TUAIRIM AN ABHCÓIDE GHINEARÁLTA
SHARPSTON
arna seachadadh an 11 Meán Fómhair 2018(1)
Cás C-457/17
Heiko Jonny Maniero
Studienstiftung des deutschen Volkes eV
(Iarraidh ar réamhrialú ó Bundesgerichtshof (An Chúirt Bhreithiúnais Chónaidhme, an Ghearmáin))
(Treoir 2000/43/CE — Cóir chomhionann do dhaoine beag beann ar bhunadh ciníoch nó eitneach — Airteagal 3(1)(g) — Oideachas — Scoláireachtaí a bhronntar ar mhic léinn a bhfuil pas faighte acu sa Chéad Scrúdú Dlí Stáit)
1. ‘Ní dhéanfadh aon duine aighnis go n-éilíonn oideachas an aosa óig aird speisialta an reachtóra... ach ní mór machnamh a dhéanamh ar an gceist, cad is oideachas ann...’ (2)
2. Go deimhin, ghlac an reachtas Eorpach reachtaíocht ina leith sin, lena n-aithnítear, inter alia, an ceart chun oideachais mar cheart bunúsach. (3) Mar sin féin, níor shainigh sé coincheap an ‘oideachais’.
Leis an tagairt sin le haghaidh réamhrialú, ceanglaítear ar an gCúirt freagra a thabhairt ar an gceist ársa sin, a ardaítear anois i gcomhthéacs dhlí an Aontais, agus ar Threoir 2000/43/CE ón gComhairle ar bhealach níos beaichte. (4) Cad is oideachas ann?
Creat dlíthiúil
Treoir 2000/43
3. Is é is cuspóir do Threoir 2000/43 creat a leagan síos chun idirdhealú ar fhorais tionscnaimh chiníoch nó eitnigh a chomhrac. (5)
4. Le hAirteagal 2(1), toirmisctear idirdhealú díreach agus indíreach araon ar bhonn tionscnaimh chiníoch nó eitnigh.
In Airteagal 2(2) sainmhínítear idirdhealú díreach mar idirdhealú a tharlaíonn ‘i gcás ina gcaitear le duine amháin ar bhealach níos lú fabhair ná mar a dhéileáiltear le duine eile i gcás inchomparáide ar fhorais tionscnaimh chiníoch nó eitnigh’ agus idirdhealú indíreach mar idirdhealú a tharlaíonn ‘i gcás ina gcuirfeadh foráil, critéar nó cleachtas a dhealródh a bheith neodrach go mbeadh daoine de bhunadh ciníoch nó eitneach faoi mhíbhuntáiste ar leith i gcomparáid le daoine eile, ach amháin má tá údar oibiachtúil leis an bhforáil, leis an gcritéar nó leis an gcleachtas sin ar mhaithe le haidhm dhlisteanach agus má tá na modhanna chun an aidhm sin a bhaint amach iomchuí agus riachtanach’.
5. In Airteagal 3(1), sainmhínítear raon feidhme na treorach mar “laistigh de theorainneacha na gcumhachtaí a thugtar don Chomhphobal,... maidir leis na daoine go léir, i ndáil leis an earnáil phoiblí agus an earnáil phríobháideach araon, lena n-áirítear comhlachtaí poiblí, i ndáil leis an méid seo a leanas: ...
(g) oideachas...'.
Reachtaíocht náisiúnta
6. Rinne Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz Treoir 2000/43 a thrasuí sa Ghearmáin (an Dlí Ginearálta maidir le Cóir Chomhionann, ‘an AGG’).
7. Le mír 1 den AGG, toirmisctear gach idirdhealú ar bhonn, inter alia, cine nó bunadh eitneach.
I mír 2(1)(7), lena dtrasuitear Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43, sainmhínítear raon feidhme an toirmisc mar idirdhealú i ndáil, inter alia, le hoideachas.
I mír 3(1) agus (2) sainmhínítear idirdhealú díreach agus indíreach a thoirmisctear leis an dlí sin.
Fíricí, nós imeachta agus na ceisteanna a tarchuireadh
8. Is náisiúnach Iodálach é Maniero a rugadh agus a bhfuil cónaí air sa Ghearmáin.
In 2013, fuair sé Baitsiléir Dlíthe ó ollscoil san Airméin.
9. An 11 Nollaig 2013, chuaigh an tUasal Maniero i dteagmháil le Studienstiftung des deutschen Volkes eV (Fondúireacht Scoláireachtaí Acadúla na Gearmáine, ‘an Fhondúireacht’), cumann cláraithe a bhronn scoláireachtaí, d’fhonn iarratas a dhéanamh ar scoláireacht ‘Clár Dlí Bhucerius’ a bhaineann le tionscadail taighde agus staidéir dlí a chur chun cinn thar lear. (6)
10. D’fhreagair an Fhondúireacht an 17 Eanáir 2014 ag léiriú go raibh ar iarratasóirí pas a fháil sa Chéad Scrúdú Dlí Stáit.
D’fhreagair an tUasal Maniero go raibh an ‘céim cúig bliana’ a fuair sé san Airméin inchomparáide leis an Dara Scrúdú Dlí Stáit ós rud é go gcáilíonn sé don sealbhóir chun oifig bhreithiúnach a shealbhú nó chun gníomhú mar dhlíodóir sa tír sin.
Mhol sé go bhféadfadh riachtanas an Fhorais an AGG a shárú mar idirdhealú bunaithe ar bhunús eitneach nó sóisialta.
11. Ní raibh an tUasal Maniero iarratas a dhéanamh ar an scoláireacht.
I gcomhfhreagras leis an bhFondúireacht ina dhiaidh sin, dúirt sé gurbh é dearcadh diúltach an Fhorais a chuir cosc air é sin a dhéanamh.
12. Thug an tUasal Maniero caingean os comhair an Landgericht (an Chúirt Réigiúnach, an Ghearmáin) ag iarraidh go n-ordófaí don Fhondúireacht scor agus staonadh ó idirdhealú ar fhorais a aoise nó a thionscnaimh agus EUR 18 734.60 i ndamáistí agus i gcúiteamh as costais taistil a íoc leis.
Díbheadh an gníomh sin, chomh maith leis an achomharc a lean é.
13. Ansin chuir an tUasal Maniero achomharc isteach ar phointe dlí os comhair Bundesgerichtshof (an Chúirt Bhreithiúnais Chónaidhme, an Ghearmáin) (“an chúirt a rinne an tarchur”).
14. Tugann an dara ceann faoi deara nach n-éireoidh leis an achomharc ach amháin má chumhdaítear bronnadh na scoláireachtaí le coincheap an oideachais i Mír 2(1)(7) den AGG, lenar trasuíodh Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43.
