og da skjønner jeg nei nå kommer det bare til å bli %eee %eee slakting feide og krig heretter.

og da skjønner jeg nei nå kommer det bare til å bli slakting feide og krig heretter.

og da skjønner jeg nei nå kommer det bare til å bli eee eee slakting feide og krig heretter


han skulle bare ønske at han kunne slippe å være konge uten å måtte b£ bli drept %heh.

han skulle bare ønske at han kunne slippe å være konge uten å måtte bli drept %heh.

han skulle bare ønske at han kunne slippe å være konge uten å måtte b bli drept heh


men %eee Henrik den sjette han er altså han er ein han er ein %eee %eee følsam sart sjel %eee som ikj£ som ikkje vil bli konge men i neste skodespel Rikard den tredje då møter me hans rake motsetning.

men Henrik den sjette han er altså han er ein han er ein følsam sart sjel som som ikkje vil bli konge men i neste skodespel Rikard den tredje då møter me hans rake motsetning.

men eee Henrik den sjette han er altså han er ein han er ein eee eee følsam sart sjel eee som ikj som ikkje vil bli konge men i neste skodespel Rikard den tredje då møter me hans rake motsetning


det er ein ein %unint ein hardhaus som gjer alt han kan for å bli konge.

det er ein ein ein hardhaus som gjer alt han kan for å bli konge.

det er ein ein <unint> ein hardhaus som gjer alt han kan for å bli konge


for %eee på slutten av Henrik den sjette skodespela det som skjer er jo altså da at at Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York broren til %eee den neste kongen.

for på slutten av Henrik den sjette skodespela det som skjer er jo altså da at at Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York broren til den neste kongen.

for eee på slutten av Henrik den sjette skodespela det som skjer er jo altså da at at Henrik den sjette blir drepen av Rikard av York broren til eee den neste kongen


ja Edvard %eee men Rikard han har jo ikkje tenkt å stoppe der og han er %eee tittelfiguren i det neste %eee stykket som er strukturert meir som ein tragedie altså det er Rikard den tredjes vekst og fall.

ja Edvard men Rikard han har jo ikkje tenkt å stoppe der og han er tittelfiguren i det neste stykket som er strukturert meir som ein tragedie altså det er Rikard den tredjes vekst og fall.

ja Edvard eee men Rikard han har jo ikkje tenkt å stoppe der og han er eee tittelfiguren i det neste eee stykket som er strukturert meir som ein tragedie altså det er Rikard den tredjes vekst og fall


og %eee ja her her begynner jo på ein måte Shakespeare verkeleg å komme inn i dette her %eee grepet om den komplekse fasinerande enkeltpersonen.

og ja her her begynner jo på ein måte Shakespeare verkeleg å komme inn i dette her grepet om den komplekse fasinerande enkeltpersonen.

og eee ja her her begynner jo på ein måte Shakespeare verkeleg å komme inn i dette her eee grepet om den komplekse fasinerande enkeltpersonen


absolutt og noe av det som er litt int£ ganske interessant sånn teaterhistorisk eller forfatterskapshistorisk er jo at de tre første %eee eller de tre Henrik den sjette-stykkene regner man med at er %eee samarbeidsprodukter.

absolutt og noe av det som er litt ganske interessant sånn teaterhistorisk eller forfatterskapshistorisk er jo at de tre første eller de tre Henrik den sjette-stykkene regner man med at er samarbeidsprodukter.

absolutt og noe av det som er litt int ganske interessant sånn teaterhistorisk eller forfatterskapshistorisk er jo at de tre første eee eller de tre Henrik den sjettestykkene regner man med at er eee samarbeidsprodukter


det er det er flere dramatikere som har gått sammen og og jobba fram dette her.


mens %eee Rikard den tredje er %eee fullblods %eee Shakespeare og %eee her får vi altså fra første scene så er det Rikard som kommer fram og snakker til oss og snakker med publikum og sier her er jeg, dette er min plan.

mens Rikard den tredje er fullblods Shakespeare og her får vi altså fra første scene så er det Rikard som kommer fram og snakker til oss og snakker med publikum og sier her er jeg, dette er min plan.

mens eee Rikard den tredje er eee fullblods eee Shakespeare og eee her får vi altså fra første scene så er det Rikard som kommer fram og snakker til oss og snakker med publikum og sier her er jeg dette er min plan


det er jo det som gjør også skuespillet så interessant tenker jeg sånn dramatisk da at han hele tiden han har et %eee et %foreign %eee et offentlig ansikt liksom i selve skuespillet og så har han hele tiden disse herre sidereplikkene direkte til deg liksom hvor han forteller om det egentlige motivene.

det er jo det som gjør også skuespillet så interessant tenker jeg sånn dramatisk da at han hele tiden han har et et et offentlig ansikt liksom i selve skuespillet og så har han hele tiden disse herre sidereplikkene direkte til deg liksom hvor han forteller om det egentlige motivene.

det er jo det som gjør også skuespillet så interessant tenker jeg sånn dramatisk da at han hele tiden han har et eee et <foreign> eee et offentlig ansikt liksom i selve skuespillet og så har han hele tiden disse herre sidereplikkene direkte til deg liksom hvor han forteller om det egentlige motivene


og det er jo også så utrolig genialt grep for du får jo da på en måte du blir trukket til han %heh når han er %eee på den måten og får en viss sympati med da den mest liksom %eee nedrige skikkelsen i litteraturhistorien omtrent.

og det er jo også så utrolig genialt grep for du får jo da på en måte du blir trukket til han når han er på den måten og får en viss sympati med da den mest liksom nedrige skikkelsen i litteraturhistorien omtrent.

og det er jo også så utrolig genialt grep for du får jo da på en måte du blir trukket til han heh når han er eee på den måten og får en viss sympati med da den mest liksom eee nedrige skikkelsen i litteraturhistorien omtrent


jo men det er akkurat det det skapes en allianse mellom publikum og Rikard.


han er jo en en heslig figur på mange måter som bare er opptatt av seg selv og spiller spillet og er en sånn skikkelig Machiavelli-skikkelse.

han er jo en en heslig figur på mange måter som bare er opptatt av seg selv og spiller spillet og er en sånn skikkelig Machiavelliskikkelse


så stygg at hunder bjeffer når han går forbi.


%unint at hunden bjeffer når han går forbi %eee og %eee og i stand til å å bortforklare sin egen ondskap %eee ved å vise til sin misformede %eee kropp og så videre.

at hunden bjeffer når han går forbi og og i stand til å å bortforklare sin egen ondskap ved å vise til sin misformede kropp og så videre.

<unint> at hunden bjeffer når han går forbi eee og eee og i stand til å å bortforklare sin egen ondskap eee ved å vise til sin misformede eee kropp og så videre


men det at han lager en allianse til publikum samtidig som han ik£ aldri viser sitt sanne ansikt for noen andre i stykket, gjør også at altså det er en sånn dobbelthet som ligger i dette uttrykket %foreign ikke sant hykler %eee det kommer egentlig fra gresk betyr skuespiller.

men det at han lager en allianse til publikum samtidig som han aldri viser sitt sanne ansikt for noen andre i stykket, gjør også at altså det er en sånn dobbelthet som ligger i dette uttrykket ikke sant hykler det kommer egentlig fra gresk betyr skuespiller.

men det at han lager en allianse til publikum samtidig som han ik aldri viser sitt sanne ansikt for noen andre i stykket gjør også at altså det er en sånn dobbelthet som ligger i dette uttrykket <foreign> ikke sant hykler eee det kommer egentlig fra gresk betyr skuespiller


ja eller det %eee det minnet meg om han der turkmenske presidenten som ble kalt Turkmenbashi, turkmenernes far, %eee for da var det slik at parlamentet %eee de stemte for at han skulle være president for livstid og han sa nei nei, men tredje gangen de stemte for at han måtte være det da måtte han gi seg for i grunnloven står at tre ganger så er du bundet, så da ble han det.

ja eller det det minnet meg om han der turkmenske presidenten som ble kalt Turkmenbashi, turkmenernes far, for da var det slik at parlamentet de stemte for at han skulle være president for livstid og han sa nei nei, men tredje gangen de stemte for at han måtte være det da måtte han gi seg for i grunnloven står at tre ganger så er du bundet, så da ble han det.

ja eller det eee det minnet meg om han der turkmenske presidenten som ble kalt Turkmenbashi turkmenernes far eee for da var det slik at parlamentet eee de stemte for at han skulle være president for livstid og han sa nei nei men tredje gangen de stemte for at han måtte være det da måtte han gi seg for i grunnloven står at tre ganger så er du bundet så da ble han det


det er det jo nok av altså Rikard den tredje har jo den her heilt klassiske %eee tragediestrukturen.

det er det jo nok av altså Rikard den tredje har jo den her heilt klassiske tragediestrukturen.

det er det jo nok av altså Rikard den tredje har jo den her heilt klassiske eee tragediestrukturen


det er %eee hans vekst der han %eee ryddar alle av banen og inkludert sin eigen bror og blir konge, men etter at han er blitt konge så går det ganske raskt nedover igjen %emm.

det er hans vekst der han ryddar alle av banen og inkludert sin eigen bror og blir konge, men etter at han er blitt konge så går det ganske raskt nedover igjen %emm.

det er eee hans vekst der han eee ryddar alle av banen og inkludert sin eigen bror og blir konge men etter at han er blitt konge så går det ganske raskt nedover igjen emm


men han er som du seier han er jo ein av dei på ein måte minst sympatiske karakterane til Shakespeare som me likevel får den her %eee f£ %eee fasinasjonen for for han er så sabla interessant.

men han er som du seier han er jo ein av dei på ein måte minst sympatiske karakterane til Shakespeare som me likevel får den her fasinasjonen for for han er så sabla interessant.

men han er som du seier han er jo ein av dei på ein måte minst sympatiske karakterane til Shakespeare som me likevel får den her eee f eee fasinasjonen for for han er så sabla interessant


det er jo han som er den soleklart mest interessante %eee.

det er jo han som er den soleklart mest interessante eee


ja det vi føler er jo at verden er hyklersk, ikke han, ikke siden siden han snakker med oss.

ja det vi føler er jo at verden er hyklersk ikke han ikke siden siden han snakker med oss


det er jo viss ein kan trekke fram ei scene så er det jo ganske tidleg i stykket der han har har %eee lagt for dagen sin sin vonde natur.

det er jo viss ein kan trekke fram ei scene så er det jo ganske tidleg i stykket der han har har lagt for dagen sin sin vonde natur.

det er jo viss ein kan trekke fram ei scene så er det jo ganske tidleg i stykket der han har har eee lagt for dagen sin sin vonde natur


%heh for oss og so møter han %eee ei viss Lady Anne som er enka etter.

for oss og so møter han ei viss Lady Anne som er enka etter.

heh for oss og so møter han eee ei viss Lady Anne som er enka etter


Warwick som han har drept i tredje Henrik den sjette.


så han møter og han har ikkje berre berre drek£ drepe mannen hennar men han har og drepe svigerfaren hennar som er Henrik den sjette %eee og ho går i sørgeklede %eee for desse mennene som ho har tapt.

så han møter og han har ikkje berre berre drepe mannen hennar men han har og drepe svigerfaren hennar som er Henrik den sjette og ho går i sørgeklede for desse mennene som ho har tapt.

så han møter og han har ikkje berre berre drek drepe mannen hennar men han har og drepe svigerfaren hennar som er Henrik den sjette eee og ho går i sørgeklede eee for desse mennene som ho har tapt


og så møter Rikard %eee og så møter ho Rikard som ho sjølvsagt foraktar for ho veit at han har drepe han og han nektar ikkje for at han har drepe begge desse mennene.

og så møter Rikard og så møter ho Rikard som ho sjølvsagt foraktar for ho veit at han har drepe han og han nektar ikkje for at han har drepe begge desse mennene.

og så møter Rikard eee og så møter ho Rikard som ho sjølvsagt foraktar for ho veit at han har drepe han og han nektar ikkje for at han har drepe begge desse mennene


og likevel så i løpet av den her %foreign dei har med kvarandre så greier Rikard den tredje eller %eee fortsatt\framleis berre Rikard då å overtale Lady Anne til at ho skal gifte seg med han.

og likevel så i løpet av den her dei har med kvarandre så greier Rikard den tredje eller framleis berre Rikard då å overtale Lady Anne til at ho skal gifte seg med han.

og likevel så i løpet av den her <foreign> dei har med kvarandre så greier Rikard den tredje eller eee fortsatt berre Rikard då å overtale Lady Anne til at ho skal gifte seg med han


og korleis i all verda han greier det jo det er jo nettopp fordi at ha£ dette er ein mann som einaste han har å stole på her i verda det er sitt eige snakketøy, det sin eigen %eee evne til å manøvrera seg mellom menneske.

