloppe unna på grunn av det.

så då var det jo praktisk å ha den så den har liksom lege lengre i kyrkjene og kanskje ja sloppe unna pga. det.


altså viss ein blar gjennom Missale den store boka %eee kva er det man\ein ser då altså korleis kan du beskriva det for meg?

altså viss ein blar gjennom Missale den store boka kva er det ein ser då altså korleis kan du beskriva det for meg?

altså viss ein blar gjennom Missale den store boka eee kva er det man ser då altså korleis kan du beskriva det for meg?


ja ef£ det fyrste det er måten å opne ein sånn stor bok på det er å halda han opp og så opne han la han falle opp så det er ein sånn %eee og det er ein veldig fin ting å gjere.

ja det fyrste det er måten å opne ein sånn stor bok på det er å halda han opp og så opne han la han falle opp så det er ein sånn og det er ein veldig fin ting å gjere.

ja ef det fyrste det er måten å opne ein sånn stor bok på det er å halda han opp og så opne han la han falle opp så det er ein sånn eee og det er ein veldig fin ting å gjere


og viss ein då skulle opne frå begynnelsen\byrjinga så ville ein jo se våpenskjoldet til Valkendorf.

og viss ein då skulle opne frå byrjinga så ville ein jo se våpenskjoldet til Valkendorf.

og viss ein då skulle opne frå begynnelsen så ville ein jo se våpenskjoldet til Valkendorf


her er våpenskjoldet og og til Erik Valkendorf og sk£ s£ kven vi£ vil du fortelje oss kven Erik Valkendorf er?

her er våpenskjoldet og og til Erik Valkendorf og kven vil du fortelje oss kven Erik Valkendorf er?

her er våpenskjoldet og og til Erik Valkendorf og sk s kven vi vil du fortelje oss kven Erik Valkendorf er?


han studerte i Greifswald og det må eg berre seie at ein av dei %eee breviariene vi har dei ligg i Greifswald som er hans stad.

han studerte i Greifswald og det må eg berre seie at ein av dei breviariene vi har dei ligg i Greifswald som er hans stad.

han studerte i Greifswald og det må eg berre seie at ein av dei eee breviariene vi har dei ligg i Greifswald som er hans stad


den det eiges av ein slektning eller av ein annan %overlapping nei ikkje av ein slektning det var feil å seie.

den det eiges av ein slektning eller av ein annan nei ikkje av ein slektning det var feil å seie.

den det eiges av ein slektning eller av ein annan <overlapping> nei ikkje av ein slektning det var feil å seie


men %eee kva eg skal seie om han han det seier noko om han at han var både ein firf£ ein kyrkjefyrste og ein verdsleg fyrste.

men kva eg skal seie om han han det seier noko om han at han var både ein ein kyrkjefyrste og ein verdsleg fyrste.

men eee kva eg skal seie om han han det seier noko om han at han var både ein firf ein kyrkjefyrste og ein verdsleg fyrste


og så ser vi òg mitraen oppå og der ikkje sånt pavemitraen eller biskopmitraen og så ser han %eee s£ posisjonskorset og vi ser bispestaven.

og så ser vi òg mitraen oppå og der ikkje sånt pavemitraen eller biskopmitraen og så ser han posisjonskorset og vi ser bispestaven.

og så ser vi òg mitraen oppå og der ikkje sånt pavemitraen eller biskopmitraen og så ser han eee s posisjonskorset og vi ser bispestaven


%eee og hans etterfølger er Olav Engelbrektsson som er den siste erkebiskopen og som til slutt må flykta frå landet %eee men det må eg seie at det gjer òg Erik Valkendorf.

og hans etterfølger er Olav Engelbrektsson som er den siste erkebiskopen og som til slutt må flykta frå landet men det må eg seie at det gjer òg Erik Valkendorf.

eee og hans etterfølger er Olav Engelbrektsson som er den siste erkebiskopen og som til slutt må flykta frå landet eee men det må eg seie at det gjer òg Erik Valkendorf


ja ja han må han må jo flykte eller han %eee han blir jo venn uvenner med Christian den andre og han blir jo òg uvenner med Sigbrit moren til Dyveke som er denne herne denne famøse historia.

ja ja han må han må jo flykte eller han han blir jo venn uvenner med Christian den andre og han blir jo òg uvenner med Sigbrit moren til Dyveke som er denne herne denne famøse historia.

ja ja han må han må jo flykte eller han eee han blir jo venn uvenner med Christian den andre og han blir jo òg uvenner med Sigbrit moren til Dyveke som er denne herne denne famøse historia


Va£ Valkendorf er jo ein av dei som samarbeider med å få samla inn medgifta til Elisabeth som Christian skal gifte seg med sant og ho vi£ då vil jo ikkje ho at %eee at det skal sitte Dyveke skal sitte der og vere kongen sin kjæraste.

Va Valkendorf er jo ein av dei som samarbeider med å få samla inn medgifta til Elisabeth som Christian skal gifte seg med sant og ho då vil jo ikkje ho at at det skal sitte Dyveke skal sitte der og vere kongen sin kjæraste.

Va Valkendorf er jo ein av dei som samarbeider med å få samla inn medgifta til Elisabeth som Christian skal gifte seg med sant og ho vi då vil jo ikkje ho at eee at det skal sitte Dyveke skal sitte der og vere kongen sin kjæraste


og Sigbrit vil i alle fall ikkje det Dyvekes mor ikkje sant så Valkendorf klarar jo å legge seg skikkeleg ut med denne mektige Sigbrit.


det er jo ein heilt heilt fantastisk historie altså.


men men det er jo òg på ein måte ja det er jo òg det er jo ikkje berre den herne historia her.


han trur jo her han har jo satt inn sin mann.


han har trossa dei norske %eee det norske dei norske teolo£ eller kyrkjelege og satt inn sin mann.

han har trossa dei norske det norske dei norske eller kyrkjelege og satt inn sin mann.

han har trossa dei norske eee det norske dei norske teolo eller kyrkjelege og satt inn sin mann


kor skummelt var det å bli uvennar med Christian den andre?