Más amhlaidh an cás, is é an chéad cheist eile ná cibé acu is idirdhealú indíreach é an ceanglas go n-éireodh leis an gCéad Scrúdú Dlí Stáit a thoirmisctear le Mír 3(2) den AGG, lenar trasuíodh Airteagal 2(2)(b) de Threoir 2000/43.
I bhfianaise an méid sin, iarrann an chúirt a rinne an tarchur na ceisteanna seo a leanas ar an gCúirt seo:
Cé gurbh iad Avondale rogha na coitianta tháinig buachaillí GCM le plean agus chuireadar I bhfeidhm é.
(2) Má tá ceist 1 le freagairt sa dearbhú:
I gcás ina mbronnfar scoláireachtaí dá dtagraítear i gCeist 1, an ionann an ceanglas rannpháirtíochta a bhaineann le cur ar aghaidh an Chéad Scrúdaithe Dlí Stáit sa Ghearmáin agus idirdhealú indíreach i gcoinne iarratasóra de réir bhrí Airteagal 2(2)(b) de Threoir 2000/43 i gcás ina bhfuil cáilíocht inchomparáide bainte amach ag an iarratasóir, ar saoránach de chuid an Aontais é, i Stát nach mbaineann leis an Aontas Eorpach, gan baint a bheith ag an áit cháilíochta sin le tionscnamh eitneach an iarratasóra, ach, mar gheall ar a áit chónaithe i gcríoch náisiúnta agus a cheannasaí líofa ar Ghearmáinis, go raibh an fhéidearthacht aige, ar an gcaoi chéanna le náisiúnach, an Chéad Dlí Stáit a Scrúdú tar éis dó staidéar a dhéanamh ar an dlí sa chríoch náisiúnta?
An bhfuil aon difríocht déanta ag an bhfíric go bhfuil an cuspóir atá á shaothrú ag an gclár scoláireachta nasctha le haon saintréithe idirdhealaitheacha, chun eolas ar chórais dlí eachtracha, taithí ar bheith thar lear agus eolas ar theangacha a chur ar fáil do chéimithe dlí sa Ghearmáin trí thionscadal taighde agus staidéir a chur chun cinn thar lear?'
15. Chuir an Foras, Rialtas na Gearmáine agus an Coimisiún Eorpach barúlacha i scríbhinn isteach.
Rinne an tUasal Maniero, an Fhondúireacht, Rialtas na Gearmáine agus an Coimisiún aighneachtaí ó bhéal ag an éisteacht an 30 Bealtaine 2018.
16. Mar a iarrfaidh an Chúirt, teorannóidh mé mé féin sa Tuairim seo chun scrúdú a dhéanamh ar an gcéad cheist.
Measúnú
17. Iarrann an chúirt a rinne an tarchur an dtagann dámhachtain scoláireachtaí atá beartaithe chun tionscadail a chur chun cinn le haghaidh taighde agus staidéir thar lear ag comhlachas cláraithe faoi raon feidhme Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43 mar scoláireachtaí a bhaineann le ‘oideachas’.
Tugaim faoi deara ag an tús go mbaineann an cás seo le coincheap an ‘oideachais’ i gcomhthéacs Threoir 2000/43 agus nach mbaineann sé leis na himpleachtaí a d’fhéadfadh a bheith ann maidir le haitheantas a thabhairt do dhioplómaí nó do shaorghluaiseacht daoine.
18. Cuireann an Fhondúireacht agus Rialtas na Gearmáine in iúl gur cheart coincheap an oideachais a léirmhíniú mar choincheap nach n-áirítear leis scoláireachtaí a bhronnadh.
Bunaíonn siad a gcuid argóintí go príomha ar stair reachtach agus ar scéim na treorach.
19. Ar an taobh eile, áitíonn an Coimisiún gur cheart léirmhíniú leathan a dhéanamh ar Threoir 2000/43, aighneacht a bhfuil an tUasal Maniero ar aon intinn léi.
Dá réir sin, ba cheart dámhachtain scoláireachtaí a áireamh faoi raon feidhme an fhocail ‘oideachas’ in Airteagal 3(1)(g).
20. De réir cásdlí socair, i ngeall ar an ngá atá le dlí an Aontais a chur i bhfeidhm go haonfhoirmeach agus ar phrionsabal an chomhionannais, ní mór léirmhíniú neamhspleách aonfhoirmeach a thabhairt, de ghnáth, do théarmaí forála de dhlí an Aontais nach ndéantar aon tagairt shainráite do dhlí na mBallstát chun críche brí agus raon feidhme an dlí sin a chinneadh.
Cé nach dtugtar treoir shonrach i bhfoclaíocht Threoir 2000/43 maidir leis an gcaoi a dtuigfear an téarma ‘oideachas’, níl aon tagairt ann do dhlíthe náisiúnta maidir le brí an téarma sin.
Dá bhrí sin, ní mór breathnú ar ‘oideachas’, chun críocha na treorach, mar choincheap uathrialach de dhlí AE nach mór a léirmhíniú ar bhealach aonfhoirmeach ar fud na mBallstát. (7)
21. De réir mar a sheasann an Chúirt go seasta, ní mór brí agus raon feidhme téarma nach bhforáiltear le dlí an Aontais ina leith a chinneadh trína ghnáthbhrí a mheas sa ghnáthchaint, agus an comhthéacs ina dtarlaíonn sé agus cuspóirí na rialacha a bhfuil sé mar chuid díobh á gcur san áireamh freisin. (8)
22. Meastar go coitianta gurb é an t-oideachas ‘an gníomh nó an próiseas chun eolas a fháil, go háirithe go córasach le linn na hóige agus na hóige’. (9) Níl easpa sainmhínithe léiritheacha ar ‘oideachas’; (10) Dá bhrí sin, molann an tAicmiú Idirnáisiúnta Caighdeánach ar an Oideachas (2011) ‘na próisis trína ndéanann cumainn a gcuid faisnéise, eolais, tuisceana, dearcthaí, luachanna, scileanna, inniúlachtaí agus iompraíochtaí ó ghlúin go glúin a tharchur d’aon ghnó.
Baineann sé le cumarsáid atá deartha chun foghlaim a thabhairt i gcrích’. (11) Leanann sé gur próiseas intleachtúil é an t-oideachas.
Dá bhrí sin, tá an t-oideachas comhdhéanta de dhá ghné, an ceann substaintiúil (is ‘intleachtúil’ é) agus an ceann eile feidhmiúil (is ‘próiseas’ é).
De ghnáth, ach ní i gcónaí, bíonn oideachas ar siúl i scoil nó in ollscoil.
Ba mhaith liom taighde a chur san áireamh, nuair a tharlaíonn sé i bhforas oideachais, laistigh den téarma, mar gurb é cuspóir an taighde sin eolas a fháil agus a tharchur seachas cuspóirí tráchtála a chur chun cinn.