og korleis i all verda han greier det jo det er jo nettopp fordi at dette er ein mann som einaste han har å stole på her i verda det er sitt eige snakketøy, det sin eigen evne til å manøvrera seg mellom menneske.

og korleis i all verda han greier det jo det er jo nettopp fordi at ha dette er ein mann som einaste han har å stole på her i verda det er sitt eige snakketøy det sin eigen eee evne til å manøvrera seg mellom menneske


%mmm det minner meg om en sånn der David Foster Wallace-novelle som heter The Asset hvor det er en en fyr som forteller en annen fyr %eee hvor vellykket han er til å sjekke damer fordi han har en sånn en arm som er helt deformert som en liten finne og når han begynner å snakke om den eller vise den fram eller får noen til å ta på den så har han dem i sin hule hånd liksom så det er jo det er jo samme greia her.

det minner meg om en sånn der David Foster Wallace-novelle som heter The Asset hvor det er en en fyr som forteller en annen fyr hvor vellykket han er til å sjekke damer fordi han har en sånn en arm som er helt deformert som en liten finne og når han begynner å snakke om den eller vise den fram eller får noen til å ta på den så har han dem i sin hule hånd liksom så det er jo det er jo samme greia her.

mmm det minner meg om en sånn der David Foster Wallacenovelle som heter The Asset hvor det er en en fyr som forteller en annen fyr eee hvor vellykket han er til å sjekke damer fordi han har en sånn en arm som er helt deformert som en liten finne og når han begynner å snakke om den eller vise den fram eller får noen til å ta på den så har han dem i sin hule hånd liksom så det er jo det er jo samme greia her


men jeg bare tenkt å gå litt litt tilbake fordi %eee %eee veldig imponerende %eee altså dette %eee denne oppsjekkingen ved ved liksom %eee båren til den til den døde ektemannen er jo er jo det er jo en helt fantastisk scene %eee men men %emm.

men jeg bare tenkt å gå litt litt tilbake fordi veldig imponerende altså dette denne oppsjekkingen ved ved liksom båren til den til den døde ektemannen er jo er jo det er jo en helt fantastisk scene men men %emm.

men jeg bare tenkt å gå litt litt tilbake fordi eee eee veldig imponerende eee altså dette eee denne oppsjekkingen ved ved liksom eee båren til den til den døde ektemannen er jo er jo det er jo en helt fantastisk scene eee men men emm


men men noe av dette %eee de£ de£ kvinnesynet %heh i de derre i de første %eee %eee %eee Rosekrig %eee skuespillene er jo litt %eee snurrige.

men men noe av dette kvinnesynet i de derre i de første Rosekrig skuespillene er jo litt snurrige.

men men noe av dette eee de de kvinnesynet heh i de derre i de første eee eee eee Rosekrig eee skuespillene er jo litt eee snurrige


slik er det jo litt med altså Joan of Arc er jo bare en en hykler og en %eee og en hore egentlig.

slik er det jo litt med altså Joan of Arc er jo bare en en hykler og en og en hore egentlig.

slik er det jo litt med altså Joan of Arc er jo bare en en hykler og en eee og en hore egentlig


%eee hun later som hun er madonna, er sjølsagt en hore %eee, og det er jo litt det samme greia som er med denne Anne da ikke sant.

eee hun later som hun er madonna er sjølsagt en hore eee og det er jo litt det samme greia som er med denne Anne da ikke sant


hun står der så from og så fin men så lar hun seg bare gå rett i armene på på mannens morder %emm.

hun står der så from og så fin men så lar hun seg bare gå rett i armene på på mannens morder emm


det er ikkje en veldig interessant rolle å spele for etter den her scenen så forsvinn.


altså ja hun forsvinner ut men altså jeg tenker.


hun har jo en interessant ting hvor hun sier at hun blir offer for sin egen forbannelse for hun hun står jo og forbanner %eee ikke bare mannens morder men også den kvinne som måtte gifte seg med dette monstret og ja så ble det meg selv.

hun har jo en interessant ting hvor hun sier at hun blir offer for sin egen forbannelse for hun hun står jo og forbanner ikke bare mannens morder men også den kvinne som måtte gifte seg med dette monstret og ja så ble det meg selv.

hun har jo en interessant ting hvor hun sier at hun blir offer for sin egen forbannelse for hun hun står jo og forbanner eee ikke bare mannens morder men også den kvinne som måtte gifte seg med dette monstret og ja så ble det meg selv


jeg jeg tenker at det at det er to litt forskjellige skikkelser likevel fordi at %eee det interessante med Joanne D'Arc er jo at %eee hun ligner veldig på %eee Marlowes %eee Doktor Faustus,

jeg jeg tenker at det at det er to litt forskjellige skikkelser likevel fordi at det interessante med Joanne D'Arc er jo at hun ligner veldig på Marlowes Doktor Faustus,

jeg jeg tenker at det at det er to litt forskjellige skikkelser likevel fordi at eee det interessante med Joanne DArc er jo at eee hun ligner veldig på eee Marlowes eee Doktor Faustus


fordi at hun har inngått en slags pakt med djevelen som gir henne da %eee nærmest ubegrenset %eee makt %eee og evne til å vinne over sine fiender helt fram til det øyeblikket da det er over.

fordi at hun har inngått en slags pakt med djevelen som gir henne da nærmest ubegrenset makt og evne til å vinne over sine fiender helt fram til det øyeblikket da det er over.

fordi at hun har inngått en slags pakt med djevelen som gir henne da eee nærmest ubegrenset eee makt eee og evne til å vinne over sine fiender helt fram til det øyeblikket da det er over


og da går hun rundt på slagmarkene og sier %eee ånder kommer dere å hjelper meg og så bare står de der og så sier de.

og da går hun rundt på slagmarkene og sier ånder kommer dere å hjelper meg og så bare står de der og så sier de.

og da går hun rundt på slagmarkene og sier eee ånder kommer dere å hjelper meg og så bare står de der og så sier de


mens Anne hun er mer enn figur for for publikum tenker jeg.


vi ser han der jævelen, vi vet akkurat hvem han er, og vi klarer ikke la være å gi %overlapping.

vi ser han der jævelen vi vet akkurat hvem han er og vi klarer ikke la være å gi <overlapping>


%emm på slutten av Rikard den tredje så har jo så kjem %eee Rikard den tredje blir jo då velta.

på slutten av Rikard den tredje så har jo så kjem Rikard den tredje blir jo då velta.

emm på slutten av Rikard den tredje så har jo så kjem eee Rikard den tredje blir jo då velta


og den som kjem inn det er Rikmund Richmund %overlapping.

og den som kjem inn det er Rikmund Richmund <overlapping>


han blir Henrik den sjuande altså dronning Elizabeths sin bestefar og han har tatt makta og på den måten så kan du seie sånn å det er alt dette her har ført han til at no er Tudorane endeleg på makta.


sånn kan du seie det %eee eller sånn kan ein sjå på det.

sånn kan du seie det eller sånn kan ein sjå på det.

sånn kan du seie det eee eller sånn kan ein sjå på det


samtidig så det Shakespeare til no har vist oss er jo ein eit ganske tilfeldig maktspel der balansen har vippa i den eine og den andre retninga og til slutt så sto det meir eller mindre tilfeldig ein Tudor %eee med makta og han er heller ikkje %overlapping han er ein %foreign han.

samtidig så det Shakespeare til no har vist oss er jo ein eit ganske tilfeldig maktspel der balansen har vippa i den eine og den andre retninga og til slutt så sto det meir eller mindre tilfeldig ein Tudor med makta og han er heller ikkje han er ein han.

samtidig så det Shakespeare til no har vist oss er jo ein eit ganske tilfeldig maktspel der balansen har vippa i den eine og den andre retninga og til slutt så sto det meir eller mindre tilfeldig ein Tudor eee med makta og han er heller ikkje <overlapping> han er ein <foreign> han


ja altså vel vi vi vi snakket om det på forhånd %eee og du sa %eee han er prototypen på Brandon Stark, den som går seirende ut av %eee av Game of Thrones %eee og som ingen er interessert i det hele tatt.

ja altså vel vi vi vi snakket om det på forhånd og du sa han er prototypen på Brandon Stark, den som går seirende ut av av Game of Thrones og som ingen er interessert i det hele tatt.

ja altså vel vi vi vi snakket om det på forhånd eee og du sa eee han er prototypen på Brandon Stark den som går seirende ut av eee av Game of Thrones eee og som ingen er interessert i det hele tatt


me skal me nærmar oss det som mange ser på på ein måte så som som hovudverka innafor historiesjangeren nemleg Henrik %eee den %eee fjerde- og femte-stykka.

me skal me nærmar oss det som mange ser på på ein måte så som som hovudverka innafor historiesjangeren nemleg Henrik den fjerde- og femte-stykka.

me skal me nærmar oss det som mange ser på på ein måte så som som hovudverka innafor historiesjangeren nemleg Henrik eee den eee fjerde og femtestykka


ja altså altså den dette er jo et et litt interessant for det er ikke %eee når kommer det stadig %eee rennende noen sånne mulige kandidater til Shakespeare-kanon, men Edvard den tredje har altså vært med oss nå i cirka tjue år og det vel ingen som egentlig elsker det stykket.

ja altså altså den dette er jo et et litt interessant for det er ikke når kommer det stadig rennende noen sånne mulige kandidater til Shakespeare-kanon, men Edvard den tredje har altså vært med oss nå i ca. 20 år og det vel ingen som egentlig elsker det stykket.

ja altså altså den dette er jo et et litt interessant for det er ikke eee når kommer det stadig eee rennende noen sånne mulige kandidater til Shakespearekanon men Edvard den tredje har altså vært med oss nå i cirka tjue år og det vel ingen som egentlig elsker det stykket


men vi vi vis£ vet at Shakespeare har skrevet en del av det via sånn vitenskapelige ut£ utregninger og sånne ting.

men vi vi vet at Shakespeare har skrevet en del av det via sånn vitenskapelige utregninger og sånne ting.

men vi vi vis vet at Shakespeare har skrevet en del av det via sånn vitenskapelige ut utregninger og sånne ting


men %eee det stykket er egentlig kanskje mest interessant det er ikke så veldig bra bare så det er sagt %eee men det er kanskje mest interessant fordi at Edvard den tredje er jo den som på en måte er %eee er %eee det er barna hans som setter i gang Rosekrigene.

men det stykket er egentlig kanskje mest interessant det er ikke så veldig bra bare så det er sagt men det er kanskje mest interessant fordi at Edvard den tredje er jo den som på en måte er er det er barna hans som setter i gang Rosekrigene.

men eee det stykket er egentlig kanskje mest interessant det er ikke så veldig bra bare så det er sagt eee men det er kanskje mest interessant fordi at Edvard den tredje er jo den som på en måte er eee er eee det er barna hans som setter i gang Rosekrigene


han er da sønn av Edvard den annen som den homofile %eee svake kongen som Marlowe skriver om og så %eee og så forsøker han da å å dra til krig i i Frankrike %eee og %eee og sånn men det er en sånn det er ikke noe godt stykke men han er en veldig sånn ambivalent %eee karakter.

han er da sønn av Edvard den annen som den homofile svake kongen som Marlowe skriver om og så og så forsøker han da å å dra til krig i i Frankrike og og sånn men det er en sånn det er ikke noe godt stykke men han er en veldig sånn ambivalent karakter.

han er da sønn av Edvard den annen som den homofile eee svake kongen som Marlowe skriver om og så eee og så forsøker han da å å dra til krig i i Frankrike eee og eee og sånn men det er en sånn det er ikke noe godt stykke men han er en veldig sånn ambivalent eee karakter


og så kommer de liksom tre ganger han holder på å dø så sier han jeg har flere sønner og dette er den beste måten å dø på sier han %heh så %overlapping.

og så kommer de liksom tre ganger han holder på å dø så sier han jeg har flere sønner og dette er den beste måten å dø på sier han så %overlapping.

og så kommer de liksom tre ganger han holder på å dø så sier han jeg har flere sønner og dette er den beste måten å dø på sier han heh så <overlapping>


%eee så men men det er ikke det er ikke et veldig interessant stykke altså det er det ikke.


men %eee mens %foreign John kong Johan er er faktisk %eee viser en slags overgang til noe annet igjen tenker jeg.

men mens John kong Johan er er faktisk viser en slags overgang til noe annet igjen tenker jeg.

men eee mens <foreign> John kong Johan er er faktisk eee viser en slags overgang til noe annet igjen tenker jeg


det her er vi altså langt før %eee rosekrigene så det er ingen forbindelse %eee der og det det finst også et annet stykke fra omtrent fra femtenåttini skrevet av George Peele som har omtrent akkurat den samme historien.