%heh det gjekk jo ikkje så godt då i dette tilfellet.


nei sant for dette her er jo då %eee for Valkendorf har formelt sett erkebispetittelen til sin død i femtentjueto %overlapping har han vore i Roma som han har stukke av til.

nei sant for dette her er jo då for Valkendorf har formelt sett erkebispetittelen til sin død i 1522 har han vore i Roma som han har stukke av til.

nei sant for dette her er jo då eee for Valkendorf har formelt sett erkebispetittelen til sin død i femtentjueto <overlapping> har han vore i Roma som han har stukke av til


men han blir då uvennar med Christian den andre etter at Christian den andre har satt i gong det stockholmske blodbad for å slå ned oppstanden i Sverige så Christian den andre er jo ein heilt vill figur her.


og òg ein fyr som då ifølge Valkendorf viss du hadde spurt han og han hadde sete her så ville han sagt at han utnemna heilt ukristelege biskopar sånn som biskopen av Oslo som han då hadde utpekt som som Valkendorf meinte var eit utyske enkelt og greitt.


men men i i forlengelsen\forlenginga av det for at me snakka altså om ei bok bestilt av ein dansk adelsmann som er biskop erkebiskop i Nidaros med ein norsk liturgi %eee ein biskop som må stikke av frå Christian den andre %eee etterfølgt av ein annan biskop som må stikke av.

men men i i forlenginga av det for at me snakka altså om ei bok bestilt av ein dansk adelsmann som er biskop erkebiskop i Nidaros med ein norsk liturgi ein biskop som må stikke av frå Christian den andre etterfølgt av ein annan biskop som må stikke av.

men men i i forlengelsen av det for at me snakka altså om ei bok bestilt av ein dansk adelsmann som er biskop erkebiskop i Nidaros med ein norsk liturgi eee ein biskop som må stikke av frå Christian den andre eee etterfølgt av ein annan biskop som må stikke av


det var faktisk faren hans som var med på på å drepa futen.


dei dreiv mye\mykje med futedrap på den tida òg.

dei dreiv mykje med futedrap på den tida òg.

dei dreiv mye med futedrap på den tida òg


%eee det eg trudde ofte at det var ein slags vits at man\ein dreiv og drepte\drap futen i Setesdal men det gjorde dei altså årleg.

det eg trudde ofte at det var ein slags vits at ein dreiv og drap futen i Setesdal men det gjorde dei altså årleg.

eee det eg trudde ofte at det var ein slags vits at man dreiv og drepte futen i Setesdal men det gjorde dei altså årleg


%eee å vere dansk fut i dalane i Noreg var ein skummel jobb %eee akkurat på på begynnelsen\byrjinga av femtenhundretalet og slutten av fjortenhundretalet.

å vere dansk fut i dalane i Noreg var ein skummel jobb akkurat på på byrjinga av femtenhundretalet og slutten av fjortenhundretalet.

eee å vere dansk fut i dalane i Noreg var ein skummel jobb eee akkurat på på begynnelsen av femtenhundretalet og slutten av fjortenhundretalet


men i alle fall desse to er kyrkjefyrstar %eee men dei er jo òg %eee politiske leiarar for den siste norske organisasjonen.

men i alle fall desse to er kyrkjefyrstar men dei er jo òg politiske leiarar for den siste norske organisasjonen.

men i alle fall desse to er kyrkjefyrstar eee men dei er jo òg eee politiske leiarar for den siste norske organisasjonen


dei sit jo der og dei og og Valkendorf prøver jo òg å komme seg til København for å snakke saken for riksrådet der men det er jo då det er jo då det skjer han kommer\kjem seg jo aldri der.

dei sit jo der og dei og og Valkendorf prøver jo òg å komme seg til København for å snakke saken for riksrådet der men det er jo då det er jo då det skjer han kjem seg jo aldri der.

dei sit jo der og dei og og Valkendorf prøver jo òg å komme seg til København for å snakke saken for riksrådet der men det er jo då det er jo då det skjer han kommer seg jo aldri der


men bøkene dei trykker og då vil eg %unint trekke Espen inn for at desse bøkene som då dei norske erkebiskopane trykker og som på mange måtar er dette erkebiskopsetet i Nidaros er jo då norsk i motsetning til kongen i København og eit riksråd som ikkje verkar.

men bøkene dei trykker og då vil eg trekke Espen inn for at desse bøkene som då dei norske erkebiskopane trykker og som på mange måtar er dette erkebiskopsetet i Nidaros er jo då norsk i motsetning til kongen i København og eit riksråd som ikkje verkar.

men bøkene dei trykker og då vil eg <unint> trekke Espen inn for at desse bøkene som då dei norske erkebiskopane trykker og som på mange måtar er dette erkebiskopsetet i Nidaros er jo då norsk i motsetning til kongen i København og eit riksråd som ikkje verkar


%eee eg kjenner ingen andre i_hvert_fall\iallfall.


%eee då vil eg først spørje deg altså f£ d£ det enkle spørsmålet fyrst.

då vil eg først spørje deg altså det enkle spørsmålet fyrst.

eee då vil eg først spørje deg altså f d det enkle spørsmålet fyrst


%eee altså Missale gir altså alle tekster for %eee messene i kirkeåret først og så ja det begynner med en kalender over alle %eee det er helgendager men også helligdager som faller på faste datoer.

altså Missale gir altså alle tekster for messene i kirkeåret først og så ja det begynner med en kalender over alle det er helgendager men også helligdager som faller på faste datoer.

eee altså Missale gir altså alle tekster for eee messene i kirkeåret først og så ja det begynner med en kalender over alle eee det er helgendager men også helligdager som faller på faste datoer


og så er det dette herre som er %eee %foreign altså som er da for kirkeåret.

og så er det dette herre som er altså som er da for kirkeåret.

og så er det dette herre som er eee <foreign> altså som er da for kirkeåret


og så er det messens fellesdel kanon og så er det så kommer det som heter %eee %foreign eller %foreign altså det er helgenåret og det det går jo da kronologisk også.

og så er det messens fellesdel kanon og så er det så kommer det som heter eller altså det er helgenåret og det det går jo da kronologisk også.

og så er det messens fellesdel kanon og så er det så kommer det som heter eee <foreign> eller <foreign> altså det er helgenåret og det det går jo da kronologisk også


ja %heh du jeg fikk ikke med hele innholdet men jeg vet ikke om det interesserer men.

ja du jeg fikk ikke med hele innholdet men jeg vet ikke om det interesserer men.

ja heh du jeg fikk ikke med hele innholdet men jeg vet ikke om det interesserer men


nei de har også en fellesdel som heter %foreign altså fellesdelen for helgener altså da da kan man har man nye helgener og så ka£ er det så brukte de gjerne ja %eee så kunne man gå til kommunene for å finne tekster.

nei de har også en fellesdel som heter altså fellesdelen for helgener altså da da kan man har man nye helgener og så er det så brukte de gjerne ja så kunne man gå til kommunene for å finne tekster.

nei de har også en fellesdel som heter <foreign> altså fellesdelen for helgener altså da da kan man har man nye helgener og så ka er det så brukte de gjerne ja eee så kunne man gå til kommunene for å finne tekster


men det det er av typen for biskoper som var martyrer og biskoper som ikke var martyrer og så videre altså i forskjellige kategorier.