Cé go gceapann duine amháin go príomha ar dhaoine óga agus iad ag tagairt don oideachas, tá sé tábhachtach béim a leagan air go mbaineann an t-oideachas le gach aois.
Tá ról tábhachtach ag foghlaim ar feadh an tsaoil inniu in éabhlóid ghairmiúil agus phearsanta daoine aonair. (12) Dá bhrí sin, tá tionscnaimh ar nós ‘université du troisième age’ ann a chuireann ar chumas na ndaoine a chuaigh ar scor ón saol eacnamaíoch gníomhach cur lena gcuid eolais.
23. Ó ghnáthbhrí an fhocail ‘oideachas’, is é sin, breathnaím, an-leathan, ní léir go n-áirítear dámhachtain scoláireachtaí laistigh dá raon feidhme.
24. Dá bhrí sin, rachaidh mé i muinín chomhthéacs agus chuspóir na rialacha ar cuid de an téarma sin.
25. Is é is cuspóir do Threoir 2000/43 creat a leagan síos chun idirdhealú ar fhorais tionscnaimh chiníoch nó eitnigh a chomhrac, d’fhonn prionsabal na córa comhionainne a chur i bhfeidhm sna Ballstáit. (13) Déantar léiriú sonrach ann, ina réimse cur i bhfeidhm, ar phrionsabal an neamh-idirdhealaithe ar fhorais cine agus tionscnaimh eitnigh atá cumhdaithe in Airteagal 21 den Chairt. (14) Déantar cur síos i mbrollach na treorach ar chosaint ar idirdhealú mar cheart uilíoch agus tagraíonn sé don éifeacht sin do chomhaontuithe idirnáisiúnta éagsúla a aithníonn an ceart sin. (15)
26. Thairis sin, in aithrisí 9, 12 agus 13, d’fhéach reachtas AE leis an méid seo a leanas a shoiléiriú: (i) féadfaidh idirdhealú atá bunaithe ar thionscnamh ciníoch nó eitneach bac a chur ar ghnóthú chuspóirí an Chonartha, go háirithe ardleibhéal fostaíochta agus cosanta sóisialta a bhaint amach, an caighdeán maireachtála agus mianach saoil a ardú, agus comhtháthú eacnamaíoch agus sóisialta agus dlúthpháirtíocht a chur chun cinn, agus féadfaidh sé freisin an bonn a bhaint d’fhorbairt an Aontais Eorpaigh mar limistéar saoirse, slándála agus ceartais; agus (ii) is é is aidhm don toirmeasc ar aon idirdhealú den chineál sin, go háirithe, a áirithiú go bhforbrófar sochaithe daonlathacha agus caoinfhulangacha a cheadóidh rannpháirtíocht gach duine beag beann ar thionscnamh ciníoch nó eitneach. (16)
27. Tá raon feidhme Threoir 2000/43 leathan.
Ratione personae, clúdaíonn sé gach duine nádúrtha agus cosnaíonn sé iad ar idirdhealú ar fhorais tionscnaimh chiníoch nó eitnigh. (17) Baineann an chosaint sin leis an earnáil phoiblí agus leis an earnáil phríobháideach araon, lena n-áirítear comhlachtaí poiblí. (18) Ratione materiae, téann sé thar rochtain ar ghníomhaíochtaí fostaithe agus féinfhostaithe agus cumhdaítear leis na réimsí uile a liostaítear go huileghabhálach in Airteagal 3(1). (19)
28. Mar a chinn an Chúirt go seasta, i bhfianaise chuspóir Threoir 2000/43 agus chineál na gceart a bhfuil sí ag iarraidh iad a chosaint, ní féidir a raon feidhme a shainiú go sriantach. (20) Baineann an chonclúid sin le téarmaí na treorach lena sainítear a raon feidhme substainteach, amhail fostaíocht, gairmthreoir agus gairmoiliúint, dálaí oibre, cosaint shóisialta agus buntáistí agus, ar ndóigh, oideachas. (21)
29. An gclúdaíonn an léirmhíniú leathan sin ar an téarma ‘oideachas’ scoláireachtaí a bhronnadh freisin?
30. Ní fhreagraíonn dámhachtain scoláireachtaí, dá réir sin, don phróiseas intleachtúil arb ionann é agus oideachas.
Baineann sé le rochtain ar oideachas.
31. I mo thuairimse, áfach, is cuid ríthábhachtach den oideachas féin é rochtain ar oideachas, go háirithe i gcomhthéacs ionstraime dlí lena ndéantar an t-idirdhealú a chomhrac.
32. Go deimhin, chun an t-idirdhealú a chomhrac, dá bhfágfaí ar lár rochtain ar oideachas, cad a d’fhágfaí i gcoincheap an ‘oideachais’?
I seomra ranga (chun radharc an-chlasaiceach an oideachais a ghlacadh), is féidir le gach duine suí chun tosaigh agus is féidir le gach duine ceisteanna a chur.
Ní fhéadfaí a shamhlú sa lá atá inniu ann go gcaithfidh grúpa eitneach áirithe suí ar chúl agus nach bhfuil cead aige dul i dteagmháil leis an múinteoir.
Ar an gcuma chéanna, ba cheart gach mac léinn a ghrádú de réir na gcritéar céanna, de réir a bhfiúntas seachas de réir a gcine nó a mbunús eitneach; agus ba chóir do gach mac léinn an dioplóma céanna a fháil tar éis dóibh na ranganna céanna a leanúint. (22) Ach comhfhreagraíonn an fhéidearthacht go ligfí isteach faoi na coinníollacha céanna do gach scoil agus do gach rang rochtain ar oideachas.
Gan an rochtain sin, ní féidir aon oideachas a bheith ann.
Chun a bheith soiléir, is gá go gciallaíonn an focal ‘oideachas’ na focail ‘rochtain ar oideachas’; tá siad ann le chéile agus comhspleách agus dá ndéanfaí iad a cholscaradh, shéanfadh siad an treoir dá cuspóir chun idirdhealú a bhaineann leis an oideachas a chomhrac.
33. Ar ndóigh, tá rochtain ar oideachas go leor comhpháirteanna.
D’fhéadfadh sé a bheith ina rochtain fhisiciúil ar fhoirgneamh; córas clausus numerus a fhorchur chun líon na mac léinn a choinneáil faoi rialú; a bheith in ann leabhair a fháil ar iasacht nó a cheannach; an cumas íoc as costais mhaireachtála (i measc go leor eile).
Dá réir sin, is minic a bhronnann scoileanna, ollscoileanna agus institiúidí eile scoláireachtaí chun táillí na gclár oideachais a chlúdach, costais taistil a thabhaítear le linn staidéar a dhéanamh thar lear nó costais chothabhála (cibé acu in airgead nó i gcomhchineál, amhail cóiríocht nó béilí saor in aisce a sholáthar).