det her er vi altså langt før rosekrigene så det er ingen forbindelse der og det det finst også et annet stykke fra omtrent fra 1589 skrevet av George Peele som har omtrent akkurat den samme historien.

det her er vi altså langt før eee rosekrigene så det er ingen forbindelse eee der og det det finst også et annet stykke fra omtrent fra femtenåttini skrevet av George Peele som har omtrent akkurat den samme historien


bestemmer han seg da for å %eee for å ta livet av sin %eee unge rival og det er sånn hvis du har et barn i Shakespeare sånn så kommer det til å dø ganske fort.

bestemmer han seg da for å for å ta livet av sin unge rival og det er sånn hvis du har et barn i Shakespeare sånn så kommer det til å dø ganske fort.

bestemmer han seg da for å eee for å ta livet av sin eee unge rival og det er sånn hvis du har et barn i Shakespeare sånn så kommer det til å dø ganske fort


men det er noen det fine med kong Johan er at det er noen veldig sånn sterke scener der først når han der lille Arthur blir blir blir stjålet og satt i fengselet sånn så er det moren hans som har en sånn utrolig rørende sånn sorgscene.


det er jo %foreign %eee far og son men akkurat mora i kon£ kong har ein ja.

det er jo far og son men akkurat mora i kong har ein ja.

det er jo <foreign> eee far og son men akkurat mora i kon kong har ein ja


og han som får i oppdrag å drepe ham han klarer ikke å gjøre det og det er noe sånn veldig sånn intense scener %eee der %eee vi opp£ eller der hvert fall jeg opplever at det er noe som holder på å skje i Shakespeare og det er det at han blir mer opptatt av de episodene av det som skjer mellom folk enn av historien med stor H.

og han som får i oppdrag å drepe ham han klarer ikke å gjøre det og det er noe sånn veldig sånn intense scener der vi eller der hvert fall jeg opplever at det er noe som holder på å skje i Shakespeare og det er det at han blir mer opptatt av de episodene av det som skjer mellom folk enn av historien med stor H.

og han som får i oppdrag å drepe ham han klarer ikke å gjøre det og det er noe sånn veldig sånn intense scener eee der eee vi opp eller der hvert fall jeg opplever at det er noe som holder på å skje i Shakespeare og det er det at han blir mer opptatt av de episodene av det som skjer mellom folk enn av historien med stor H


%eee og og i i i kong Johan også så er det sånn der kan du virkelig ikke peke på noe fo£ historisk forsyn eller noe sånn, der er det %eee ingen legitimitet og bare forsøk på å posisjonere seg og ingen som egentlig klarer å leve opp til sitt beste selv kan du si.

og og i i i kong Johan også så er det sånn der kan du virkelig ikke peke på noe historisk forsyn eller noe sånn, der er det ingen legitimitet og bare forsøk på å posisjonere seg og ingen som egentlig klarer å leve opp til sitt beste selv kan du si.

eee og og i i i kong Johan også så er det sånn der kan du virkelig ikke peke på noe fo historisk forsyn eller noe sånn der er det eee ingen legitimitet og bare forsøk på å posisjonere seg og ingen som egentlig klarer å leve opp til sitt beste selv kan du si


det er vel et stykke som har bedre tittel på norsk enn på engelsk det der altså Johan uten land er da %overlapping.

det er vel et stykke som har bedre tittel på norsk enn på engelsk det der altså Johan uten land er da <overlapping>


%heh no kjem me til det som %eee blir %eee som sagt ja det blir %eee gjerne kom %eee betona som som høgdepunktet %eee.

no kjem me til det som blir som sagt ja det blir gjerne kom betona som som høgdepunktet %eee.

heh no kjem me til det som eee blir eee som sagt ja det blir eee gjerne kom eee betona som som høgdepunktet eee


%eee gull %overlapping innanfor historiespel.

eee gull <overlapping> innanfor historiespel


det er altså dei fire spela som gjev oss overgangen frå Rikard den andre til Rikard den fjerde og over til Henrik b£ b£ beklagar Rikard den andre, Henrik den fjerde og Henrik den femte, som er altså historisk før %eee Henrik den sjette.

det er altså dei fire spela som gjev oss overgangen frå Rikard den andre til Rikard den fjerde og over til Henrik beklagar Rikard den andre, Henrik den fjerde og Henrik den femte, som er altså historisk før Henrik den sjette.

det er altså dei fire spela som gjev oss overgangen frå Rikard den andre til Rikard den fjerde og over til Henrik b b beklagar Rikard den andre Henrik den fjerde og Henrik den femte som er altså historisk før eee Henrik den sjette


noe av det som også er veldig fasinerende i Kong Johan %eee for å for å ta det, det er at nettopp den scenen hvor %eee hvor kong Johan får vite eller har sendt bud for å drepe %eee denne lille Arthur og så vender da adelsmennene seg mot ham samtidig.

noe av det som også er veldig fasinerende i Kong Johan for å for å ta det, det er at nettopp den scenen hvor hvor kong Johan får vite eller har sendt bud for å drepe denne lille Arthur og så vender da adelsmennene seg mot ham samtidig.

noe av det som også er veldig fasinerende i Kong Johan eee for å for å ta det det er at nettopp den scenen hvor eee hvor kong Johan får vite eller har sendt bud for å drepe eee denne lille Arthur og så vender da adelsmennene seg mot ham samtidig


%eee og så forsøker han å fraskrive seg ansvaret og så viser det seg at Arthur fortsatt lever og så blir han veldig sånn ja %eee men jeg %eee der kan dere se jeg mente ikke noe vondt og så faller lille Arthur ned og dør og sånne ting.

og så forsøker han å fraskrive seg ansvaret og så viser det seg at Arthur fortsatt lever og så blir han veldig sånn ja men jeg der kan dere se jeg mente ikke noe vondt og så faller lille Arthur ned og dør og sånne ting.

eee og så forsøker han å fraskrive seg ansvaret og så viser det seg at Arthur fortsatt lever og så blir han veldig sånn ja eee men jeg eee der kan dere se jeg mente ikke noe vondt og så faller lille Arthur ned og dør og sånne ting


ja den %eee såkalla Henriaden altså %eee det begynner med Rikard den andre.

ja den såkalla Henriaden altså det begynner med Rikard den andre.

ja den eee såkalla Henriaden altså eee det begynner med Rikard den andre


%eee det er eit skodespel frå %eee rundt femtennittifem, omtrent same tid som Shakespeare skriv %eee Romeo og Julie, En midtsommernatts drøm.

det er eit skodespel frå rundt femtennittifem, omtrent same tid som Shakespeare skriv Romeo og Julie, En midtsommernatts drøm.

eee det er eit skodespel frå eee rundt femtennittifem omtrent same tid som Shakespeare skriv eee Romeo og Julie En midtsommernatts drøm


det er verkeleg Shakespeare i i godform.


%eee så det som skjer er at %eee han mistar gradvis grepet over kongemakta.

så det som skjer er at han mistar gradvis grepet over kongemakta.

eee så det som skjer er at eee han mistar gradvis grepet over kongemakta


ja Mowbray %overlapping og %eee Bullingbrook.

ja Mowbray <overlapping> og eee Bullingbrook


da %emm %eee vår venn %eee Bullingbrook som senere blir Henrik den fjerde %eee.

da vår venn Bullingbrook som senere blir Henrik den fjerde %eee.

da emm eee vår venn eee Bullingbrook som senere blir Henrik den fjerde eee


og når du kommer inn i det stykket og ser det så er det umulig å finne ut hva den konflikten egentlig dreier seg om, hvem som har gjort hva, hvem som beskylder hva hvem for hva, hvem som har rett, hvem som gj£ har feil.

og når du kommer inn i det stykket og ser det så er det umulig å finne ut hva den konflikten egentlig dreier seg om, hvem som har gjort hva, hvem som beskylder hva hvem for hva, hvem som har rett, hvem som har feil.

og når du kommer inn i det stykket og ser det så er det umulig å finne ut hva den konflikten egentlig dreier seg om hvem som har gjort hva hvem som beskylder hva hvem for hva hvem som har rett hvem som gj har feil


og så bryter da Rikard den annen helt sånn %eee helt sånn %eee d£ tilfeldig nærmest inn.

og så bryter da Rikard den annen helt sånn helt sånn tilfeldig nærmest inn.

og så bryter da Rikard den annen helt sånn eee helt sånn eee d tilfeldig nærmest inn


nemlig han han bare avbryter den duellen som de skal ha og så sier han at at ok du Mowbray du blir forvist for alltid.


%eee du Bullingbrook du du blir forvist for noen år og det er fullstendig vilkårlig men %overlapping.

eee du Bullingbrook du du blir forvist for noen år og det er fullstendig vilkårlig men <overlapping>


enda mer vilkårlig først sier han ti år og så %eee %overlapping plutselig ombestemmer han nei seks år.

enda mer vilkårlig først sier han ti år og så plutselig ombestemmer han nei seks år.

enda mer vilkårlig først sier han ti år og så eee <overlapping> plutselig ombestemmer han nei seks år


han begynner å forhandle %eee og og og da fremstår han også som en veldig sånn svak hersker fordi at skal du være vilkårlig så må du være absolutt det.

han begynner å forhandle og og og da fremstår han også som en veldig sånn svak hersker fordi at skal du være vilkårlig så må du være absolutt det.

han begynner å forhandle eee og og og da fremstår han også som en veldig sånn svak hersker fordi at skal du være vilkårlig så må du være absolutt det


%unint og det som då altså det er jo her blir handlinga i stykket blir lagt med at Rikard den andre forviser Henrik den %eee han han forviser Henrik %overlapping Bullingbrook.

og det som då altså det er jo her blir handlinga i stykket blir lagt med at Rikard den andre forviser Henrik den han han forviser Henrik Bullingbrook.

<unint> og det som då altså det er jo her blir handlinga i stykket blir lagt med at Rikard den andre forviser Henrik den eee han han forviser Henrik <overlapping> Bullingbrook


i tillegg så tek han etter at faren til Henrik Bullingbrook John Gaunt døyr så tek Rikard den andre landet hans.


han tek farsarven til Henrik %eee Bullingbrook.

han tek farsarven til Henrik Bullingbrook.

han tek farsarven til Henrik eee Bullingbrook


fordi at han vil gå til krig mot Irland.


og då får Henrik Bullingbook ein unnskyldning til å komme tilbake til England og sakte men sikkert så bygger han seg opp støtte og sakte men sikkert, det er litt uklart korleis, så blir det eit slags krav om at han skal bli konge.

og då får Henrik Bullingbook ein unnskyldning til å komme tilbake til England og sakte men sikkert så bygger han seg opp støtte og sakte men sikkert det er litt uklart korleis så blir det eit slags krav om at han skal bli konge


moralen er gå ikke til krig mot Irland egentlig %overlapping.

moralen er gå ikke til krig mot Irland egentlig <overlapping>


ja det var ja de gjorde jo det faktisk rent faktisk %overlapping ja nei det gikk også skikkelig dårlig ja.

ja det var ja de gjorde jo det faktisk rent faktisk ja nei det gikk også skikkelig dårlig ja.

ja det var ja de gjorde jo det faktisk rent faktisk <overlapping> ja nei det gikk også skikkelig dårlig ja


men Rikard den andre er jo òg ein av Shakespeares verkeleg mest minneverdige karakterar.


ja ja det jeg syns det er kanskje av alle de stykkene her så var det det som jeg syns var sånn %eee %emm morsomst å lese igjen egentlig og som har mer og og det er jo kanskje litt %eee her igjen så er det jo denne svake monarken svake kongeskikkelsen.

ja ja det jeg syns det er kanskje av alle de stykkene her så var det det som jeg syns var sånn morsomst å lese igjen egentlig og som har mer og og det er jo kanskje litt her igjen så er det jo denne svake monarken svake kongeskikkelsen.

ja ja det jeg syns det er kanskje av alle de stykkene her så var det det som jeg syns var sånn eee emm morsomst å lese igjen egentlig og som har mer og og det er jo kanskje litt eee her igjen så er det jo denne svake monarken svake kongeskikkelsen


%emm men %eee men det jeg tenkte på liksom når jeg tenkte på det han som skikkelse det det er at også dette her er sånn %emm %eee oppdagelsestiden altså Amerikas oppdagelse og koloniene og %eee vitenskapen første tid og og så videre.

men men det jeg tenkte på liksom når jeg tenkte på det han som skikkelse det det er at også dette her er sånn oppdagelsestiden altså Amerikas oppdagelse og koloniene og vitenskapen første tid og og så videre.