men det det er av typen for biskoper som var martyrer og biskoper som ikke var martyrer osv. altså i forskjellige kategorier.


det det er jo kategoriar me brukar sjeldan i daglegtalen i dag, martyrbiskop, ikkje martyrbiskop, halvmartyr, kan komma til å bli martyrbiskop.

det det er jo kategoriar me brukar sjeldan i daglegtalen i dag martyrbiskop ikkje martyrbiskop halvmartyr kan komma til å bli martyrbiskop


det er liten tilvekst på martyrfronten %overlapping.

det er liten tilvekst på martyrfronten <overlapping>


men men men men %eee fordi at dette er altså det som du seier missalen i kyrkja som gjer oversikta breviariet som er meir utdjupande og og og fragmentert og gir meir og og %unint men.

men men men men fordi at dette er altså det som du seier missalen i kyrkja som gjer oversikta breviariet som er meir utdjupande og og og fragmentert og gir meir og og men.

men men men men eee fordi at dette er altså det som du seier missalen i kyrkja som gjer oversikta breviariet som er meir utdjupande og og og fragmentert og gir meir og og <unint> men


og der er det jo to så vidt eg skjøn£ altså tre bøygar ein må komma over.

og der er det jo to så vidt eg altså tre bøygar ein må komma over.

og der er det jo to så vidt eg skjøn altså tre bøygar ein må komma over


det er det jo òg mogleg å læra seg sjølv om dei færraste eg kjenner kan det.


%eee os£ men så nummer tre og det er der eg er veldig nysgjerrig for det at det sk£ held visstnok ikkje å lesa latin.

men så nummer tre og det er der eg er veldig nysgjerrig for det at det held visstnok ikkje å lesa latin.

eee os men så nummer tre og det er der eg er veldig nysgjerrig for det at det sk held visstnok ikkje å lesa latin


du må kunna lesa norrøn latin, og då er spørsmålet mitt kva er norrøn latin?

du må kunna lesa norrøn latin og då er spørsmålet mitt kva er norrøn latin?


ja det er vel altså det er jo slik at egentlig jeg synes at latinen i Norge er e£ altså latinen i Missale og breviariet er internasjonal.

ja det er vel altså det er jo slik at egentlig jeg synes at latinen i Norge er altså latinen i Missale og breviariet er internasjonal.

ja det er vel altså det er jo slik at egentlig jeg synes at latinen i Norge er e altså latinen i Missale og breviariet er internasjonal


og %eee d£ den har jo gamle røtter og altså %eee opprinnelsen ligger i noe som heter sakramentarier som var en oppsto i senantikken.

og den har jo gamle røtter og altså opprinnelsen ligger i noe som heter sakramentarier som var en oppsto i senantikken.

og eee d den har jo gamle røtter og altså eee opprinnelsen ligger i noe som heter sakramentarier som var en oppsto i senantikken


altså over de karolingiske sakramentariene da altså fra Karl den stores tid så var det de ble utvidet til missaler %eee altså man ja altså da ble b£ bønnene mange det kom inn sangtekster og ja.

altså over de karolingiske sakramentariene da altså fra Karl den stores tid så var det de ble utvidet til missaler altså man ja altså da ble bønnene mange det kom inn sangtekster og ja.

altså over de karolingiske sakramentariene da altså fra Karl den stores tid så var det de ble utvidet til missaler eee altså man ja altså da ble b bønnene mange det kom inn sangtekster og ja


det blir en mye større bok rett og slett.


og %eee det er da Missale som %eee kanskje har vært den vanligste bok i Norge altså i hvert fall så er det flest missaler som er dokumentert fysisk i dag.

og det er da Missale som kanskje har vært den vanligste bok i Norge altså i hvert fall så er det flest missaler som er dokumentert fysisk i dag.

og eee det er da Missale som eee kanskje har vært den vanligste bok i Norge altså i hvert fall så er det flest missaler som er dokumentert fysisk i dag


men så seier du at %unint skal eg berre dette dette er eit viktig spørsmål, dette må eg finne ut av.

men så seier du at skal eg berre dette dette er eit viktig spørsmål, dette må eg finne ut av.

men så seier du at <unint> skal eg berre dette dette er eit viktig spørsmål dette må eg finne ut av


du seier at sp£ %eee latinen i desse er internasjonal men står det i motsetning til la£ annan latin som du les frå i %eee perioden før i norrøne tekstar eller på latin?

du seier at latinen i desse er internasjonal men står det i motsetning til annan latin som du les frå i perioden før i norrøne tekstar eller på latin?

du seier at sp eee latinen i desse er internasjonal men står det i motsetning til la annan latin som du les frå i eee perioden før i norrøne tekstar eller på latin?


ja altså det man kan si at de gammelnorske latintekstene altså det begynner jo med Historia Norvegia Norges historie på midten av ellevehundretallet %eee den er faktisk altså i bunn og grunn så følger den klassisk grammatikk med visse sånne avvik.

ja altså det man kan si at de gammelnorske latintekstene altså det begynner jo med Historia Norvegia Norges historie på midten av ellevehundretallet den er faktisk altså i bunn og grunn så følger den klassisk grammatikk med visse sånne avvik.

ja altså det man kan si at de gammelnorske latintekstene altså det begynner jo med Historia Norvegia Norges historie på midten av ellevehundretallet eee den er faktisk altså i bunn og grunn så følger den klassisk grammatikk med visse sånne avvik


vi så også når det gjelder ortografi så avviker det jo fra standard klassisk latin men men da nå det er ganske rett opp og ned.


%eee og det vi har jo altså de tre store avf£ det er fire store litteraturverk.

og det vi har jo altså de tre store det er fire store litteraturverk.

eee og det vi har jo altså de tre store avf det er fire store litteraturverk


og den har dedisert til erkebiskop Øystein som jo er den altså viktige tidlige erkebiskop i Norge %eee.

og den har dedisert til erkebiskop Øystein som jo er den altså viktige tidlige erkebiskop i Norge eee


og og så er det da Passio Olavi som er knytta til selve erkebispesetet og som er helt som er samtidig, og der har jo erkebiskopen selv skrevet %eee en del av teksten.

og og så er det da Passio Olavi som er knytta til selve erkebispesetet og som er helt som er samtidig, og der har jo erkebiskopen selv skrevet en del av teksten.

og og så er det da Passio Olavi som er knytta til selve erkebispesetet og som er helt som er samtidig og der har jo erkebiskopen selv skrevet eee en del av teksten


og det og så er det da en tekst som kanskje har blitt til i Tønsberg.


det er om danenes ferd til Jerusalem som %eee ble til cirka år tolv hundre i Tønsberg og.

det er om danenes ferd til Jerusalem som ble til ca. år 1200 i Tønsberg og.