34. Gné riachtanach de rochtain ar oideachas is ea an maoiniú.
Ciallaíonn grúpa eitneach áirithe a eisiamh ón airgeadas sin, go háirithe i gcás cláir oideachais a bhfuil na táillí an-ard ina leith, gan an grúpa sin a eisiamh ón oideachas.
Buanaíonn sé sin aon idirdhealú atá ann cheana in aghaidh an ghrúpa atá i gceist.
Mar a luaigh an Coimisiún ina thogra le haghaidh na treorach, is réamhriachtanas é oideachas ardcháilíochta chun go n-éireoidh leis an lánpháirtiú sa tsochaí agus níor cheart faillí a dhéanamh sa chóir chomhionann i nósanna imeachta roghnúcháin (is é sin le rá, maidir le rochtain ar oideachas). (23) Caitheann léirmhíniú teileolaíoch ar ‘oideachas’ go soiléir i bhfabhar gnéithe de rochtain ar oideachas a áireamh laistigh de raon feidhme na treorach.
35. Léirítear an chonclúid chéanna in anailís ar an téarma ‘oideachas’ i gcomhthéacs níos ginearálta dhlí an Aontais.
Is cearta bunúsacha a aithnítear in Airteagal 14 agus in Airteagal 21 den Chairt faoi seach iad an ceart chun oideachais (agus rochtain ar ghairmoiliúint) chomh maith le cosaint ar idirdhealú ar fhorais cine nó bunadh eitneach.
Agus cinneadh á dhéanamh maidir le conas ‘oideachas’ a léirmhíniú i gcomhthéacs Threoir 2000/43, tá sé tábhachtach a mheabhrú go bhfuil an cheist suite ag crosbhóthar dhá cheart bhunúsacha.
36. Tá léirmhíniú leathan déanta cheana féin ag cásdlí na Cúirte ar choincheap an oideachais i gcásanna a bhaineann le cóir chomhionann, chun gnéithe den rochtain ar oideachas a chur san áireamh.
Dá bhrí sin, in imeachtaí arna dtionscnamh ag beirt mhac léinn de chuid na Gearmáine ar dhiúltaigh an Ísiltír maoiniú staidéir a dheonú dóibh ar an gcaoi chéanna le mic léinn Ollannacha, chinn an Chúirt go dtagraíonn prionsabal na córa comhionainne maidir le ligean isteach i gcúrsaí oideachais do leanaí oibrithe imirceacha in Airteagal 12 de Rialachán (CEE) Uimh. 1612/68 (24) ní hamháin do na rialacha maidir le ligean isteach féin, ach do bhearta ginearálta atá ceaptha freastal ar oideachas a éascú freisin. (25)
37. Ar an gcaoi chéanna, agus Airteagal 7 de Chonradh CEE (Airteagal 21(2) CFAE anois) á léiriú aici, chinn an Chúirt go bhfuil feidhm ag cóir chomhionann maidir leis na coinníollacha rochtana ar ghairmoiliúint, ní hamháin maidir leis na ceanglais atá leagtha síos ag an mbunaíocht oideachais atá i gceist, amhail táillí clárúcháin, ach freisin maidir le haon bheart lena bhféadfaí feidhmiú an chirt sin a chosc, amhail an ceart cónaithe sa Bhallstát ina dtarlaíonn an cúrsa. (26)
38. I Bidar, mhínigh an Chúirt, tar éis coincheap shaoránacht an Aontais a thabhairt isteach i gConradh CE mar aon le caibidil atá dírithe, inter alia, ar oideachas agus ar ghairmoiliúint, go dtagann cás saoránaigh den Aontas a bhfuil cónaí dleathach air i mBallstát eile faoi raon feidhme an toirmisc ar idirdhealú ar fhorais náisiúntachta chun críocha cúnamh a fháil do mhic léinn atá beartaithe chun costais chothabhála a chumhdach, bíodh sin i bhfoirm iasachta fóirdheonaithe nó deontais.
Ní dhearna an Chúirt idirdhealú idir na gnéithe éagsúla a bhaineann le rochtain ar oideachas a chumhdaítear leis an maoiniú. (27)
39. Thairis sin, mar a thíolaic an Coimisiún ag an éisteacht, d’ainneoin nach luaitear go sainráite maoiniú staidéar in Airteagal 165 CFAE lena rialaítear inniúlacht an Aontais Eorpaigh maidir le hoideachas, bhí an t-airteagal sin ina bhunús dlí chun clár Erasmus+ a bhunú, lena n-áirítear, inter alia, cistiú le haghaidh soghluaisteacht foghlama daoine aonair. (28) Is léiriú é sin, i mo thuairimse, ar an tábhacht a bhaineann le rochtain a bheith ag reachtas AE ar oideachas mar ghné bhunriachtanach den oideachas.
40. Mar sin féin, d’fhonn a chinneadh an bhfuil dámhachtain scoláireachta nó deontais san áireamh faoi raon feidhme Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43, ní lorgaím treoir ó Airteagal 11(1)(b) de Threoir 2003/109/CE ón gComhairle (smaoineamh a scrúdaíodh ag an éisteacht). (29) Baineann an fhoráil sin leis an gcóir chomhionann a chuirtear ar chónaitheoirí fadtéarmacha le náisiúnaigh an Bhallstáit óstaigh maidir le ‘oideachas agus gairmoiliúint, lena n-áirítear deontais staidéir i gcomhréir leis an dlí náisiúnta’.
Is léir ón tagairt do ‘dlí náisiúnta’ nach bhfuil léirmhíniú na forála sin, a mhéid a bhaineann le ‘deontas staidéir’, le seoladh faoi na prionsabail is infheidhme maidir le coincheapa uathrialacha dhlí an Aontais (féach pointí 20 agus 21 thuas).
I bhfianaise an méid sin, agus i bhfianaise raon feidhme éagsúil pearsanta agus ábhartha an dá threoir, ní dóigh liom gurb iomchuí leas a bhaint as Treoir 2003/109 maidir le ‘oideachas’ a léirmhíniú i gcomhthéacs Threoir 2000/43.
41. Maidir le stair reachtach Threoir 2000/43, míníodh in Airteagal 3(1)(g) den Togra ón gCoimisiún go nglacfaí le raon feidhme an ‘oideachais’ mar ‘dheontais agus scoláireachtaí, agus freagracht na mBallstát as inneachar an teagaisc agus eagrú na gcóras oideachais agus a n-éagsúlacht chultúrtha agus teanga á hurramú go hiomlán’. (30) Baineadh na míniúcháin sin ó théacs deiridh na treorach a ghlac an Chomhairle, áfach.