emm men eee men det jeg tenkte på liksom når jeg tenkte på det han som skikkelse det det er at også dette her er sånn emm eee oppdagelsestiden altså Amerikas oppdagelse og koloniene og eee vitenskapen første tid og og så videre


men det som på en måte ja blir kanskje litt sånn klisjé å si men Shakespeare er veldig mye en sånn oppdager av det indre og %eee og da syns jeg denne %eee denne denne Richard den andre er jo på en måte en sånn proto-Hamlet da en før-Hamlet egentlig.

men det som på en måte ja blir kanskje litt sånn klisjé å si men Shakespeare er veldig mye en sånn oppdager av det indre og og da syns jeg denne denne denne Richard den andre er jo på en måte en sånn proto-Hamlet da en før-Hamlet egentlig.

men det som på en måte ja blir kanskje litt sånn klisjé å si men Shakespeare er veldig mye en sånn oppdager av det indre og eee og da syns jeg denne eee denne denne Richard den andre er jo på en måte en sånn protoHamlet da en førHamlet egentlig


og en en lignende scene er jo på slutten her hvor %eee Richard sitter i %emm i %eee en eller annen %foreign i %eee ja i et.

og en en lignende scene er jo på slutten her hvor Richard sitter i i en eller annen i ja i et.

og en en lignende scene er jo på slutten her hvor eee Richard sitter i emm i eee en eller annen <foreign> i eee ja i et


sorry %eee men da da har han en en samtale med seg selv der hele hans indre liksom verden kommer frem og du du ser at han er på en måte fremdeles da %foreign altså det indre.

sorry men da da har han en en samtale med seg selv der hele hans indre liksom verden kommer frem og du du ser at han er på en måte fremdeles da altså det indre.

sorry eee men da da har han en en samtale med seg selv der hele hans indre liksom verden kommer frem og du du ser at han er på en måte fremdeles da <foreign> altså det indre


så så som sånn skikkelse så tenker jeg liksom %eee et moderne menneske da og at det virkelig er liksom her er det.

så så som sånn skikkelse så tenker jeg liksom et moderne menneske da og at det virkelig er liksom her er det.

så så som sånn skikkelse så tenker jeg liksom eee et moderne menneske da og at det virkelig er liksom her er det


der ser du jo veldig hvis du sammenligner han og Henrik den sjette så ser du en stor endring som har skjedd.


og det som er fasinerende med Rikard den annen er at han er jo ikke noen veldig interessant type i seg selv, men han blir interessant for seg selv.

og det som er fasinerende med Rikard den annen er at han er jo ikke noen veldig interessant type i seg selv men han blir interessant for seg selv


når den bekreftelsen faller bort, så begynner han å stille spørsmålet men hvem er jeg egentlig?

når den bekreftelsen faller bort så begynner han å stille spørsmålet men hvem er jeg egentlig?


er det Rikard den andr£ eller er det Rikard som frivillig gjev frå seg makta, eller er det Henrik som tek makta?

er det Rikard den eller er det Rikard som frivillig gjev frå seg makta, eller er det Henrik som tek makta?

er det Rikard den andr eller er det Rikard som frivillig gjev frå seg makta eller er det Henrik som tek makta?


og du kan eigentleg spela det stykket %eee litt begge vegar men uansett så er det det at %eee Henrik Bullingbrook han er jo ein ganske kjedeleg type samanlikna han er han er.

og du kan eigentleg spela det stykket litt begge vegar men uansett så er det det at Henrik Bullingbrook han er jo ein ganske kjedeleg type samanlikna han er han er.

og du kan eigentleg spela det stykket eee litt begge vegar men uansett så er det det at eee Henrik Bullingbrook han er jo ein ganske kjedeleg type samanlikna han er han er


og %eee i kj£ og rundt dette her då og rundt desse her to personane så er jo kjernespørsmålet, er det riktig å avsette ein monark?

og i og rundt dette her då og rundt desse her to personane så er jo kjernespørsmålet, er det riktig å avsette ein monark?

og eee i kj og rundt dette her då og rundt desse her to personane så er jo kjernespørsmålet er det riktig å avsette ein monark?


kva kan legitimera o£ kor tid har ein konge sjølv %eee tatt frå seg %eee retten til å regjera?

kva kan legitimera kor tid har ein konge sjølv tatt frå seg retten til å regjera?

kva kan legitimera o kor tid har ein konge sjølv eee tatt frå seg eee retten til å regjera?


og det er et veldig betent %eee politisk spørsmål %eee på den tiden.

og det er et veldig betent politisk spørsmål på den tiden.

og det er et veldig betent eee politisk spørsmål eee på den tiden


og det bare før vi går videre til til Henrik den fjerde-stykkene så kan vi bare nevne det da at at dette stykket har jo en %eee et sånn historisk nedslag fordi at %eee at det var jo %eee veldig populært blant %eee tilhengerne til jarlen av Essex som nettopp kom tilbake da fra krigen i Irland %eee og ikke %eee hadde fått det til noe særlig og forsøkte å iscenesette et slags opprør mot dronning Elizabeth der han skulle ta makten.

og det bare før vi går videre til til Henrik den fjerde-stykkene så kan vi bare nevne det da at at dette stykket har jo en et sånn historisk nedslag fordi at at det var jo veldig populært blant tilhengerne til jarlen av Essex som nettopp kom tilbake da fra krigen i Irland og ikke hadde fått det til noe særlig og forsøkte å iscenesette et slags opprør mot dronning Elizabeth der han skulle ta makten.

og det bare før vi går videre til til Henrik den fjerdestykkene så kan vi bare nevne det da at at dette stykket har jo en eee et sånn historisk nedslag fordi at eee at det var jo eee veldig populært blant eee tilhengerne til jarlen av Essex som nettopp kom tilbake da fra krigen i Irland eee og ikke eee hadde fått det til noe særlig og forsøkte å iscenesette et slags opprør mot dronning Elizabeth der han skulle ta makten


og for å på en måte oppildne tilhørerne sine så sor£ leide de da The Globe og Shakespeares kompani og fikk dem til å sette opp Rikard den annen.

og for å på en måte oppildne tilhørerne sine så leide de da The Globe og Shakespeares kompani og fikk dem til å sette opp Rikard den annen.

og for å på en måte oppildne tilhørerne sine så sor leide de da The Globe og Shakespeares kompani og fikk dem til å sette opp Rikard den annen


%eee så sh£ men Shakespeare slipper unna da.

eee så sh men Shakespeare slipper unna da


det som skjer er at dagen etter denne forestillingen så faller hele dette opprøret fra hverandre.


%eee jarlen av Southampton som Shakespeare dediserer dedikerer dediserer unnskyld %eee disse tidlige %eee langdiktene sine til blir satt i %overlapping.

jarlen av Southampton som Shakespeare dediserer dedikerer dediserer unnskyld disse tidlige langdiktene sine til blir satt i %overlapping.

eee jarlen av Southampton som Shakespeare dediserer dedikerer dediserer unnskyld eee disse tidlige eee langdiktene sine til blir satt i <overlapping>


fordi det var en mulig %eee kjæreste elsker %eee av Shakespeare også.

fordi det var en mulig kjæreste elsker av Shakespeare også.

fordi det var en mulig eee kjæreste elsker eee av Shakespeare også


%overlapping fall en nær forbindelse ikke sant.

<overlapping> fall en nær forbindelse ikke sant


%eee han er da Essexs høyre hånd, men han blir ikke dømt til døden.

eee han er da Essexs høyre hånd men han blir ikke dømt til døden


så så det vi ser er at er at mot slutten her sånn så er dette spørsmålet om en hersker som mister makten og selv om dette stykket er ikke egentlig opptatt av først og fremst er det riktig eller ikke men det er men det blir mer opptatt av hvordan Rikard opplever dette her.


bare si sånn helt kort da dette her er jo altså det det %eee %foreign altså det troneranet fra Richard er jo på en måte den opprinnelige synd som driver alle hvis du leser den kronologisk da.

bare si sånn helt kort da dette her er jo altså det det altså det troneranet fra Richard er jo på en måte den opprinnelige synd som driver alle hvis du leser den kronologisk da.

bare si sånn helt kort da dette her er jo altså det det eee <foreign> altså det troneranet fra Richard er jo på en måte den opprinnelige synd som driver alle hvis du leser den kronologisk da


det er jo på en måte hele der og da er det liksom først på slutten %eee med Henrik den syvende og hans giftemål med en en en en York-prinsesse eller York-adelsdame som på en måte er den er den liksom endelige den på en måte liksom komedieaktige gode slutten da på noe vis liksom.

det er jo på en måte hele der og da er det liksom først på slutten med Henrik den syvende og hans giftemål med en en en en York-prinsesse eller York-adelsdame som på en måte er den er den liksom endelige den på en måte liksom komedieaktige gode slutten da på noe vis liksom.

det er jo på en måte hele der og da er det liksom først på slutten eee med Henrik den syvende og hans giftemål med en en en en Yorkprinsesse eller Yorkadelsdame som på en måte er den er den liksom endelige den på en måte liksom komedieaktige gode slutten da på noe vis liksom


men %eee %eee men jeg tenker jo at her er det på en måte noe %eee fordi Shakespeare har jo stor interesse også for romersk historie og den starter jo egentlig med brodermordet ikke sant altså Romulus dreper Remus i det han kommer inn og romerne sa hele tiden at dette er en forbannelse over oss og dette gjentar seg gjennom hele vår historie.

men men jeg tenker jo at her er det på en måte noe fordi Shakespeare har jo stor interesse også for romersk historie og den starter jo egentlig med brodermordet ikke sant altså Romulus dreper Remus i det han kommer inn og romerne sa hele tiden at dette er en forbannelse over oss og dette gjentar seg gjennom hele vår historie.

men eee eee men jeg tenker jo at her er det på en måte noe eee fordi Shakespeare har jo stor interesse også for romersk historie og den starter jo egentlig med brodermordet ikke sant altså Romulus dreper Remus i det han kommer inn og romerne sa hele tiden at dette er en forbannelse over oss og dette gjentar seg gjennom hele vår historie


og det er noe liksom sånn %eee paralleller da som %eee som Shakespeare forsøker å fra romersk historie inn i inn i hans liksom engelske historie %unint han forsøker å putte og som bs£ og har også noe å gjøre med utviklingen av en engelsk sånn imperieselvfølelse da.

og det er noe liksom sånn paralleller da som som Shakespeare forsøker å fra romersk historie inn i inn i hans liksom engelske historie han forsøker å putte og som og har også noe å gjøre med utviklingen av en engelsk sånn imperieselvfølelse da.

og det er noe liksom sånn eee paralleller da som eee som Shakespeare forsøker å fra romersk historie inn i inn i hans liksom engelske historie <unint> han forsøker å putte og som bs og har også noe å gjøre med utviklingen av en engelsk sånn imperieselvfølelse da


og desse tre spela dei er skrivne mellom femtennittiseks og femtennittini, og dei kretser\krinsar jo ja faktisk ikkje so mykje om Henrik rundt Henrik den fjerde.

og desse tre spela dei er skrivne mellom 1596 og femtennittini, og dei krinsar jo ja faktisk ikkje so mykje om Henrik rundt Henrik den fjerde.

og desse tre spela dei er skrivne mellom femtennittiseks og femtennittini og dei kretser jo ja faktisk ikkje so mykje om Henrik rundt Henrik den fjerde


det det kretser\krinsar mykje meir om konsekvensane av at Henrik fekk trona på litt %eee shady %eee grunnlag.

det det krinsar mykje meir om konsekvensane av at Henrik fekk trona på litt shady grunnlag.

det det kretser mykje meir om konsekvensane av at Henrik fekk trona på litt eee shady eee grunnlag


og det siste han sier da i Rikard den annen er jeg skal dra til Jerusalem for å bøte for min synd, og så i Henrik den fjerde-stykkene sånn så sier han %eee det funka ikke %heh.

og det siste han sier da i Rikard den annen er jeg skal dra til Jerusalem for å bøte for min synd, og så i Henrik den fjerde-stykkene sånn så sier han det funka ikke %heh.

og det siste han sier da i Rikard den annen er jeg skal dra til Jerusalem for å bøte for min synd og så i Henrik den fjerdestykkene sånn så sier han eee det funka ikke heh


altså han seier veldig sånn her eg skulle eigentleg reiste til til Jerusalen men her eg har masse opprør i mitt eige rike, Jerusalem må berre vente, for for det som skjer er at at %eee.

altså han seier veldig sånn her eg skulle eigentleg reiste til til Jerusalen men her eg har masse opprør i mitt eige rike Jerusalem må berre vente for for det som skjer er at at eee


skulle vært i kirken men det måtte måtte %eee ja.

skulle vært i kirken men det måtte måtte ja.

skulle vært i kirken men det måtte måtte eee ja


%eee Henry Bullingbrook han er altså då blitt kong Henrik den fjerde.