det er om danenes ferd til Jerusalem som eee ble til cirka år tolv hundre i Tønsberg og


%eee det det er en underlig form for latin.


det er %eee d£ no£ no£ veldig sånn senantikk %eee gan£ veldig maniert og %eee veldig ordrik og ganske ullen i formuleringene syns jeg sånn %heh.

det er veldig sånn senantikk veldig maniert og veldig ordrik og ganske ullen i formuleringene syns jeg sånn %heh.

det er eee d no no veldig sånn senantikk eee gan veldig maniert og eee veldig ordrik og ganske ullen i formuleringene syns jeg sånn heh


men men men ein rar ting rar sånn språkting med med dette her og og det blir jo litt borte i alle sidene men dette er også eller sånn.


sant fordi at det er éin side som er på norsk og kva slags %overlapping?

sant fordi at det er éin side som er på norsk og kva slags <overlapping>?


men kvifor er lista for det er altså sånn dette som me skjønner latin og eg prøver å få ut av han forskjellen på norsk norrøn latin og klassisk latin.


eg føler ikkje at eg har fått heilt svar ennå.


%emm v£ jammen det kan jeg da må jeg få lov å %heh jeg kan godt snakke litt om det men %heh %unint det var ikke det jeg trodde vi skulle snakke om i dag men.

jammen det kan jeg da må jeg få lov å jeg kan godt snakke litt om det men det var ikke det jeg trodde vi skulle snakke om i dag men.

emm v jammen det kan jeg da må jeg få lov å heh jeg kan godt snakke litt om det men heh <unint> det var ikke det jeg trodde vi skulle snakke om i dag men


altså %eee altså det med norsk latin %eee altså det s£ da vil jeg særlig gå til dokumentmaterialet altså.

altså altså det med norsk latin altså det da vil jeg særlig gå til dokumentmaterialet altså.

altså eee altså det med norsk latin eee altså det s da vil jeg særlig gå til dokumentmaterialet altså


for der %eee altså det er jo altså man ha£ det jeg har notert er jo at man har en veldig fasttømret terminologi altså for %eee de gammelnorske begrepene som for eksempel %foreign og %foreign og så videre som man støter på i sagalitteraturen og i gammelnorske dokumenter.

for der altså det er jo altså man det jeg har notert er jo at man har en veldig fasttømret terminologi altså for de gammelnorske begrepene som f.eks. og osv. som man støter på i sagalitteraturen og i gammelnorske dokumenter.

for der eee altså det er jo altså man ha det jeg har notert er jo at man har en veldig fasttømret terminologi altså for eee de gammelnorske begrepene som for eksempel <foreign> og <foreign> og så videre som man støter på i sagalitteraturen og i gammelnorske dokumenter


så dei har tatt dette inn veit ikkje som ein slags sånn derne kortversjon eller då seier eg nå sit eg å tenker litt.


%eee men det er tatt inn som eit sånt innlegg som ein sånn kortversjon eit sånn ja tenker eg.


ja for det er vel litt sånn diskutert kva det eigentleg er for noko for det er litt sånn merkeleg for nokon snakkar om at det er liksom litt sånn svenskaktig.


%eee nå er det kanskje nokon norrønfilologar som veit meir om det.


%eee Ivar Berg som har skrevet om det han mener vel egentlig at det er gan£ det er ganske standard norrønt fra annen halvdel av tolvhundretallet, altså det er egentlig en mye eldre språkform enn %eee.

Ivar Berg som har skrevet om det han mener vel egentlig at det er det er ganske standard norrønt fra annen halvdel av tolvhundretallet, altså det er egentlig en mye eldre språkform enn %eee.

eee Ivar Berg som har skrevet om det han mener vel egentlig at det er gan det er ganske standard norrønt fra annen halvdel av tolvhundretallet altså det er egentlig en mye eldre språkform enn eee


%eee som bekreftar teorien om avskrift men altså dei har henta inn fastedagane frå ein tekst som på dette tidspunktet er tre hundre år gammal, så du har då ein relativt moderne latin ifølge Espen i desse bøkene, mens du har ein anakron£ anakronistisk norrøn i den norske men det er trykt og det gjer at det er det fyrste trykte.

som bekreftar teorien om avskrift men altså dei har henta inn fastedagane frå ein tekst som på dette tidspunktet er 300 år gammal, så du har då ein relativt moderne latin ifølge Espen i desse bøkene, mens du har ein anakronistisk norrøn i den norske men det er trykt og det gjer at det er det fyrste trykte.

eee som bekreftar teorien om avskrift men altså dei har henta inn fastedagane frå ein tekst som på dette tidspunktet er tre hundre år gammal så du har då ein relativt moderne latin ifølge Espen i desse bøkene mens du har ein anakron anakronistisk norrøn i den norske men det er trykt og det gjer at det er det fyrste trykte


men me må anta for det d£ dette er jo eit tidspunkt kor norrønt er i ferd med å døy som språk altså som talespråk det er norrønt er blitt latin i betydning at det er eit skriftspråk man\ein bruker i jussen i Noreg men men som ein i færre og færre skjønner noko av %eee på det tidspunktet her.

men me må anta for det dette er jo eit tidspunkt kor norrønt er i ferd med å døy som språk altså som talespråk det er norrønt er blitt latin i betydning at det er eit skriftspråk ein bruker i jussen i Noreg men men som ein i færre og færre skjønner noko av på det tidspunktet her.

men me må anta for det d dette er jo eit tidspunkt kor norrønt er i ferd med å døy som språk altså som talespråk det er norrønt er blitt latin i betydning at det er eit skriftspråk man bruker i jussen i Noreg men men som ein i færre og færre skjønner noko av eee på det tidspunktet her


og den men he£ den teksten som er oppført som den fyrste trykte norske tekst er ifølge det som Espen seier nå faktisk allereie tre hundre år gammal og ute av bruk når han trykkast.

og den men den teksten som er oppført som den fyrste trykte norske tekst er ifølge det som Espen seier nå faktisk allereie 300 år gammal og ute av bruk når han trykkast.

og den men he den teksten som er oppført som den fyrste trykte norske tekst er ifølge det som Espen seier nå faktisk allereie tre hundre år gammal og ute av bruk når han trykkast


ja sant for dette her er jo det herre bildet her er jo %eee er jo nettopp eit bilde på situasjonen med den her rare blandinga og overraskande blandinga av kva som er nytt og kva som er gammalt i desse tekstane.

ja sant for dette her er jo det herre bildet her er jo er jo nettopp eit bilde på situasjonen med den her rare blandinga og overraskande blandinga av kva som er nytt og kva som er gammalt i desse tekstane.