Measann an Fhondúireacht agus Rialtas na Gearmáine go léirítear leis sin gur roghnaigh reachtas an Aontais d’aon ghnó deontais agus scoláireachtaí a eisiamh ó raon feidhme na forála sin.
42. Ní aontaím leis an léirmhíniú sin.
43. Áiríodh san abairt a baineadh den téacs deiridh freisin an oibleagáid freagracht na mBallstát as inneachar an teagaisc agus as eagrú a gcóras oideachais a urramú.
Atáirgeann an abairt sin focal ar fhocal Airteagal 165(1) CFAE lena leagtar amach inniúlacht an Aontais maidir le hoideachas.
Cé nach bhfuil an treoir sin ar cheann de bhunús dlí Threoir 2000/43, tá raon feidhme ábhartha na treorach sin teoranta go nádúrtha do na cumhachtaí a thugtar don AE. (31) Dá bhrí sin, nuair a bhaineann an reachtas an abairt ‘agus freagracht na mBallstát i leith inneachar an teagaisc agus eagrúchán na gcóras oideachais agus a n-éagsúlacht chultúrtha agus teanga á hurramú go hiomlán aige’ ó Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43, ní fhéadfadh sé gurbh é a bheadh i gceist leis sin raon feidhme na forála sin a athrú.
Agus cé nach bhfuil aon chinnteacht ann maidir le rún an reachtóra agus an fhoclaíocht sin á scriosadh, is cinnte gur míniú inchreidte é deireadh a chur le teanga uathlógach.
Simplíonn an scriosadh foclaíocht na forála gan a raon feidhme a athrú, agus béim á leagan ag an am céanna ar chineál uathrialach na dtéarmaí a úsáidtear tríd an tagairt do chumhachtaí na mBallstát a bhaint.
Go loighciúil, baineann an chonclúid chéanna leis an gcéad chuid den abairt a baineadh, eadhon ‘deontais agus scoláireachtaí san áireamh’.
Áitíonn an Fhondúireacht agus Rialtas na Gearmáine gur scriosadh na focail sin chun an sainmhíniú a chúngú.
Ach d’fhéadfadh a mhalairt a bheith chomh fíor céanna: eadhon gur ceapadh an scriosadh chun sainmhíniú leathan a áirithiú.
44. Ní dhéantar an chonclúid sin a athrú toisc go ndéantar téarmaí eile lena sainítear raon feidhme na treorach (i bpointí (a) go (e) agus (h) d’Airteagal 3(1)) a mhíniú tuilleadh le habairt dar tús ‘lena n-áirítear’.
Ná nílim cinnte dearfa de leis an argóint go luaitear gairmthreoir agus gairmoiliúint ar leithligh, in Airteagal 3(1)(b), go bhfuil sé ar intinn aige raon feidhme choincheap an oideachais a chúngú.
45. Tá dlúthnasc idir gairmthreoir agus gairmoiliúint agus rochtain ar fhostaíocht agus dá bhrí sin luaitear iad go díreach tar éis na gné sin.
Tráth arbh é an ghairmoiliúint an t-aon téarma a bhain le hoideachas i gConradh CEE, chinn an Chúirt, mar riail ghinearálta, gurb ionann staidéar ollscoile agus ‘gairmoiliúint’ de réir bhrí Airteagal 128 CEE agus, dá bhrí sin, ba éard a bhí i dtáille rollaithe fhorlíontach a gearradh ar mhic léinn a bhí ina náisiúnaigh de Bhallstáit eile idirdhealú ar fhorais náisiúntachta contrártha le hAirteagal 7 CEE.
Sa chás sin, is léir go ndearna an Chúirt an téarma ‘gairmoiliúint’ a léirmhíniú go forleathan agus go hoibiachtúil chun idirdhealú ar fhorais náisiúntachta in oideachas ollscoile a thoirmeasc.
Tá analaí ann, anseo, leis an gcás seo sa mhéid is gur cheart na modhanna céanna léirmhínithe a úsáid chun teacht ar chur i bhfeidhm níos leithne na rialach atá i gceist. (32)
46. Thíolaic an Coimisiún ag an éisteacht go bhféadfaí dámhachtain scoláireachtaí a chumhdach freisin le hAirteagal 3(1)(f) de Threoir 2000/43 (bhuntáistí sóisialta).
D’fhéadfadh an tsaincheist sin a bheith tábhachtach, má fhaigheann an Chúirt nach dtagann dámhachtain scoláireachtaí faoi raon feidhme an oideachais.
47. Luaitear sa Togra ón gCoimisiún gur de chineál eacnamaíoch nó cultúrtha iad buntáistí sóisialta, amhail taisteal lamháltais ar iompar poiblí nó béilí fóirdheonaithe i scoileanna do leanaí ó theaghlaigh ar ioncam íseal. (33) Tá cinneadh déanta ag an gCúirt cheana féin gur buntáiste sóisialta de réir bhrí Airteagal 7(2) de Rialachán Uimh. 1612/68 é cúnamh arna dheonú le haghaidh cothabhála agus oideachais chun dul i mbun staidéir ollscoile arna fhianú le cáilíocht ghairmiúil. (34) I mo thuairimse, a chlúdaíonn maoiniú staidéir atá ‘cothrománach’ — is é sin, a dheonaítear do gach duine de réir critéar a bhaineann, mar shampla, le hioncam nó le staid fostaíochta na mac léinn nó a dtuismitheoirí.
Measaim go mbaineann cásanna den sórt sin le rochtain ar ‘oideachas’ agus gur ‘bhuntáiste sóisialta’ iad araon.
Ciallaíonn sé sin nach féidir forluí i raon feidhme an dá fhoráil a eisiamh.
Mar sin féin, i gcás ina mbronntar maoiniú ar líon teoranta mac léinn de réir critéar a bhaineann lena gcuid feidhmíochtaí acadúla nó fiúntais eile (mar is amhlaidh sna príomhimeachtaí), is é mo thuairim gur cheart a mheas go dtagann an maoiniú sin faoi raon feidhme an ‘oideachais’.
48. Mar thoradh air sin, ní mór an téarma ‘oideachas’ i gcomhthéacs Threoir 2000/43 a léirmhíniú go leathan agus go n-áirítear ann gnéithe a bhaineann le rochtain ar oideachas, amhail maoiniú trí scoláireachtaí.
Mar sin féin, ní mór fíornasc a bheith ann idir an maoiniú agus an t-oideachas.