%eee uro truge på alle måt£ på alle horisontar.

eee uro truge på alle måt på alle horisontar


%eee det er ei ulmande misnøye blant hans tidlegare allierte og det flammar då opp til eit fullblods opprør som er leia an av %eee den %eee den %overlapping Hotspur %overlapping den heite sporen %overlapping Hotspur og samtidig så har du då kongen sin eigen son prins Hal.

det er ei ulmande misnøye blant hans tidlegare allierte og det flammar då opp til eit fullblods opprør som er leia an av den den Hotspur den heite sporen Hotspur og samtidig så har du då kongen sin eigen son prins Hal.

eee det er ei ulmande misnøye blant hans tidlegare allierte og det flammar då opp til eit fullblods opprør som er leia an av eee den eee den <overlapping> Hotspur <overlapping> den heite sporen <overlapping> Hotspur og samtidig så har du då kongen sin eigen son prins Hal


han er mest opptatt av å leva livets glade dagar i %eee Londons gater som en ung spelar %eee saman med kanskje ein av livets gladaste gutar.

han er mest opptatt av å leva livets glade dagar i Londons gater som en ung spelar saman med kanskje ein av livets gladaste gutar.

han er mest opptatt av å leva livets glade dagar i eee Londons gater som en ung spelar eee saman med kanskje ein av livets gladaste gutar


ja for livets glade gutter går solen aldri ned.


dette her er jo dette er kan me seie at det er Shakespeares mest elska figur?


han stikker jo av med hele stykket og det er jo er jo %eee noe av det som på en måte er forberedt lite grang£ grann i king John som vi snakket om og i den vendingen inn i Rikard den andre er at disse karakterene blir på en måte større enn den historien de spiller og ingen er større bokstavelig talt enn John Falstaff som er fryktelig.

han stikker jo av med hele stykket og det er jo er jo noe av det som på en måte er forberedt lite grann i king John som vi snakket om og i den vendingen inn i Rikard den andre er at disse karakterene blir på en måte større enn den historien de spiller og ingen er større bokstavelig talt enn John Falstaff som er fryktelig.

han stikker jo av med hele stykket og det er jo er jo eee noe av det som på en måte er forberedt lite grang grann i king John som vi snakket om og i den vendingen inn i Rikard den andre er at disse karakterene blir på en måte større enn den historien de spiller og ingen er større bokstavelig talt enn John Falstaff som er fryktelig


han er jo nærmest ikke en karakter men et slags prinsipp.


du må introdusera han for dei som som ikkje har han heilt present.


altså Falstaff %eee er i utgangspunktet ikke en historisk skikkelse.

altså Falstaff er i utgangspunktet ikke en historisk skikkelse.

altså Falstaff eee er i utgangspunktet ikke en historisk skikkelse


%eee i %eee den første versjonen av dette stykket så så ble han kalt John Oldcastle %eee etter en historisk skikkelse %eee som fantes, men han hadde da etterkommere som %eee gikk hardt ut og krevde en %eee et navneskifte.

i den første versjonen av dette stykket så så ble han kalt John Oldcastle etter en historisk skikkelse som fantes, men han hadde da etterkommere som gikk hardt ut og krevde en et navneskifte.

eee i eee den første versjonen av dette stykket så så ble han kalt John Oldcastle eee etter en historisk skikkelse eee som fantes men han hadde da etterkommere som eee gikk hardt ut og krevde en eee et navneskifte


så da finner Shakespeare opp denne figuren som John Falstaff.


og han blir da en slags en slags mentor for da denne unge prins Hal, en alternativ farsskikkelse kan du si,

og han blir da en slags en slags mentor for da denne unge prins Hal en alternativ farsskikkelse kan du si


%eee som %eee som %eee er et slags kaoselement og som gjør at da Hal tilsynelatende ikke kan brukes til noe fordi at han er bare sammen med Falstaff som vi godt kan se på som en slags sånn %eee %eee skyggebilde av av denne %eee kongen som egentlig er %eee illegitim ikke sant.

som som er et slags kaoselement og som gjør at da Hal tilsynelatende ikke kan brukes til noe fordi at han er bare sammen med Falstaff som vi godt kan se på som en slags sånn skyggebilde av av denne kongen som egentlig er illegitim ikke sant.

eee som eee som eee er et slags kaoselement og som gjør at da Hal tilsynelatende ikke kan brukes til noe fordi at han er bare sammen med Falstaff som vi godt kan se på som en slags sånn eee eee skyggebilde av av denne eee kongen som egentlig er eee illegitim ikke sant


men %eee men det Falstaff ikke vet men kanskje aner er jo at prins Hal bare bruker han fordi at han ha£ %eee det sier han tydelig %eee tidlig i første Henrik den fjerde-stykket han iscenesetter seg selv rent teatralt.

men men det Falstaff ikke vet men kanskje aner er jo at prins Hal bare bruker han fordi at han det sier han tydelig tidlig i første Henrik den fjerde-stykket han iscenesetter seg selv rent teatralt.

men eee men det Falstaff ikke vet men kanskje aner er jo at prins Hal bare bruker han fordi at han ha eee det sier han tydelig eee tidlig i første Henrik den fjerdestykket han iscenesetter seg selv rent teatralt


og %eee i så måte så er han en direkte etterkommer av Rikard den tredje for å si det sånn.

og i så måte så er han en direkte etterkommer av Rikard den tredje for å si det sånn.

og eee i så måte så er han en direkte etterkommer av Rikard den tredje for å si det sånn


fordi da da vil han få så mye mere kraft hvis han på en måte først er mørk og så blir lys.


men dette springer jo ut fra en analyse av at %eee kong Henrik den fjerde er svak fordi at han er illegitim.

men dette springer jo ut fra en analyse av at kong Henrik den fjerde er svak fordi at han er illegitim.

men dette springer jo ut fra en analyse av at eee kong Henrik den fjerde er svak fordi at han er illegitim


han har ikke %eee han har ikke %eee den legitimiteten som skal til den autoriteten som konge og derfor er riket i oppløsning.

han har ikke han har ikke den legitimiteten som skal til den autoriteten som konge og derfor er riket i oppløsning.

han har ikke eee han har ikke eee den legitimiteten som skal til den autoriteten som konge og derfor er riket i oppløsning


så Hal tenker at at det han gjør er at han på en måte adskiller seg fra den farsfiguren sånn at han kan tre inn som en rettmessig arving og overraske alle mot slutten.


%overlapping den når jo eit heilt sånn fantastisk dramatisk høgdepunkt i akt to scene fire for da er berre for å %foreign så er jo då %eee Falstaff og Hal er på vertshuset %foreign i London i Eastcheap.

den når jo eit heilt sånn fantastisk dramatisk høgdepunkt i akt to scene fire for da er berre for å så er jo då Falstaff og Hal er på vertshuset i London i Eastcheap.

<overlapping> den når jo eit heilt sånn fantastisk dramatisk høgdepunkt i akt to scene fire for da er berre for å <foreign> så er jo då eee Falstaff og Hal er på vertshuset <foreign> i London i Eastcheap


det var den beste produktplasseringen i litteraturhistorien akkurat %eee.

det var den beste produktplasseringen i litteraturhistorien akkurat eee


%eee eg var plutseleg i i Harry Potter-universet, men %eee det dei er på dette vertshuset %eee i i London og så kjem det eit bod som seier at prins Hal må innfinne seg på slottet i morgon tidleg for kongen vil snakke med han.

eg var plutseleg i i Harry Potter-universet, men det dei er på dette vertshuset i i London og så kjem det eit bod som seier at prins Hal må innfinne seg på slottet i morgon tidleg for kongen vil snakke med han.

eee eg var plutseleg i i Harry Potteruniverset men eee det dei er på dette vertshuset eee i i London og så kjem det eit bod som seier at prins Hal må innfinne seg på slottet i morgon tidleg for kongen vil snakke med han


og då seier Falstaff du kjem til å få kjeft %heh.

og då seier Falstaff du kjem til å få kjeft heh


eg kan vere kongen og så er du deg sjølv, og så skal me spela ut den audiensen hos kongen.

eg kan vere kongen og så er du deg sjølv og så skal me spela ut den audiensen hos kongen


og resultatet det er jo kanskje eit av liksom dei mest intense, gnistrande, dramatiske augeblikka.

og resultatet det er jo kanskje eit av liksom dei mest intense gnistrande dramatiske augeblikka


det er et fantastisk sånn metateatralt øyeblikk fordi at de spiller da %eee et et lite skuespill for hverandre og seg selv og i løpet av det skuespillet så for det første så får du etablert at disse folka her de kjenner hverandre.

det er et fantastisk sånn metateatralt øyeblikk fordi at de spiller da et et lite skuespill for hverandre og seg selv og i løpet av det skuespillet så for det første så får du etablert at disse folka her de kjenner hverandre.

det er et fantastisk sånn metateatralt øyeblikk fordi at de spiller da eee et et lite skuespill for hverandre og seg selv og i løpet av det skuespillet så for det første så får du etablert at disse folka her de kjenner hverandre


de kjenner hverandres måte å tenke og være på i verden.


han må du ta med deg videre inn i æren %eee og så %eee fordi at hvis du kvitter deg med Falstaff så kvitter du deg med verden.

han må du ta med deg videre inn i æren og så fordi at hvis du kvitter deg med Falstaff så kvitter du deg med verden.

han må du ta med deg videre inn i æren eee og så eee fordi at hvis du kvitter deg med Falstaff så kvitter du deg med verden


då svarer prins Hal desse kj£ desse utruleg enkle men mangetydige orda %foreign.

då svarer prins Hal desse desse utruleg enkle men mangetydige orda %foreign.

då svarer prins Hal desse kj desse utruleg enkle men mangetydige orda <foreign>


ja veldig nifs men Hal er jo en nifs figur %eee.

ja veldig nifs men Hal er jo en nifs figur eee


det er jo en annen berømt Hal, altså den fra liksom totusenogén En romodyssé %heh.

det er jo en annen berømt Hal, altså den fra liksom 2001 En romodyssé %heh.

det er jo en annen berømt Hal altså den fra liksom totusenogén En romodyssé heh


%eee så det er noe et eller annet robotaktig ved ved ved Hal hele veien syns jeg på noe vis det kalkulerende.


det er sånn %eee Henrik den fjerde del to sluttar jo med det at %eee prins Hal er då %eee endeleg blitt konge han er blitt Henrik den femte kong£ %eee og Falstaff kjem til han %eee frydefull for no tenkte han %overlapping.

det er sånn Henrik den fjerde del to sluttar jo med det at prins Hal er då endeleg blitt konge han er blitt Henrik den femte og Falstaff kjem til han frydefull for no tenkte han %overlapping.

det er sånn eee Henrik den fjerde del to sluttar jo med det at eee prins Hal er då eee endeleg blitt konge han er blitt Henrik den femte kong eee og Falstaff kjem til han eee frydefull for no tenkte han <overlapping>


no er kompisen min blitt konge %overlapping skjer er jo at.

no er kompisen min blitt konge skjer er jo at.

no er kompisen min blitt konge <overlapping> skjer er jo at


ja altså altså rent historisk altså altså teaterhistorisk så kan det være så enkelt som at den som spiller Falstaff og som se£ rollen er skrevet for er komikeren Will Kemp som forlater %eee Lord Chamberlains menn på et eller annet tidspunkt.

ja altså altså rent historisk altså altså teaterhistorisk så kan det være så enkelt som at den som spiller Falstaff og som rollen er skrevet for er komikeren Will Kemp som forlater Lord Chamberlains menn på et eller annet tidspunkt.

ja altså altså rent historisk altså altså teaterhistorisk så kan det være så enkelt som at den som spiller Falstaff og som se rollen er skrevet for er komikeren Will Kemp som forlater eee Lord Chamberlains menn på et eller annet tidspunkt


men samtidig så er det er det det er på en måte det spillet Hal %eee holder på med i de Henrik den fjerde-stykkene, det dreier seg om at han skal komme i den posisjonen der han kan bli den heltekongen som %eee de tidlige stykkene tar for gitt at han er.

men samtidig så er det er det det er på en måte det spillet Hal holder på med i de Henrik den fjerde-stykkene, det dreier seg om at han skal komme i den posisjonen der han kan bli den heltekongen som de tidlige stykkene tar for gitt at han er.

men samtidig så er det er det det er på en måte det spillet Hal eee holder på med i de Henrik den fjerdestykkene det dreier seg om at han skal komme i den posisjonen der han kan bli den heltekongen som eee de tidlige stykkene tar for gitt at han er


problemet er bare det at når han da %eee avviser og forkaster Falstaff, så forkaster han også alt det som gjør at vi er glad i ham og er interessert i ham.

problemet er bare det at når han da avviser og forkaster Falstaff, så forkaster han også alt det som gjør at vi er glad i ham og er interessert i ham.