ja sant for dette her er jo det herre bildet her er jo eee er jo nettopp eit bilde på situasjonen med den her rare blandinga og overraskande blandinga av kva som er nytt og kva som er gammalt i desse tekstane


for det at den som då det språket som er berar av det nye her er latinen og mens det norske er heilt arkaisk.


eg skal prøve å peika berre fortsett du skal eg peika etterpå.


sant og men det kommer\kjem jo til syne på bildet her også sant at missalen Missale har vore opna så ettertrykkeleg at fortida skinnar igjennom.

sant og men det kjem jo til syne på bildet her også sant at missalen Missale har vore opna så ettertrykkeleg at fortida skinnar igjennom.

sant og men det kommer jo til syne på bildet her også sant at missalen Missale har vore opna så ettertrykkeleg at fortida skinnar igjennom


nå skal me snart få komma inn i boka òg men før me går inn i boka så skal eg berre tenkte eg at me skulle ta det.


viss dokker ser her det er altså ryggen og me er nå i ei tid kor ei bok ikkje er ei bok sånn som me kjenner den då.


det er ei trykt bok men dei har berre trykt sidene.


bøker blir bundne blir levert utan bind og så bindast dei inn på staden eller eit bokbinderi.


i byane fanst det bokbinderi og her er då innbindingar og der ser me viss me ser nøye etter at innbindinga her har sin eigen tekst.


jo nå har %eee konserveringen og vært så vennlig å åpne opp så jeg kunne se hva det var.

jo nå har konserveringen og vært så vennlig å åpne opp så jeg kunne se hva det var.

jo nå har eee konserveringen og vært så vennlig å åpne opp så jeg kunne se hva det var


og det er %eee altså det er %eee et pergamentfragment som er hentet fra en messebok fra ellevehundretallet og åpenbart fra Tyskland, altså det er tysk musikknotasjon og ja %overlapping ja.

og det er altså det er et pergamentfragment som er hentet fra en messebok fra ellevehundretallet og åpenbart fra Tyskland, altså det er tysk musikknotasjon og ja ja.

og det er eee altså det er eee et pergamentfragment som er hentet fra en messebok fra ellevehundretallet og åpenbart fra Tyskland altså det er tysk musikknotasjon og ja <overlapping> ja


så det er altså sånn at %overlapping det dei har gjort er at dei har %eee bunde inn boka med ein gammal bok.

så det er altså sånn at det dei har gjort er at dei har bunde inn boka med ein gammal bok.

så det er altså sånn at <overlapping> det dei har gjort er at dei har eee bunde inn boka med ein gammal bok


er det den dei ikkje hadde bruk for lenger?


ja da e£ v£ da hadde man fått en ny fin trykt en og da kunne man kvitte sammen med den gamle og %eee men den gamle har nok vært i bruk.

ja da da hadde man fått en ny fin trykt en og da kunne man kvitte sammen med den gamle og men den gamle har nok vært i bruk.

ja da e v da hadde man fått en ny fin trykt en og da kunne man kvitte sammen med den gamle og eee men den gamle har nok vært i bruk


altså hvis innbindingen skjedde i Nidaros så har den nok vært i bruk altså %eee fordi dette er en bok eller et fragment av en bok av høy kvalitet og i stort format altså en type bok man ville finne i et senter.

altså hvis innbindingen skjedde i Nidaros så har den nok vært i bruk altså fordi dette er en bok eller et fragment av en bok av høy kvalitet og i stort format altså en type bok man ville finne i et senter.

altså hvis innbindingen skjedde i Nidaros så har den nok vært i bruk altså eee fordi dette er en bok eller et fragment av en bok av høy kvalitet og i stort format altså en type bok man ville finne i et senter


og %eee så %eee helt bak i permen og der er d£ syns det så lite og der er det også noen mindre lapper fra en bok som må være fra åttehundre- eller nihundretallet faktisk så ja men om ja.

og så helt bak i permen og der er syns det så lite og der er det også noen mindre lapper fra en bok som må være fra åttehundre- eller nihundretallet faktisk så ja men om ja.

og eee så eee helt bak i permen og der er d syns det så lite og der er det også noen mindre lapper fra en bok som må være fra åttehundre eller nihundretallet faktisk så ja men om ja


er det berre eg som blir lei meg for det at dei øydela den %overlapping vondt inni meg.

er det berre eg som blir lei meg for det at dei øydela den vondt inni meg.

er det berre eg som blir lei meg for det at dei øydela den <overlapping> vondt inni meg


jo men det er jo sånn som som psykologane har jo då i alt dei som dei har jo berre kassert dei gamle B_D_S_M-manualane\BDSM-manualane for diagnostisering av psykopatar for dei får ein ny så dette her er eigentleg berre %overlapping lenge før.

jo men det er jo sånn som som psykologane har jo då i alt dei som dei har jo berre kassert dei gamle BDSM-manualane for diagnostisering av psykopatar for dei får ein ny så dette her er eigentleg berre lenge før.

jo men det er jo sånn som som psykologane har jo då i alt dei som dei har jo berre kassert dei gamle B D S Mmanualane for diagnostisering av psykopatar for dei får ein ny så dette her er eigentleg berre <overlapping> lenge før


%heh kva er det som føregår i hovudet hans %eee?

heh kva er det som føregår i hovudet hans eee?


men men sant kan vi ikkje sant f£ %eee Bente du er jo då ekspert på det visuelle her sant og og sant det er noko med med det der litt sånn overraskande at her har man\ein og det er jo eit interessant spørsmål i seg sjølv %eee.

men men sant kan vi ikkje sant Bente du er jo då ekspert på det visuelle her sant og og sant det er noko med med det der litt sånn overraskande at her har ein og det er jo eit interessant spørsmål i seg sjølv %eee.

men men sant kan vi ikkje sant f eee Bente du er jo då ekspert på det visuelle her sant og og sant det er noko med med det der litt sånn overraskande at her har man og det er jo eit interessant spørsmål i seg sjølv eee


kvifor er det så viktig å gjere alle gudstenester like?


og når det er så viktig og det må man\ein jo tru då har med med liksom forholdet til gud og gjere at du i det heile tatt skal ha ein kyrkje så må det vere ein institusjon og det må vere eit einsarta forhold til gud kanskje og det du får då er éin manns våpenskjold bang på tittelsida og han dukkar jo opp igjen og igjen i desse bøkene.

og når det er så viktig og det må ein jo tru då har med med liksom forholdet til gud og gjere at du i det heile tatt skal ha ein kyrkje så må det vere ein institusjon og det må vere eit einsarta forhold til gud kanskje og det du får då er éin manns våpenskjold bang på tittelsida og han dukkar jo opp igjen og igjen i desse bøkene.