Tá nasc den sórt sin ag scoláireacht nuair a chlúdaíonn sé, mar shampla, táillí clárúcháin agus teagaisc, costais taistil a bhaineann le cúrsaí a bhíonn ar siúl i Stát eile, nó costais chothabhála, nuair is é an cuspóir cead a thabhairt do mhic léinn a gcúrsaí a leanúint. (35) Is faoin gcúirt náisiúnta atá sé na gnéithe sin a fhíorú.
49. Dá bhrí sin, bainim de thátal as go n-áirítear i gcoincheap an ‘oideachais’ de réir bhrí Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43 dámhachtain scoláireachtaí a bhfuil sé mar aidhm leo tionscadail le haghaidh taighde agus staidéar thar lear a chur chun cinn.
Is faoin gcúirt náisiúnta atá sé a fhíorú go bhfuil fíornasc idir an maoiniú a chuirtear ar fáil agus an ‘oideachas’.
Conclúid
50. I bhfianaise na mbreithnithe sin roimhe seo, molaim gur cheart don Chúirt freagra a thabhairt ar an gceist a tharchuir Bundesgerichtsh (An Chúirt Bhreithiúnais Chónaidhme, an Ghearmáin) sa chéill seo a leanas:
Leis an gcoincheap ‘oideachas’ de réir bhrí Airteagal 3(1)(g) de Threoir 2000/43/CE ón gComhairle an 29 Meitheamh 2000 lena gcuirtear chun feidhme prionsabal na córa comhionainne idir daoine beag beann ar thionscnamh ciníoch nó eitneach, áirítear dámhachtain scoláireachtaí atá beartaithe chun tionscadail le haghaidh taighde agus staidéir thar lear a chur chun cinn.
Is faoin gcúirt náisiúnta atá sé a fhíorú go bhfuil fíornasc idir an maoiniú a chuirtear ar fáil agus an ‘oideachas’.
1 Bunteanga: Béarla.
Le linn na tréimhse sin, beidh feidhm ag na forálacha seo a leanas maidir leis na nithe seo a leanas:” a ghabhann leis an Acht seo.
Arastatail, Polaitíocht, leabhar 8.
3 Airteagal 14 de Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh (IO 2000 C 364, lch. 1) (‘an Chairt’).
4 Treoir an 29 Meitheamh 2000 lena gcuirtear chun feidhme prionsabal na córa comhionainne idir daoine gan spleáchas do thionscnamh ciníoch nó eitneach (IO 2000 L 180, lch. 22).
5 Airteagal 1.
6 Is é cuspóir na Fondúireachta, de réir a reachtanna, ardoideachas a chur chun cinn do dhaoine óga a bhfuil a tallann agus pearsantacht eolaíoch nó ealaíonta iontach ina chúis le hionchais éachtaí ar leith i seirbhís an phobail.
Is é is cuspóir do ‘Chlár Dlí Bhucerius’ eolas ar chórais agus ar theangacha iasachta dlí a chur ar fáil do chéimithe dlí a bhfuil cáilíochtaí ar leith acu sa Ghearmáin chomh maith le taithí ar bheith thar lear.
7 Féach, chuige sin, breithiúnas an 2 Márta 2017, J. D., C-4/16, EU:C:2017:153, míreanna 23 agus 24 agus an cásdlí a luaitear.
8 Breithiúnas an 3 Meán Fómhair 2014, Deckmyn agus Vrijheidsfonds, C-201/13, EU:C:2014:2132, mír 19 agus an cásdlí a luaitear.
9 Is é sin an sainmhíniú ar oideachas le fáil sa Collins English Dictionary.
Tá ‘an próiseas a bhaineann le teagasc córasach a thabhairt nó a fháil, go háirithe i scoil nó in Ollscoil’ i bhFoclóir Béarla Oxford.
I dteannta a chéile, comhfhreagraíonn an dá shainmhíniú do ghnáththuiscint ar cad is brí le ‘oideachas’.
10 I bhFraincis, is cosúil go bhfuil an sainmhíniú ar ‘oideachas’ ag an Petit Robert dom níos leithne fós: ‘mise en œuvre des moyens propres à assurer la formation et le développement d’un être humain’.
Sa Ghearmáinis, teanga an nós imeachta sa chás seo, na tairiscintí Duden — Deutsches Universalwörterbuch, faoi ‘Bildung’, ‘(a)das Bilden (5), Erziehung: Die B. der Jugend; tá sé B. tun; cé gurbh iad Avondale rogha na coitianta tháinig buachaillí GCM le plean agus chuireadar I bhfeidhm é. Das Ausgebildetsein; Allah warns a seirbhísigh leis a chuid Word: eine wissenschaftliche, Künstlerische, Humanistische B.; Seine B. vervollständigen, vertiefen; eine Umfassende B. besitzen; eine vorzügliche B. erhalten; Ein Mann von B. (ein gebildeter Mann); Das gehört zur allgemeinen B. (das sollte jeder Gebildete wissen); (c) (seltener) gutes Benehmen: cé gurbh iad Avondale rogha na coitianta tháinig buachaillí GCM le plean agus chuireadar I bhfeidhm é.
Ó thaobh na heiteolaíochta de, léirítear i suirbhé ar na leaganacha éagsúla teanga den treoir go bhfuil seacht gcinn díobh sin (Béarla: ‘oideachas’, Fraincis: ‘éducation’, Máltais: ‘edukazzjoni’, Polainnis: ‘Edukacja’, Portugese: ‘educação’, Rómáinis: ‘educația’, agus Spáinnis: ‘educación’, úsáidtear focal eymologically a dhíorthaítear ón mbriathar latin educare ‘ag tógáil, ag cúl, ag oideachas’, a bhaineann le ‘tabhairt amach, luaidhe amach’.
11 Is é an tAicmiú Idirnáisiúnta Caighdeánach ar an Oideachas an tagairt don aicmiú idirnáisiúnta chun cláir oideachais agus cáilíochtaí gaolmhara a eagrú de réir leibhéil agus réimsí atá molta ag Eagraíocht Oideachais, Eolaíochta agus Chultúir na Náisiún Aontaithe.
Déantar an sainmhíniú sin a atáirgeadh i bpáirt mar an sainmhíniú ar ‘oideachas’ le hAirteagal 2(d) de Rialachán (CE) Uimh. 452/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 23 Aibreán 2008 i ndáil le staidreamh maidir le hoideachas agus le foghlaim ar feadh an tsaoil a tháirgeadh agus a fhorbairt (IO 2008 L 145, lch. 227).