problemet er bare det at når han da eee avviser og forkaster Falstaff så forkaster han også alt det som gjør at vi er glad i ham og er interessert i ham


for du er ikkje så glad i Henrik den femte som stykke heller.


nei jeg er ikke det jeg syn£ syns jo på en måte det det er sånn hele det det første handler jo veldig mye om ære og egentlig hele det gjør jo hele den triologien der da %eee sånn at %eee Hotspur er jo den som han da han snakker jo bare ære og Hal sier jo også om ham denne opprøreren %emm at han er den mest %eee ærefulle av dem alle.

nei jeg er ikke det jeg syns jo på en måte det det er sånn hele det det første handler jo veldig mye om ære og egentlig hele det gjør jo hele den triologien der da sånn at Hotspur er jo den som han da han snakker jo bare ære og Hal sier jo også om ham denne opprøreren at han er den mest ærefulle av dem alle.

nei jeg er ikke det jeg syn syns jo på en måte det det er sånn hele det det første handler jo veldig mye om ære og egentlig hele det gjør jo hele den triologien der da eee sånn at eee Hotspur er jo den som han da han snakker jo bare ære og Hal sier jo også om ham denne opprøreren emm at han er den mest eee ærefulle av dem alle


%eee mens i det skuespillet %eee det stykket så har jo Falstaff en sånn veldig berømt enetale om ære.

mens i det skuespillet det stykket så har jo Falstaff en sånn veldig berømt enetale om ære.

eee mens i det skuespillet eee det stykket så har jo Falstaff en sånn veldig berømt enetale om ære


%emm så han poengterer jo de£ greia der hele tiden og %eee ja nettopp sånn at hvis han skulle på en måte slippe til med noe sånt som det der i Henrik den femte så ville på en måte %heh liksom hele hele greia sett litt annerledes ut.

så han poengterer jo greia der hele tiden og ja nettopp sånn at hvis han skulle på en måte slippe til med noe sånt som det der i Henrik den femte så ville på en måte liksom hele hele greia sett litt annerledes ut.

emm så han poengterer jo de greia der hele tiden og eee ja nettopp sånn at hvis han skulle på en måte slippe til med noe sånt som det der i Henrik den femte så ville på en måte heh liksom hele hele greia sett litt annerledes ut


fordi her er det jo også Henrik den femte handler jo litt om at på en måte for å %eee %eee vaske seg for synden ved dette kronranet tronranet til faren så drar han for å %eee erobre Frankrike egentlig %heh.

fordi her er det jo også Henrik den femte handler jo litt om at på en måte for å vaske seg for synden ved dette kronranet tronranet til faren så drar han for å erobre Frankrike egentlig %heh.

fordi her er det jo også Henrik den femte handler jo litt om at på en måte for å eee eee vaske seg for synden ved dette kronranet tronranet til faren så drar han for å eee erobre Frankrike egentlig heh


ja der er det også en veldig sånn lang ættetavle og noen greier i begynnelsen for å forklare hvorfor han han han gjør dette her.


%eee men men hele tiden så er det det det det spillet %eee som jeg av det og noe av grunnen til at jeg ikke liker det er jo at det har kanskje vært brukt i litt sånn %emm.

men men hele tiden så er det det det det spillet som jeg av det og noe av grunnen til at jeg ikke liker det er jo at det har kanskje vært brukt i litt sånn %emm.

eee men men hele tiden så er det det det det spillet eee som jeg av det og noe av grunnen til at jeg ikke liker det er jo at det har kanskje vært brukt i litt sånn emm


filmene filmatiseringene for eksempel understreker jo det liksom sånn derre egentlig sjåvinistiske da altså %eee engelsk %eee %eee nasjonalistiske aspektet.

filmene filmatiseringene f.eks. understreker jo det liksom sånn derre egentlig sjåvinistiske da altså engelsk nasjonalistiske aspektet.

filmene filmatiseringene for eksempel understreker jo det liksom sånn derre egentlig sjåvinistiske da altså eee engelsk eee eee nasjonalistiske aspektet


og det får meg til å tenke på han B_B_C-reporteren\BBC-reporteren som leser liksom resultatene fra sånn %foreign etter hverandre sånn Leyton Orient %foreign og ja.

og det får meg til å tenke på han BBC-reporteren som leser liksom resultatene fra sånn etter hverandre sånn Leyton Orient og ja.

og det får meg til å tenke på han B B Creporteren som leser liksom resultatene fra sånn <foreign> etter hverandre sånn Leyton Orient <foreign> og ja


%emm så d£ %eee det er noe det er noe det er noe med det som gjør at jeg %eee %emm ja altså det er flott stykke og sånt.

så det er noe det er noe det er noe med det som gjør at jeg ja altså det er flott stykke og sånt.

emm så d eee det er noe det er noe det er noe med det som gjør at jeg eee emm ja altså det er flott stykke og sånt


og den den den mest berømte talen der er jo er jo %emm talen til Henrik den femte når på en måte de ser at franskmennene kommer ved Agincourt og de er fem ganger så mange %eee og de mister litt motet så snur han hele med å si at %eee jo færre vi er, jo større ære for hver %emm.

og den den den mest berømte talen der er jo er jo talen til Henrik den femte når på en måte de ser at franskmennene kommer ved Agincourt og de er fem ganger så mange og de mister litt motet så snur han hele med å si at jo færre vi er, jo større ære for hver %emm.

og den den den mest berømte talen der er jo er jo emm talen til Henrik den femte når på en måte de ser at franskmennene kommer ved Agincourt og de er fem ganger så mange eee og de mister litt motet så snur han hele med å si at eee jo færre vi er jo større ære for hver emm


og %eee og og det tenker jeg på en så sånn prototypisk sånn %foreign som alle %eee kapteiner i fotball har da, så han er liksom fotballkaptein Henrik den femte.

og og og det tenker jeg på en så sånn prototypisk sånn som alle kapteiner i fotball har da, så han er liksom fotballkaptein Henrik den femte.

og eee og og det tenker jeg på en så sånn prototypisk sånn <foreign> som alle eee kapteiner i fotball har da så han er liksom fotballkaptein Henrik den femte


men det Shakespeare gjør når han skriver disse Henrik den fjerde- og Henrik den femte-stykkene er at han tar utgangspunkt i at alle s£ tenker at Henrik den femte er %eee høydepunktet i Englands historie eventuelt før nå.

men det Shakespeare gjør når han skriver disse Henrik den fjerde- og Henrik den femte-stykkene er at han tar utgangspunkt i at alle tenker at Henrik den femte er høydepunktet i Englands historie eventuelt før nå.

men det Shakespeare gjør når han skriver disse Henrik den fjerde og Henrik den femtestykkene er at han tar utgangspunkt i at alle s tenker at Henrik den femte er eee høydepunktet i Englands historie eventuelt før nå


men ved hjelp Falstaff-skikkelsen og den %eee relasjonen mellom dem og det at Falstaff blir en representant for alt det som gjør livet verdt å leve og på en måte setter det opp i kontrast til det politiske spillet,

men ved hjelp Falstaff-skikkelsen og den relasjonen mellom dem og det at Falstaff blir en representant for alt det som gjør livet verdt å leve og på en måte setter det opp i kontrast til det politiske spillet,

men ved hjelp Falstaffskikkelsen og den eee relasjonen mellom dem og det at Falstaff blir en representant for alt det som gjør livet verdt å leve og på en måte setter det opp i kontrast til det politiske spillet


så undergraver han ikke Hals legitimitet som konge men som en person som vi er interessert i å heie på.


du kan gjerne se det %eee s£ lage en en en patriotisk %eee forestilling av Henrik den femte der Hal er helten.

du kan gjerne se det lage en en en patriotisk forestilling av Henrik den femte der Hal er helten.

du kan gjerne se det eee s lage en en en patriotisk eee forestilling av Henrik den femte der Hal er helten


men det er jo det derre patriotisme er en skurks siste flyktested eller fluktsted eller ja.


ja ja men du kan også se det ei£ se det motsatt og se at at ok han vinner %eee kanskje %eee den store kampen men han har tapt våre hjerter.

ja ja men du kan også se det se det motsatt og se at at ok han vinner kanskje den store kampen men han har tapt våre hjerter.

ja ja men du kan også se det ei se det motsatt og se at at ok han vinner eee kanskje eee den store kampen men han har tapt våre hjerter


for eg eg og eg greier ikkje heilt å lese eg er liksom litt sånn i og i i team %eee ikkje Henrik den femte %eee og det er fullt mogleg å lese det.

for eg eg og eg greier ikkje heilt å lese eg er liksom litt sånn i og i i team ikkje Henrik den femte og det er fullt mogleg å lese det.

for eg eg og eg greier ikkje heilt å lese eg er liksom litt sånn i og i i team eee ikkje Henrik den femte eee og det er fullt mogleg å lese det


det er jo sjølvsagt fullt mogleg å lese den som ein %eee ein sympatisk figur.

det er jo sjølvsagt fullt mogleg å lese den som ein ein sympatisk figur.

det er jo sjølvsagt fullt mogleg å lese den som ein eee ein sympatisk figur


det er det nesten alltid hos hos Shakespeare, den her tvitydigheita.

det er det nesten alltid hos hos Shakespeare den her tvitydigheita


men men for meg så så er han %eee ein krigshissar så som prøver å å å å d£ å rettferdiggjere sitt eige %eee sin eigen %overlapping på på.

men men for meg så så er han ein krigshissar så som prøver å å å å å rettferdiggjere sitt eige sin eigen på på.

men men for meg så så er han eee ein krigshissar så som prøver å å å å d å rettferdiggjere sitt eige eee sin eigen <overlapping> på på


altså mulig jeg tar farge av jeg jobber jo liksom da i en menneskerettighetsorganisasjon og dette er en mann som da han på en måte truer og plager de sivile.


han går til krig på et svært tvilsomt grunnlag.


han ville vel kanskje bli dømt for aggresjon i den internasjonale straffedomstolen i Haag for den %eee invasjonen av Frankrike så.

han ville vel kanskje bli dømt for aggresjon i den internasjonale straffedomstolen i Haag for den invasjonen av Frankrike så.

han ville vel kanskje bli dømt for aggresjon i den internasjonale straffedomstolen i Haag for den eee invasjonen av Frankrike så


og da skal det jo seiast at Shakespeare er ikkje blind for dette her fordi at han gjev oss jo nokon av dei finaste scenane i Henrik den femte er jo når han plutseleg før den her kampen %eee slaget i Agincourt så går han inn og så og så og så visar han samtalen mellom soldatar som sit og gruer seg til kampen ikkje sant.

og da skal det jo seiast at Shakespeare er ikkje blind for dette her fordi at han gjev oss jo nokon av dei finaste scenane i Henrik den femte er jo når han plutseleg før den her kampen slaget i Agincourt så går han inn og så og så og så visar han samtalen mellom soldatar som sit og gruer seg til kampen ikkje sant.

og da skal det jo seiast at Shakespeare er ikkje blind for dette her fordi at han gjev oss jo nokon av dei finaste scenane i Henrik den femte er jo når han plutseleg før den her kampen eee slaget i Agincourt så går han inn og så og så og så visar han samtalen mellom soldatar som sit og gruer seg til kampen ikkje sant


kvifor skal me døy for dette herne her og er det eigentleg ein rettferdig kamp?


og han greier jo eigentleg ikkje å rettferdiggjere det så det er eit veldig sånn fint blikk for for dei vanlege menneska som ikkje det er ikkje berre her i historiespela at det kjem inn det er noko som me kan kan spore i mange spel at Shakespeare ser dei vanlege menneska som offer.


%overlapping og det er ikke bare det men noe av det vi får vite et skus£ skuespill også er jo hva han har gjort med %eee vennene til Falstaff etter at han kom til makten.

og det er ikke bare det men noe av det vi får vite et skuespill også er jo hva han har gjort med vennene til Falstaff etter at han kom til makten.