og når det er så viktig og det må man jo tru då har med med liksom forholdet til gud og gjere at du i det heile tatt skal ha ein kyrkje så må det vere ein institusjon og det må vere eit einsarta forhold til gud kanskje og det du får då er éin manns våpenskjold bang på tittelsida og han dukkar jo opp igjen og igjen i desse bøkene


kva er det han driv med altså kvifor %overlapping så opptatt Valkendorf av å komme til syne i desse bøkene?

kva er det han driv med altså kvifor så opptatt Valkendorf av å komme til syne i desse bøkene?

kva er det han driv med altså kvifor <overlapping> så opptatt Valkendorf av å komme til syne i desse bøkene?


han %emm han og %eee Øystein Ekroll har jo vist hvordan\korleis han synleggjer seg sjølv i oktogonen i Nidarosdomen der han har ordna %overlapping så setter han på ein måte seglet sitt for å vise at her har han vore.

han han og Øystein Ekroll har jo vist korleis han synleggjer seg sjølv i oktogonen i Nidarosdomen der han har ordna så setter han på ein måte seglet sitt for å vise at her har han vore.

han emm han og eee Øystein Ekroll har jo vist hvordan han synleggjer seg sjølv i oktogonen i Nidarosdomen der han har ordna <overlapping> så setter han på ein måte seglet sitt for å vise at her har han vore


men eg eg trur han gjer det jo kanskje av %eee personlege ting men eg trur òg han snakkar han vil konsolidere erkebispedømmet sitt Nidaros og liksom å vise litt musklar på ein måte eller va£ tydeleggjere at dette her er kva det er for noko.

men eg eg trur han gjer det jo kanskje av personlege ting men eg trur òg han snakkar han vil konsolidere erkebispedømmet sitt Nidaros og liksom å vise litt musklar på ein måte eller tydeleggjere at dette her er kva det er for noko.

men eg eg trur han gjer det jo kanskje av eee personlege ting men eg trur òg han snakkar han vil konsolidere erkebispedømmet sitt Nidaros og liksom å vise litt musklar på ein måte eller va tydeleggjere at dette her er kva det er for noko


du seier set merket ditt der og gjer det kjent og alle kan sjå det så det er veldig sånn konsoliderande tenker eg å bruke det.


altså det er ikkje hovmodig då å gjere det?


det er det ja og og ja du tenker at det er ein dødssynd å sette det %eee ja kanskje det.

det er det ja og og ja du tenker at det er ein dødssynd å sette det ja kanskje det.

det er det ja og og ja du tenker at det er ein dødssynd å sette det eee ja kanskje det


men eg tenker òg sånn parallelt viss ein vil gå litt fram i tid så ser vi jo reformasjonsbiblane hvordan\korleis då kongane s£ smeller opp portrettet sitt våpenskjoldet sitt og lis£ og det.

men eg tenker òg sånn parallelt viss ein vil gå litt fram i tid så ser vi jo reformasjonsbiblane korleis då kongane smeller opp portrettet sitt våpenskjoldet sitt og og det.

men eg tenker òg sånn parallelt viss ein vil gå litt fram i tid så ser vi jo reformasjonsbiblane hvordan då kongane s smeller opp portrettet sitt våpenskjoldet sitt og lis og det


så det er ikkje dei følger godt etter etterpå så han er jo ikkje aleine om å gjere den herne synleggjeringa og på alterskap eller kyrkjeinventar så ser ein det jo overalt.


så det var ganske utbreitt så viss det var dødssynd så var det jo mange som lå dårleg an tenker eg %heh så %unint.

så det var ganske utbreitt så viss det var dødssynd så var det jo mange som lå dårleg an tenker eg så %unint.

så det var ganske utbreitt så viss det var dødssynd så var det jo mange som lå dårleg an tenker eg heh så <unint>


og så så er det òg det %eee Erling eg veit ikkje om dette stemmer men dette er det er jo det dette er dei fyrste bøkene som trykkast for Noreg i det heile tatt altså dette dette er rett og slett den fysiske starten på den trykte bokhistoria.

og så så er det òg det Erling eg veit ikkje om dette stemmer men dette er det er jo det dette er dei fyrste bøkene som trykkast for Noreg i det heile tatt altså dette dette er rett og slett den fysiske starten på den trykte bokhistoria.

og så så er det òg det eee Erling eg veit ikkje om dette stemmer men dette er det er jo det dette er dei fyrste bøkene som trykkast for Noreg i det heile tatt altså dette dette er rett og slett den fysiske starten på den trykte bokhistoria


og viss du ser bokhistoria før det altså manuskripta eller det det som dei oppfattar som bøker så var jo alle dei of£ signerte i betydning at binde %eee innbindinga ville signalisere kven som eigde det kven si bok det var %eee kva bibliotek det tilhøyrde kven altså rang orden og så vidare.

og viss du ser bokhistoria før det altså manuskripta eller det det som dei oppfattar som bøker så var jo alle dei signerte i betydning at binde innbindinga ville signalisere kven som eigde det kven si bok det var kva bibliotek det tilhøyrde kven altså rang orden og så vidare.

og viss du ser bokhistoria før det altså manuskripta eller det det som dei oppfattar som bøker så var jo alle dei of signerte i betydning at binde eee innbindinga ville signalisere kven som eigde det kven si bok det var eee kva bibliotek det tilhøyrde kven altså rang orden og så vidare


me ser det i atlasa dine nedi kartsenteret at dei kom i ein form kor kor kongen bind det inn sjølv og signaliserer dette rundt det.


så dei har jo ingen veldig har jo ikkje e£ veldig mange generasjonars erfaring med trykkpressa og at dette er masseproduksjon så det at man\ein set seglet sitt på boka er jo eigentleg det man\ein alltid har gjort.

så dei har jo ingen veldig har jo ikkje veldig mange generasjonars erfaring med trykkpressa og at dette er masseproduksjon så det at ein set seglet sitt på boka er jo eigentleg det ein alltid har gjort.

så dei har jo ingen veldig har jo ikkje e veldig mange generasjonars erfaring med trykkpressa og at dette er masseproduksjon så det at man set seglet sitt på boka er jo eigentleg det man alltid har gjort


forskjellen at det kommer\kjem jækla mange eksemplar av denne boka her %eee sånn at det er ikkje eitt og eitt.

forskjellen at det kjem jækla mange eksemplar av denne boka her sånn at det er ikkje eitt og eitt.

forskjellen at det kommer jækla mange eksemplar av denne boka her eee sånn at det er ikkje eitt og eitt


ja ikkje sant det blir veldig %overlapping.

ja ikkje sant det blir veldig <overlapping>


og berre for å ta over til det for det det må me få klarlagt %eee.