12 Rialachán (AE) Uimh. 1288/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2013 lena mbunaítear ‘Erasmus+’: i gclár an Aontais um oideachas, um oiliúint, um an óige agus um an spórt agus lena n-aisghairtear Cinneadh Uimh. 1719/2006/CE, Cinneadh Uimh. 1720/2006/CE agus Cinneadh Uimh. 1298/2008/CE (IO L 347, lch. 50), sainmhínítear ‘foghlaim ar feadh an tsaoil’ mar ‘an t-oideachas ginearálta, an gairmoideachas agus an ghairmoiliúint, an fhoghlaim neamhfhoirmiúil agus an fhoghlaim neamhfhoirmiúil ar fad a dhéantar i gcaitheamh an tsaoil, a bhfuil mar thoradh air feabhas ar eolas, ar scileanna agus ar inniúlachtaí nó ar rannpháirtíocht sa tsochaí ó thaobh pearsanta, sibhialta, cultúrtha, sóisialta agus/nó ó thaobh na fostaíochta de, lena n-áirítear seirbhísí comhairleoireachta agus treorach a sholáthar’.
Airteagal 1.
14 Breithiúnas an 16 Iúil 2015, CHEZ Razpredelenie an Bhulgáir, C-83/14, EU:C:2015:480, míreanna 58 agus 72 agus an cásdlí a luaitear.
15 Aithris 3.
16 Féach freisin breithiúnas an 16 Iúil 2015, CHEZ Razpredelenie an Bhulgáir, C-83/14, EU:C:2015:480, mír 74.
17 Airteagal 3(1) agus aithris 16.
Síneann an chosaint a thugtar, i gcás inarb iomchuí, daoine dlítheanacha nuair a fhulaingíonn siad idirdhealú mar gheall ar thionscnamh ciníoch nó eitneach a gcomhaltaí.
18 Airteagal 3(1).
19 Féach aithris 12 den treoir agus breithiúnas an 12 Bealtaine 2011, Runevič-Vardyn agus Wardyn, C-391/09, EU:C:2011:291, míreanna 41 agus 42.
I ndáil leis sin, tá a raon feidhme níos leithne ná raon feidhme Threoir 2000/78/CE ón gComhairle an 27 Samhain 2000 lena mbunaítear creat ginearálta le haghaidh na córa comhionainne san fhostaíocht agus sa tslí bheatha (IO 2000 L 303, lch. 16).
20 Breithiúnas an 16 Iúil 2015, CHEZ Razpredelenie an Bhulgáir, C-83/14, EU:C:2015:480, mír 42 agus an cásdlí a luaitear.
21 Féach, chuige sin, maidir le rochtain ar earraí agus soláthar earraí (Airteagal 3(1)(h) de Threoir 2000/43), breithiúnas an 16 Iúil 2015, CHEZ Razpredelenie an Bhulgáir, C-83/14, EU:C:2015:480, mír 43.
22 Cuirim ar sos chun a thabhairt faoi deara gurbh é an deighilt san oideachas ar fhorais chiníocha nó eitneacha an norm faoi réimeas apartheid na hAfraice Theas; agus mná, cé gur shuigh siad go díreach na scrúduithe céanna lena gcomhghleacaithe fireann, Ní raibh a ligean isteach chun céimeanna ag Ollscoil Cambridge go dtí Nollaig 1947.
23 Togra le haghaidh treoir ón gComhairle lena gcuirtear chun feidhme prionsabal na córa comhionainne idir daoine gan beann ar thionscnamh ciníoch nó eitneach, COM(1999) 566 final (‘Togra an Choimisiúin’), lch. 5.
24 Rialachán ón gComhairle an 15 Deireadh Fómhair 1968 maidir le saorghluaiseacht oibrithe laistigh den Chomhphobal (IO, Eagrán Speisialta Béarla 1968(II), lch. 475), arna aisghairm le Rialachán (AE) Uimh. 492/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 5 Aibreán 2011 maidir le saoirse ghluaiseachta d’oibrithe laistigh den Aontas (IO 2011 L 141, lch. 1).
Tugaim faoi deara gur spreag an rialachán an Coimisiún agus an míniú a thug sé ar chuid de na téarmaí a úsáidtear i dTreoir 2000/43; Togra ón gCoimisiún, lch. 7.
25 Féach breithiúnas an 15 Márta 1989, Echternach agus Moritz, 389/87 agus 390/87, EU:C:1989:130, mír 33.
I gcás roimhe seo maidir le hAirteagal 12 de Rialachán Uimh. 1612/68, chinn an Chúirt i mbreithiúnas an 3 Iúil 1974, Casagrande, 9/74, EU:C:1974:74, mír 7, go ‘nglactar le comhtháthú, i gcás leanbh oibrí eachtrach ar mian leis oideachas meánscoile a bheith aige, gur féidir leis an leanbh sin leas a bhaint as sochair... a bhaineann le deontais oideachais, faoi na coinníollacha céanna le náisiúnaigh atá i bpost comhchosúil’.
26 Breithiúnas an 26 Feabhra 1992, Raulin, C-357/89, EU:C:1992:87, mír 34.
27 Breithiúnas an 15 Márta 2005, C-209/03, EU:C:2005:169, míreanna 39 go 42.
Leis an mbreithiúnas sin, léiríodh éabhlóid ó chásdlí roimhe sin i gcás inar chinn an Chúirt gur lasmuigh d’inniúlacht CEE a bhí an t-oideachas agus an cúnamh a tugadh do mhic léinn le haghaidh cothabhála agus oiliúna ag céim éabhlóid dhlí an Chomhphobail (an tráth sin); féach breithiúnas an 21 Meitheamh 1988, Lair, 39/86, EU:C:1988:322, mír 15.
28 Rialachán Uimh. 1288/2013.
29 Treoir an 25 Samhain 2003 maidir le stádas náisiúnach tríú tír ar cónaitheoirí fadtéarmacha iad (IO 2004 L 16, lch. 44).
30 Togra ón gCoimisiún, lch. 8.
31 Airteagal 3(1) den treoir.
32 Féach breithiúnas an 2 Feabhra 1988, Blaizot agus Eile, 24/86, EU:C:1988:43, míreanna 10 go 24, go háirithe 19, 20 agus 24.
33 Togra ón gCoimisiún, lch. 7.
34 Féach breithiúnas an 15 Nollaig 2016, Depesme agus Eile, C-401/15 go C-403/15, EU:C:2016:955, mír 38 agus an cásdlí a luaitear.
Tá an togra ón gCoimisiún ina inspioráid shainráite (ag lch. 7) ó Rialachán Uimh. 1612/68 maidir le coincheap na ‘bhuntáistí sóisialta’.
35 Maidir leis sin, táim den tuairim gur léir go bhfuil forbairt tagtha ar dhlí an Aontais ón uair a chinn an Chúirt, ina breithiúnas an 21 Meitheamh 1988, Brown, 197/86, EU:C:1988:323, mír 18, ‘go dtagann an cúnamh a thugtar do mhic léinn le haghaidh cothabhála agus oiliúna, i bprionsabal, lasmuigh de raon feidhme Chonradh CEE chun críocha Airteagal 7 de’.
Féach breithiúnas an 15 Márta 2005, Bidar, C-209/03, EU:C:2005:169, míreanna 39 go 42, a luaitear ag pointe 38 thuas.
Ní mór sin a bheith amhlaidh, a fortiori, i gcomhthéacs Threoir 2000/43, agus cuspóir agus scéim na Treorach sin á gcur san áireamh, mar a ndearnadh anailís air i bpointe 24 agus i bpointe 6 thuas.