<overlapping> og det er ikke bare det men noe av det vi får vite et skus skuespill også er jo hva han har gjort med eee vennene til Falstaff etter at han kom til makten


%eee horene og løsgjengerne og %eee og hele den gjengen der, de er jo %eee rydda vekk.

horene og løsgjengerne og og hele den gjengen der, de er jo rydda vekk.

eee horene og løsgjengerne og eee og hele den gjengen der de er jo eee rydda vekk


%eee me har eitt %unint me har på ein måte litt Henrik den åttande igjen.

me har eitt me har på ein måte litt Henrik den åttande igjen.

eee me har eitt <unint> me har på ein måte litt Henrik den åttande igjen


%eee det er to tredjedelar av det stykket Henrik den åttande som ikkje er skrive av Shakespeare antakeleg.


er det noko me likevel kan kan kan seie om det som eit som eit Shakespeare-stykke?

er det noko me likevel kan kan kan seie om det som eit som eit Shakespearestykke?


altså eg tenker %heh altså eg tenker jo at noko av det som som som kan kan vere interessant er jo %eee ja for det fyrste so er jo dette her det er jo veldig tett opp mot det er jo skrive mykje seinare enn enn dei andre stykka og det er tettare opp mot Shakespeare si eiga tid og det endar jo og litt sånn det endar med at dronning Elizabeth %overlapping.

altså eg tenker altså eg tenker jo at noko av det som som som kan kan vere interessant er jo ja for det fyrste so er jo dette her det er jo veldig tett opp mot det er jo skrive mykje seinare enn enn dei andre stykka og det er tettare opp mot Shakespeare si eiga tid og det endar jo og litt sånn det endar med at dronning Elizabeth %overlapping.

altså eg tenker heh altså eg tenker jo at noko av det som som som kan kan vere interessant er jo eee ja for det fyrste so er jo dette her det er jo veldig tett opp mot det er jo skrive mykje seinare enn enn dei andre stykka og det er tettare opp mot Shakespeare si eiga tid og det endar jo og litt sånn det endar med at dronning Elizabeth <overlapping>


jeg kan si jeg kan si dronning Elizabeth blir født i løpet av dette stykket.


det som er interessant med det sånn historisk altså dette er altså skrevet lenge etterpå femten år etter eller fjorten år etter etter Henrik den femte.

det som er interessant med det sånn historisk altså dette er altså skrevet lenge etterpå 15 år etter eller 14 år etter etter Henrik den femte.


det er et diplom£ en diplomatisk fremstilling av nær fortid der alle konflikter er tonet ned %eee og det gjør også at det er mye mindre givende.

det er et en diplomatisk fremstilling av nær fortid der alle konflikter er tonet ned og det gjør også at det er mye mindre givende.

det er et diplom en diplomatisk fremstilling av nær fortid der alle konflikter er tonet ned eee og det gjør også at det er mye mindre givende


men det sluttar derimot med eit faktisk bang for det at under det var under ein produksjon av Henrik den åttande at ein kanon vart fyrt av %eee som ein del av %eee av produksjonen %eee på The Globe %eee og det enda opp med å antenne halmtaket på The Globe og dermed så brann %overlapping.

men det sluttar derimot med eit faktisk bang for det at under det var under ein produksjon av Henrik den åttande at ein kanon vart fyrt av som ein del av av produksjonen på The Globe og det enda opp med å antenne halmtaket på The Globe og dermed så brann %overlapping.

men det sluttar derimot med eit faktisk bang for det at under det var under ein produksjon av Henrik den åttande at ein kanon vart fyrt av eee som ein del av eee av produksjonen eee på The Globe eee og det enda opp med å antenne halmtaket på The Globe og dermed så brann <overlapping>


og på den melankolske noten så skal me takke for oss Aage, tusen takk for at du var med på den her samtalen.

og på den melankolske noten så skal me takke for oss Aage tusen takk for at du var med på den her samtalen


god kveld og hjertelig velkommen inn hit på Nasjonalbiblioteket på Solli plass.


jeg er historiker og jeg jobber her på Nasjonalbiblioteket.


og jeg sa historiker eller sakprosaforfatter men i kveld så har jeg vært så heldig at jeg har fått %eee en av Norges mest anerkjente sakprosaforfattere som også er historiker.

og jeg sa historiker eller sakprosaforfatter men i kveld så har jeg vært så heldig at jeg har fått en av Norges mest anerkjente sakprosaforfattere som også er historiker.

og jeg sa historiker eller sakprosaforfatter men i kveld så har jeg vært så heldig at jeg har fått eee en av Norges mest anerkjente sakprosaforfattere som også er historiker


hjertelig velkommen hit Ivo de Figueiredo.


du er jo %eee kanskje aller mest kjent for din store Ibsen-biografi som %eee blant annet er kommet ut på engelsk på Yale University Press og vunnet mange priser og så videre %eee men nå har du altså gitt deg i kast med en annen av våre aller største kunstnere en annen nasjonalskatt nemlig Edvard Munch.

du er jo kanskje aller mest kjent for din store Ibsen-biografi som bl.a. er kommet ut på engelsk på Yale University Press og vunnet mange priser osv. men nå har du altså gitt deg i kast med en annen av våre aller største kunstnere en annen nasjonalskatt nemlig Edvard Munch.

du er jo eee kanskje aller mest kjent for din store Ibsenbiografi som eee blant annet er kommet ut på engelsk på Yale University Press og vunnet mange priser og så videre eee men nå har du altså gitt deg i kast med en annen av våre aller største kunstnere en annen nasjonalskatt nemlig Edvard Munch


%heh det er et prosjekt som er kjempesvært mye større enn Ibsen.


%eee jeg har sittet med det i tre år og kommer til å sitte i en stund til %eee så det er er veldig fint å bli trukket ut av munkecella for det er det jeg lever i %eee i arbeidet med denne herre biografien her.

jeg har sittet med det i tre år og kommer til å sitte i en stund til så det er er veldig fint å bli trukket ut av munkecella for det er det jeg lever i i arbeidet med denne herre biografien her.

eee jeg har sittet med det i tre år og kommer til å sitte i en stund til eee så det er er veldig fint å bli trukket ut av munkecella for det er det jeg lever i eee i arbeidet med denne herre biografien her


og hvo£ hvorfor er det større enn Ibsen?


det er større fordi %eee Ibsen var en ryddig kar som skreiv tjuesyv skuespill sånn i pen rekkefølge mens Munch %eee er som en sånn en sånn %eee fyrverkeri som spruter ut tegninger og altså verk altså det er det er uoverskuelig.

det er større fordi Ibsen var en ryddig kar som skreiv 27 skuespill sånn i pen rekkefølge mens Munch er som en sånn en sånn fyrverkeri som spruter ut tegninger og altså verk altså det er det er uoverskuelig.

det er større fordi eee Ibsen var en ryddig kar som skreiv tjuesyv skuespill sånn i pen rekkefølge mens Munch eee er som en sånn en sånn eee fyrverkeri som spruter ut tegninger og altså verk altså det er det er uoverskuelig


han farta rundt som om han levde på interrail halve livet og han har etterlatt seg et kaos av papirer %eee og brev og ja e£ et kaos et fantastisk kaos men likefullt et kaos.

han farta rundt som om han levde på interrail halve livet og han har etterlatt seg et kaos av papirer og brev og ja et kaos et fantastisk kaos men likefullt et kaos.

han farta rundt som om han levde på interrail halve livet og han har etterlatt seg et kaos av papirer eee og brev og ja e et kaos et fantastisk kaos men likefullt et kaos


det høres ut som en som en utfordrende jobb for en biograf %eee og det er en ett av de mange papirene du har tatt med med til oss i dag som vi har i faksimile her.

det høres ut som en som en utfordrende jobb for en biograf og det er en ett av de mange papirene du har tatt med med til oss i dag som vi har i faksimile her.

det høres ut som en som en utfordrende jobb for en biograf eee og det er en ett av de mange papirene du har tatt med med til oss i dag som vi har i faksimile her


hva er det her det som gis i sånn metadata som det heter på bibliotek %overlapping?

hva er det her det som gis i sånn metadata som det heter på bibliotek <overlapping>?


ja nei dette dette var et tøft valg for det er så mye jeg kunne ha valgt, men jeg valgte nå dette lille notatet av Munch som han skreiv %eee vinteren %eee attenåttini nitti mens han bodde i %eee Saint-Cloud utenfor Paris %eee et viktig periode hvor han begynte så vidt vi vet å skrive mer systematisk.

ja nei dette dette var et tøft valg for det er så mye jeg kunne ha valgt, men jeg valgte nå dette lille notatet av Munch som han skreiv vinteren 1889 90 mens han bodde i Saint-Cloud utenfor Paris et viktig periode hvor han begynte så vidt vi vet å skrive mer systematisk.

ja nei dette dette var et tøft valg for det er så mye jeg kunne ha valgt men jeg valgte nå dette lille notatet av Munch som han skreiv eee vinteren eee attenåttini nitti mens han bodde i eee SaintCloud utenfor Paris eee et viktig periode hvor han begynte så vidt vi vet å skrive mer systematisk


det er brevene og så er det det %eee det de litterære tekstene som er selvbiografiske for en stor del %eee etter jeg holdt på å si oppskrift fra Hans Jæger.

det er brevene og så er det det det de litterære tekstene som er selvbiografiske for en stor del etter jeg holdt på å si oppskrift fra Hans Jæger.

det er brevene og så er det det eee det de litterære tekstene som er selvbiografiske for en stor del eee etter jeg holdt på å si oppskrift fra Hans Jæger


jepp det skal jeg gjøre og da leser jeg ikke de kråketærne der fordi disse her er %eee transkribert av Munchmuseet og er tilgjengelig på e-munch dott N O, så da kan man følge med, men jeg vil starte fra stopp£ toppen %qqq.

jepp det skal jeg gjøre og da leser jeg ikke de kråketærne der fordi disse her er transkribert av Munchmuseet og er tilgjengelig på e-munch dott N O, så da kan man følge med, men jeg vil starte fra toppen %qqq.

jepp det skal jeg gjøre og da leser jeg ikke de kråketærne der fordi disse her er eee transkribert av Munchmuseet og er tilgjengelig på emunch dott N O så da kan man følge med men jeg vil starte fra stopp toppen qqq


%eee det går kanskje an å begynne med å spørre hvem er det som skriver det her eller hvem er Munch når han skriver det her?


%eee dette er en tredjepersons ja hvor han var i livet sitt da han skreiv det.


%eee men han er nok på jakt etter et kunstnerisk program og en retning framover den vinteren hvor han drar til Paris.


%eee mens han er der i desember så dør faren.


og veldig mange av de tekstene vi har om hans liv %eee hans unge liv har vi altså kildene er han sjøl og det er høyst tvilsomme kilder %eee hvis man skal lese dem for sitt pålydende.

og veldig mange av de tekstene vi har om hans liv hans unge liv har vi altså kildene er han sjøl og det er høyst tvilsomme kilder hvis man skal lese dem for sitt pålydende.

og veldig mange av de tekstene vi har om hans liv eee hans unge liv har vi altså kildene er han sjøl og det er høyst tvilsomme kilder eee hvis man skal lese dem for sitt pålydende


og hvo£ hvorfor begynner han å skrive tror du?

og hvorfor begynner han å skrive tror du?

og hvo hvorfor begynner han å skrive tror du?


ja det er jo en det er jo en tanke i tida.


%eee nå skal det sies at han har én kamerat som han møter %unint er ute i Saint-Cloud og det er en dansk %eee ung dansk jødisk dikter som heter Emmanuel %eee som het Emmanuel Goldstein.

nå skal det sies at han har én kamerat som han møter er ute i Saint-Cloud og det er en dansk ung dansk jødisk dikter som heter Emmanuel som het Emmanuel Goldstein.

eee nå skal det sies at han har én kamerat som han møter <unint> er ute i SaintCloud og det er en dansk eee ung dansk jødisk dikter som heter Emmanuel eee som het Emmanuel Goldstein


%eee det var en underlig skrue som %eee skreiv en diktsamling hele livet og den skreiv han til gjengjeld om og om igjen og den handla om den første kjærligheten som han ikke fikk.

det var en underlig skrue som skreiv en diktsamling hele livet og den skreiv han til gjengjeld om og om igjen og den handla om den første kjærligheten som han ikke fikk.

eee det var en underlig skrue som eee skreiv en diktsamling hele livet og den skreiv han til gjengjeld om og om igjen og den handla om den første kjærligheten som han ikke fikk


%eee så de har %eee samtaler som nok har påvirka Munch en del der ute om både det ene og det andre men ikke minst om tapte kjærligheter.

så de har samtaler som nok har påvirka Munch en del der ute om både det ene og det andre men ikke minst om tapte kjærligheter.

eee så de har eee samtaler som nok har påvirka Munch en del der ute om både det ene og det andre men ikke minst om tapte kjærligheter


%eee og man kan tenke seg at at han inspirerer Munch til å skrive men det men men det har jo altså på forhånd så har jo Munch kommet fra Kristiania hvor han har vært i utkanten av Kristiania-bohemen hvor Hans Jæger jo da er den som har proklamert dette at man må skrive sitt liv så så det er en tanke i tida at han griper til pennen.

eee og man kan tenke seg at at han inspirerer Munch til å skrive men det men men det har jo altså på forhånd så har jo Munch kommet fra Kristiania hvor han har vært i utkanten av Kristianiabohemen hvor Hans Jæger jo da er den som har proklamert dette at man må skrive sitt liv så så det er en tanke i tida at han griper til pennen


%mmm og du sa det at han hadde på en måte slått igjennom %eee så så på et vis så er det liksom at han %eee han har fått en slags bekreftelse på at %eee han har noe å fare med men så må han jo på en måte videre derfra.

og du sa det at han hadde på en måte slått igjennom så så på et vis så er det liksom at han han har fått en slags bekreftelse på at han har noe å fare med men så må han jo på en måte videre derfra.

mmm og du sa det at han hadde på en måte slått igjennom eee så så på et vis så er det liksom at han eee han har fått en slags bekreftelse på at eee han har noe å fare med men så må han jo på en måte videre derfra


det er liksom til den det vanskelige andreboka som de sier i litteraturen eller den vanskelige andreplata i musikken at han liksom må bygge videre på det og finne ut.