og berre for å ta over til det for det det må me få klarlagt eee


ja ja det vi har jo %eee vi veit det vi veit om det er på ein måte sånn estimat for ein har jo ikkje noko kontraktar og kor mange det er så dei har regnt ut %eee kor mange dette skulle jo vere kj£ i alle kyrkjene i erkebispedømmet.

ja ja det vi har jo vi veit det vi veit om det er på ein måte sånn estimat for ein har jo ikkje noko kontraktar og kor mange det er så dei har regnt ut kor mange dette skulle jo vere i alle kyrkjene i erkebispedømmet.

ja ja det vi har jo eee vi veit det vi veit om det er på ein måte sånn estimat for ein har jo ikkje noko kontraktar og kor mange det er så dei har regnt ut eee kor mange dette skulle jo vere kj i alle kyrkjene i erkebispedømmet


og viss og det var ganske stort viss vi regner med liksom fastlands-Noreg også inkluderer Bohuslen og Herjedalen og så har vi Island som må leggast til og Ferøyene så blir dette her sånn cirka femten hundre kyrkjer.

og viss og det var ganske stort viss vi regner med liksom fastlands-Noreg også inkluderer Bohuslen og Herjedalen og så har vi Island som må leggast til og Ferøyene så blir dette her sånn ca. 1500 kyrkjer.

og viss og det var ganske stort viss vi regner med liksom fastlandsNoreg også inkluderer Bohuslen og Herjedalen og så har vi Island som må leggast til og Ferøyene så blir dette her sånn cirka femten hundre kyrkjer


og så må vi tenkte at %eee om breviariet i nokon kyrkjer var det jo meir enn éin prest så der trengte dei kanskje fleir så då kan ein liksom kanskje tenke attenhundre og dette er jo veldig store tal veldig veldig store tal.

og så må vi tenkte at om breviariet i nokon kyrkjer var det jo meir enn éin prest så der trengte dei kanskje fleir så då kan ein liksom kanskje tenke 1800 og dette er jo veldig store tal veldig veldig store tal.

og så må vi tenkte at eee om breviariet i nokon kyrkjer var det jo meir enn éin prest så der trengte dei kanskje fleir så då kan ein liksom kanskje tenke attenhundre og dette er jo veldig store tal veldig veldig store tal


men samtidig så %eee så er det jo òg ein %qqq den boka som ikkje blir trykt er ein pasjonale til meir privat bruk %eee den har vi ein kontrakt på.

men samtidig så så er det jo òg ein den boka som ikkje blir trykt er ein pasjonale til meir privat bruk den har vi ein kontrakt på.

men samtidig så eee så er det jo òg ein qqq den boka som ikkje blir trykt er ein pasjonale til meir privat bruk eee den har vi ein kontrakt på


det er det vi har og då bestiller dei tolv hundre eksemplar.

det er det vi har og då bestiller dei 1200 eksemplar.


sant så her er der òg store tal og det er jo Valkendorf som bestiller dette i femtentjue.


så dette må så dette må kyrkjene bestille og betale sjølv.


ja dei betaler dei eller nei dei betaler eller prestane må jo på ein måte kjøpe det og dei lokkar jo med avlat ja %heh.

ja dei betaler dei eller nei dei betaler eller prestane må jo på ein måte kjøpe det og dei lokkar jo med avlat ja heh


du får lis£ ja du får ikkje eit sånt nett du får avlat %overlapping.

du får ja du får ikkje eit sånt nett du får avlat %overlapping.

du får lis ja du får ikkje eit sånt nett du får avlat <overlapping>


men me£ men det betyr at me trur at det er minimum tolv hundre mest sannsynleg femten og atten hundre %overlapping.

men men det betyr at me trur at det er minimum 1200 mest sannsynleg 15 og 1800 %overlapping.

men me men det betyr at me trur at det er minimum tolv hundre mest sannsynleg femten og atten hundre <overlapping>


men men kva kva vil du tru Espen kor kor mange?


det dristigste anslaget er to og et halvt tusen.


men det eg tenkte eg skulle seie om dette berre for å sette dette litt i perspektiv %eee.

men det eg tenkte eg skulle seie om dette berre for å sette dette litt i perspektiv eee


viss du er norsk forleggar i dag av dei store Cappelen Damm, Gyldendal, Aschehoug %eee skal gi ut ein skjønnlitterær roman eller ein sakprosabok av middels størrelse så vil du trykka to tusen eksemplar.

viss du er norsk forleggar i dag av dei store Cappelen Damm, Gyldendal, Aschehoug skal gi ut ein skjønnlitterær roman eller ein sakprosabok av middels størrelse så vil du trykka 2000 eksemplar.

viss du er norsk forleggar i dag av dei store Cappelen Damm Gyldendal Aschehoug eee skal gi ut ein skjønnlitterær roman eller ein sakprosabok av middels størrelse så vil du trykka to tusen eksemplar


det er eit stort opplag %eee to tusen er eit opplag på ei bok du veit kommer\kjem til å selja %eee i Noreg med fem millionar innbyggarar i tjuenitten.

det er eit stort opplag 2000 er eit opplag på ei bok du veit kjem til å selja i Noreg med fem millionar innbyggarar i tjuenitten.

det er eit stort opplag eee to tusen er eit opplag på ei bok du veit kommer til å selja eee i Noreg med fem millionar innbyggarar i tjuenitten


%eee minimumsopplaget ditt vil ligga på rundt tusen %eee tolv hundre for å dekka innkjøpsordninga viss du veit at du fell under den på skjønnlitteratur.

minimumsopplaget ditt vil ligga på rundt 1000 1200 for å dekka innkjøpsordninga viss du veit at du fell under den på skjønnlitteratur.

eee minimumsopplaget ditt vil ligga på rundt tusen eee tolv hundre for å dekka innkjøpsordninga viss du veit at du fell under den på skjønnlitteratur


viss du er på sakprosa og ikkje trur du fell inn under den så er opplaget ennå mindre.


%eee mange nei ikkje mange fleirtalet av bu£ bøker som gis ut i Noreg i dag seljer langt mindre enn tusen eksemplar store fleirtal av utgivelser\utgivingar seljer langt mindre enn tusen eksemplar.

mange nei ikkje mange fleirtalet av bøker som gis ut i Noreg i dag seljer langt mindre enn 1000 eksemplar store fleirtal av utgivingar seljer langt mindre enn 1000 eksemplar.

eee mange nei ikkje mange fleirtalet av bu bøker som gis ut i Noreg i dag seljer langt mindre enn tusen eksemplar store fleirtal av utgivelser seljer langt mindre enn tusen eksemplar


på ein anna side altså ein bok som i dag vil kunne lokke med førti dagars avlat ville nok oss selje ganske mye\mykje.

på ein anna side altså ein bok som i dag vil kunne lokke med 40 dagars avlat ville nok oss selje ganske mykje.


ja men skal me s£ nå skal me begynna å gå inn nå har me har ikkje opna boka ennå skal me begynna å gå inn?

ja men skal me nå skal me begynna å gå inn nå har me har ikkje opna boka ennå skal me begynna å gå inn?

ja men skal me s nå skal me begynna å gå inn nå har me har ikkje opna boka ennå skal me begynna å gå inn?