%eee med Det syke barn så hadde han malt et %eee uhørt bilde.

med Det syke barn så hadde han malt et uhørt bilde.

eee med Det syke barn så hadde han malt et eee uhørt bilde


han hadde måttet etablert seg som en avantgarde, men det er ikke så greit å være avantgarde helt aleine.

han hadde måttet etablert seg som en avantgarde men det er ikke så greit å være avantgarde helt aleine


så det som skjer etter ette£ dette første maleriet som vi skal snakke om seinere mer i detalj som er så radikalt nytt og som overskrider selv også natu£ naturalistenes %eee program %eee ja det som skjer etter det er at han trekker seg tilbake og og maler i et tryggere f£ formspråk.

så det som skjer etter dette første maleriet som vi skal snakke om seinere mer i detalj som er så radikalt nytt og som overskrider selv også naturalistenes program ja det som skjer etter det er at han trekker seg tilbake og og maler i et tryggere formspråk.

så det som skjer etter ette dette første maleriet som vi skal snakke om seinere mer i detalj som er så radikalt nytt og som overskrider selv også natu naturalistenes eee program eee ja det som skjer etter det er at han trekker seg tilbake og og maler i et tryggere f formspråk


og jeg tror det har å gjøre med at %eee for å bryte normene særlig på den tida hvor kunstens regler var mye strammere enn det vi sj£ det vi har i dag så må du vite hvor du skal hen.

og jeg tror det har å gjøre med at for å bryte normene særlig på den tida hvor kunstens regler var mye strammere enn det vi det vi har i dag så må du vite hvor du skal hen.

og jeg tror det har å gjøre med at eee for å bryte normene særlig på den tida hvor kunstens regler var mye strammere enn det vi sj det vi har i dag så må du vite hvor du skal hen


%eee det gjør han i for seg veldig mye i hele sitt liv.


han er en mann som leiter hele tida leiter etter nye løsninger etter nye former.


%eee men dette er den første virkelige søkende perioden hvor han forsøker å finne fram og han gjør det da det er som om han på en måte gjør det gjennom skrift og tanker før han gjør det i kunsten.


ja for jeg kan jo tenke meg at det å liksom få den tidlige store suksessen må jo på én måte være ekstremt stimulerende men det kan jo sikkert også være veldig %eee oppleves veldig skremmende liksom hvor tar du det derfra?

ja for jeg kan jo tenke meg at det å liksom få den tidlige store suksessen må jo på én måte være ekstremt stimulerende men det kan jo sikkert også være veldig oppleves veldig skremmende liksom hvor tar du det derfra?

ja for jeg kan jo tenke meg at det å liksom få den tidlige store suksessen må jo på én måte være ekstremt stimulerende men det kan jo sikkert også være veldig eee oppleves veldig skremmende liksom hvor tar du det derfra?


ja han virker altså ikke skremt denne mannen %eee og det er det som er noe av det merkverdige og fasinerende ved ham er at han er så avantgardistisk så tidlig og så innstendig holder på det.

ja han virker altså ikke skremt denne mannen og det er det som er noe av det merkverdige og fasinerende ved ham er at han er så avantgardistisk så tidlig og så innstendig holder på det.

ja han virker altså ikke skremt denne mannen eee og det er det som er noe av det merkverdige og fasinerende ved ham er at han er så avantgardistisk så tidlig og så innstendig holder på det


og hvis vi går tilbake til teksten, det er jo litt uklart %eee hva det er som skjer her.

og hvis vi går tilbake til teksten, det er jo litt uklart hva det er som skjer her.

og hvis vi går tilbake til teksten det er jo litt uklart eee hva det er som skjer her


%heh for dette er en tredjepersonsfortelling om mannen som er seksti år som forteller %eee har den første replikken der.

for dette er en tredjepersonsfortelling om mannen som er 60 år som forteller har den første replikken der.

heh for dette er en tredjepersonsfortelling om mannen som er seksti år som forteller eee har den første replikken der


her er det mye som skjer og det er til og med strøket over store deler.

her er det mye som skjer og det er t.o.m. strøket over store deler.


hvordan %eee hvordan forholder du deg til det som %eee historiker og biograf når du ska£?

hvordan hvordan forholder du deg til det som historiker og biograf når du?

hvordan eee hvordan forholder du deg til det som eee historiker og biograf når du ska?


du %eee han %eee viser prosessen hvordan verket har blitt til.

du han viser prosessen hvordan verket har blitt til.

du eee han eee viser prosessen hvordan verket har blitt til


%emm når jeg skriver biografien min så har jeg mange av disse pass£ passasjene blant annet når jeg siterer herfra så har jeg med disse overstrykningene for å vise at %eee dette er ikke hugget i stein.

når jeg skriver biografien min så har jeg mange av disse passasjene bl.a. når jeg siterer herfra så har jeg med disse overstrykningene for å vise at dette er ikke hugget i stein.

emm når jeg skriver biografien min så har jeg mange av disse pass passasjene blant annet når jeg siterer herfra så har jeg med disse overstrykningene for å vise at eee dette er ikke hugget i stein


dette er Munch som tenker når han skriver.


når han skriver brev til folk så er det gjerne ti til femten utkast fø£ for hvert brev.

når han skriver brev til folk så er det gjerne ti til 15 utkast for hvert brev.

når han skriver brev til folk så er det gjerne ti til femten utkast fø for hvert brev


men han vil likevel liksom vise fram arbeidet som gjorde at han at han kom dit da.


ja nå er jo dette her %eee håndskrevne materialer så det er jo aldri vært ment å rammes inn.

ja nå er jo dette her håndskrevne materialer så det er jo aldri vært ment å rammes inn.

ja nå er jo dette her eee håndskrevne materialer så det er jo aldri vært ment å rammes inn


det var bare noen f£ små brokker han langt langt seinere %eee utga.

det var bare noen små brokker han langt langt seinere utga.

det var bare noen f små brokker han langt langt seinere eee utga


han hadde nok ambisjoner %eee på ulike stadier i livet om å utgi noe lenger og %eee men men det skjedde ikke.

han hadde nok ambisjoner på ulike stadier i livet om å utgi noe lenger og men men det skjedde ikke.

han hadde nok ambisjoner eee på ulike stadier i livet om å utgi noe lenger og eee men men det skjedde ikke


det var den store kritikk selvfølgelig den gangen at de var uferdige.


og så er det noe det er noen %eee karakterer holdt jeg på å si som dukker opp her.

og så er det noe det er noen karakterer holdt jeg på å si som dukker opp her.

og så er det noe det er noen eee karakterer holdt jeg på å si som dukker opp her


det er %eee Maja og er det en som heter og Karlemann og Kapteinen %eee.

det er Maja og er det en som heter og Karlemann og Kapteinen %eee.

det er eee Maja og er det en som heter og Karlemann og Kapteinen eee


Kapteinen er da f£ f£ far sjøl %eee Christian Munch.

Kapteinen er da far sjøl Christian Munch.

Kapteinen er da f f far sjøl eee Christian Munch


Karlemann er Edvard %eee og Maja er hans søster Sofie som ligger %eee for døden %eee med tøb£ tuberkulose.

Karlemann er Edvard og Maja er hans søster Sofie som ligger for døden med tuberkulose.

Karlemann er Edvard eee og Maja er hans søster Sofie som ligger eee for døden eee med tøb tuberkulose


ja så og det er også en overstrøket tekst.


så det er litt artig her %eee fordi %eee.


den overstrøkne teksten midt på arket her der står det hun ville opp og sitte.


%eee skal vi se de ledet henne bort til stolen men hun følte seg enda trettere her.


han har nå %eee strøket over det og så har han gjentatt det på en litt annen måte %eee litt lenger ned.

han har nå strøket over det og så har han gjentatt det på en litt annen måte litt lenger ned.

han har nå eee strøket over det og så har han gjentatt det på en litt annen måte eee litt lenger ned


%eee og dette er jo motivet i Det syke barn.


ja da kan vi jo avsløre det bildet at han da skriver han på en måte fra at hun ligger i sengen så kommer hun opp i den stolen som er motivet fra det maleriet han hadde malt flere år tidligere.


ja i i dette maleriet og det seinere maleriet Vår så er det en syk jente som sitter %eee i en stol med stor pute bak seg %eee tuberkuløs og ser ut av vinduet i Vår og her da som vi ser sammen med med det som skal være moren.

ja i i dette maleriet og det seinere maleriet Vår så er det en syk jente som sitter i en stol med stor pute bak seg tuberkuløs og ser ut av vinduet i Vår og her da som vi ser sammen med med det som skal være moren.

ja i i dette maleriet og det seinere maleriet Vår så er det en syk jente som sitter eee i en stol med stor pute bak seg eee tuberkuløs og ser ut av vinduet i Vår og her da som vi ser sammen med med det som skal være moren


og det maleriet handler om at søsteren hans dør %overlapping.

og det maleriet handler om at søsteren hans dør <overlapping>


ja det er ikke så opplagt %eee det at det er søsteren som at %eee dette er jo veldig kjent a£ alle kjenner Det syke barn malt i attenåttifem åttiseks.

ja det er ikke så opplagt det at det er søsteren som at dette er jo veldig kjent alle kjenner Det syke barn malt i 1885 åttiseks.

ja det er ikke så opplagt eee det at det er søsteren som at eee dette er jo veldig kjent a alle kjenner Det syke barn malt i attenåttifem åttiseks


%eee i samtida så var det er det ingen kilder som nevner at dette er Sofie.


Sofie døde altså i høsten attensyttisyv da hun var femten år og Edvard var fjorten så det var storesøstera %eee som som døde.

Sofie døde altså i høsten 1877 da hun var 15 år og Edvard var 14 så det var storesøstera som som døde.

Sofie døde altså i høsten attensyttisyv da hun var femten år og Edvard var fjorten så det var storesøstera eee som som døde


som %eee tok seg av familien Munch %eee altså ungene i familien etter at moren Laura døde.

som tok seg av familien Munch altså ungene i familien etter at moren Laura døde.

som eee tok seg av familien Munch eee altså ungene i familien etter at moren Laura døde


men teksten er jo skrevet %eee attennitti %eee og den nevner heller ikke Sofie.

men teksten er jo skrevet 1890 og den nevner heller ikke Sofie.

men teksten er jo skrevet eee attennitti eee og den nevner heller ikke Sofie


det første jeg har så langt kommet over jeg har ikke he£ jeg er ikke helt ferdig med å gå igjennom alle kildene men jeg kan foreløpig ikke se at at man nevner at Munch nevner %eee %eee Sofie i forbindelse med Det syke barn før etter år århundreskiftet.

det første jeg har så langt kommet over jeg har ikke jeg er ikke helt ferdig med å gå igjennom alle kildene men jeg kan foreløpig ikke se at at man nevner at Munch nevner Sofie i forbindelse med Det syke barn før etter år århundreskiftet.

det første jeg har så langt kommet over jeg har ikke he jeg er ikke helt ferdig med å gå igjennom alle kildene men jeg kan foreløpig ikke se at at man nevner at Munch nevner eee eee Sofie i forbindelse med Det syke barn før etter år århundreskiftet


så det er liksom noe med at fortida og kunsten han har lagd til hans egen fortid og kunsten han har lagd i sin egen fortid blandes inn i det øyeblikket han sitter i i nåtid hvor han forsøker å på en måte jobbe fram en slags kunstnerisk %eee prosjekt for seg selv da.

så det er liksom noe med at fortida og kunsten han har lagd til hans egen fortid og kunsten han har lagd i sin egen fortid blandes inn i det øyeblikket han sitter i i nåtid hvor han forsøker å på en måte jobbe fram en slags kunstnerisk prosjekt for seg selv da.

så det er liksom noe med at fortida og kunsten han har lagd til hans egen fortid og kunsten han har lagd i sin egen fortid blandes inn i det øyeblikket han sitter i i nåtid hvor han forsøker å på en måte jobbe fram en slags kunstnerisk eee prosjekt for seg selv da


altså når du jobber med Munchs biografi så må du jobbe to veier som han gjorde.