%overlapping vi ikkje sjå på eit bilde til av Erik Valkendorf eller sjå på den visuelle profilen i %eee i denne boka?

vi ikkje sjå på eit bilde til av Erik Valkendorf eller sjå på den visuelle profilen i i denne boka?

<overlapping> vi ikkje sjå på eit bilde til av Erik Valkendorf eller sjå på den visuelle profilen i eee i denne boka?


ja for dette bildet er jo som kommer\kjem etterpå tittelbladet når du opnar boka og så er det på den sida så det ligg liksom rygg i rygg med tittelbladet og det er jo %eee s£ vi som vi ser liksom mest iaugefallande det er jo den Olav som sit heilt øvst.

ja for dette bildet er jo som kjem etterpå tittelbladet når du opnar boka og så er det på den sida så det ligg liksom rygg i rygg med tittelbladet og det er jo vi som vi ser liksom mest iaugefallande det er jo den Olav som sit heilt øvst.

ja for dette bildet er jo som kommer etterpå tittelbladet når du opnar boka og så er det på den sida så det ligg liksom rygg i rygg med tittelbladet og det er jo eee s vi som vi ser liksom mest iaugefallande det er jo den Olav som sit heilt øvst


han er ein kongehelgen og glorien er ein stol og så står det jo at han er Olav Noregs konge.


%eee også det s£ pussige er jo med dette bildet det er jo denne herne skapningen som ligg under føtene hans.

også det pussige er jo med dette bildet det er jo denne herne skapningen som ligg under føtene hans.

eee også det s pussige er jo med dette bildet det er jo denne herne skapningen som ligg under føtene hans


firfisle ja med %heh ja det er det det ser ut som og det det er det det ser ut som.

firfisle ja med ja det er det det ser ut som og det det er det det ser ut som.

firfisle ja med heh ja det er det det ser ut som og det det er det det ser ut som


eller ein %eee nokon nokon har sagt at det ser ut som ein krokodille.

eller ein nokon nokon har sagt at det ser ut som ein krokodille.

eller ein eee nokon nokon har sagt at det ser ut som ein krokodille


%eee men %eee så då er det jo forskjellege teoriar på kva dette her er for noko og det er jo og det kan vi jo tenke at vi veit jo ikkje noko om det men dette her som eg seier nå det baserer seg på le£ legender som var utbreidd i tida som mange kunne i alle fall kanskje prestane som visste va£.

men så då er det jo forskjellege teoriar på kva dette her er for noko og det er jo og det kan vi jo tenke at vi veit jo ikkje noko om det men dette her som eg seier nå det baserer seg på legender som var utbreidd i tida som mange kunne i alle fall kanskje prestane som visste.

eee men eee så då er det jo forskjellege teoriar på kva dette her er for noko og det er jo og det kan vi jo tenke at vi veit jo ikkje noko om det men dette her som eg seier nå det baserer seg på le legender som var utbreidd i tida som mange kunne i alle fall kanskje prestane som visste va


så s£ når dei såg dette her så tenkte dei at vi kunne tenke ja kanskje det er på ein måte %mmm Olav før han blei kristen då ikkje sant den heidenske utgåva.

så når dei såg dette her så tenkte dei at vi kunne tenke ja kanskje det er på ein måte Olav før han blei kristen då ikkje sant den heidenske utgåva.

så s når dei såg dette her så tenkte dei at vi kunne tenke ja kanskje det er på ein måte mmm Olav før han blei kristen då ikkje sant den heidenske utgåva


men så er det andre liksom litt meir morosame variantar då som knyter det til Olav sin kappseglas med broren Harald og Harald var %eee hedensk.

men så er det andre liksom litt meir morosame variantar då som knyter det til Olav sin kappseglas med broren Harald og Harald var hedensk.

men så er det andre liksom litt meir morosame variantar då som knyter det til Olav sin kappseglas med broren Harald og Harald var eee hedensk


og han og då er jo denne herne firfisla eller salamanderen eller kva ein skal kalle det dette er då den heidenske Harald.


men Olav har jo gud på sin side og det er jo veldig viktig å ha gud på sin side så då utrustar han gud Olav med evna til å og segle over land så han då segler liksom rett opp frå Danmark over fjella.


og det jo er jo eit av segna er jo då at han då blir Ny-Hellesund laga for då segler jo båten berre gjennom alt fjell og der er mange stader som dei har seglt opp på denne turen og han kommer\kjem jo tre dagar før broren og han vinnar Noregs krone.

og det jo er jo eit av segna er jo då at han då blir Ny-Hellesund laga for då segler jo båten berre gjennom alt fjell og der er mange stader som dei har seglt opp på denne turen og han kjem jo tre dagar før broren og han vinnar Noregs krone.

og det jo er jo eit av segna er jo då at han då blir NyHellesund laga for då segler jo båten berre gjennom alt fjell og der er mange stader som dei har seglt opp på denne turen og han kommer jo tre dagar før broren og han vinnar Noregs krone


altså på på vegne av ha %eee av Harald viss dette er Harald Hardråde så vil eg protestera hardnakka på at dette er rein historieforfalsking.

altså på på vegne av ha av Harald viss dette er Harald Hardråde så vil eg protestera hardnakka på at dette er rein historieforfalsking.

altså på på vegne av ha eee av Harald viss dette er Harald Hardråde så vil eg protestera hardnakka på at dette er rein historieforfalsking


berre bløff hans han var aldri noko firfisle og.


%eee det er at %eee at det er òg denne same Harald ikkje sant det er han som er skurken her men denne gongen er han ikkje ein drage.

det er at at det er òg denne same Harald ikkje sant det er han som er skurken her men denne gongen er han ikkje ein drage.

eee det er at eee at det er òg denne same Harald ikkje sant det er han som er skurken her men denne gongen er han ikkje ein drage


eller han %eee han då tar Olav til fange og han korsfester han sånn og der er til og med bilde i Andenes kyrkje av Olav som heng på korset som Kristus så dette har liksom festa seg.

eller han han då tar Olav til fange og han korsfester han sånn og der er t.o.m. bilde i Andenes kyrkje av Olav som heng på korset som Kristus så dette har liksom festa seg.

eller han eee han då tar Olav til fange og han korsfester han sånn og der er til og med bilde i Andenes kyrkje av Olav som heng på korset som Kristus så dette har liksom festa seg