ABHCÓIDE GHINEARÁLTA

SHARPSTON

11 Meán Fómhair 2018

Heiko Jonny

Maniero

mhic léinn

Chéad Scrúdú Dlí Stáit

Iodálach

Maniero

sa Ghearmáin

Baitsiléir Dlíthe

ollscoil

san Airméin

11 Nollaig 2013

an tUasal

Maniero

‘Clár Dlí Bhucerius’

17 Eanáir 2014

Chéad Scrúdú Dlí Stáit

tUasal

Maniero

‘céim cúig bliana’

Dara Scrúdú Dlí Stáit

tUasal

Maniero

tUasal

Maniero

tUasal

Maniero

gCéad Scrúdú Dlí Stáit

Chéad Scrúdaithe Dlí Stáit

Chéad Dlí Stáit a Scrúdú

tUasal

Maniero

30 Bealtaine 2018

Threoir 2000/43

tUasal

Maniero

Threoir 2000/43

mac léinn

mac léinn

mac léinn

mhac léinn

mic léinn

Bidar

mhic léinn

Threoir 2000/43

Threoir 2000/43

mhic léinn

mac léinn

mac léinn

mhic léinn

29 Meitheamh 2000

Arastatail

29 Meitheamh 2000

Chlár Dlí Bhucerius

2 Márta 2017

3 Meán Fómhair 2014

Deckmyn

scoil nó in Ollscoil

23 Aibreán 2008

11 Nollaig 2013

16 Iúil 2015

16 Iúil 2015

12 Bealtaine 2011

Runevič-Vardyn

Wardyn

27 Samhain 2000

16 Iúil 2015

16 Iúil 2015

céimeanna ag Ollscoil Cambridge

Nollaig 1947

15 Deireadh Fómhair 1968

5 Aibreán 2011

15 Márta 1989

Echternach

Moritz

3 Iúil 1974

Casagrande

26 Feabhra 1992

Raulin

15 Márta 2005

mhic léinn

21 Meitheamh 1988

Lair

25 Samhain 2003

2 Feabhra 1988

Blaizot

15 Nollaig 2016

Depesme

21 Meitheamh 1988

Brown

mhic léinn

15 Márta 2005

Bidar


KOHTUJURISTI ETTEPANEK
ELEANOR SHARPSTON
esitatud 11. septembril 2018(1)
Kohtuasi C‑457/17
Heiko Jonny Maniero
versus
Studienstiftung des deutschen Volkes eV
(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesgerichtshof (Saksamaa kõrgeim kohus))
Direktiiv 2000/43/EÜ – Võrdne kohtlemine sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust – Artikli 3 lõike 1 punkt g – Haridus – Stipendiumid, mida antakse õigusteaduse esimese riigieksami sooritanud üliõpilastele
1.        „Keegi ei hakka ju vastu vaidlema, et seadusandja peab tegelema põhjalikult nooruki haridusse puutuvaga […] tuleb aga kaaluda, mis on haridus […]“.(2)
2.        Euroopa seadusandja ongi selle kohta õigusakte kehtestanud, milles on muu hulgas tunnustanud õigust haridusele kui põhiõigust.(3) Ent ta ei ole määratlenud mõistet „haridus“.
Käesolev eelotsusetaotlus nõuab Euroopa Kohtult vastust sellele iidsele küsimusele, mis on nüüd esitatud liidu õiguse ning täpsemalt nõukogu direktiivi 2000/43/EÜ(4) kontekstis.
Mis on haridus?
Õiguslik raamistik
Direktiiv 2000/43
3.        Direktiivi 2000/43 eesmärk on kehtestada raamistik rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks.(5)
4.        Artikli 2 lõige 1 keelab nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise rassilise või etnilise päritolu alusel.
Artikli 2 lõike 2 kohaselt leiab otsene diskrimineerimine aset siis, „kui ühte inimest koheldakse rassilise või etnilise päritolu tõttu halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras“, ning kaudne diskrimineerimine siis, „kui ilmselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud rassilise või etnilise päritolu alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealune säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud seadusliku eesmärgiga ja selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud“.
5.        Artikli 3 lõige 1 määratleb direktiivi reguleerimisala järgmiselt: „[ü]hendusele antud volituste piires kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalikõiguslike isikute suhtes, kui kõne all on: […] g) haridus […]“.
Riigisisene õigus
6.        Direktiiv 2000/43 võeti Saksamaa õigusse üle võrdse kohtlemise seadusega (Allgemeines Gleichbehandlungsgesetz, edaspidi „AGG“).
7.        AGG § 1 keelab igasuguse diskrimineerimise muu hulgas rassilise või etnilise päritolu alusel.
Seaduse § 2 lõike 1 punkti 7, millega on üle võetud direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punkt g, kohaselt hõlmab selle kohaldamisala diskrimineerimist muu hulgas seoses haridusega.
Seaduse § 3 lõiked 1 ja 2 määratlevad selle seadusega keelatud otsese ja kaudse diskrimineerimise.
Faktilised asjaolud, menetlus ja eelotsuse küsimused
8.        H. J. Maniero on Itaalia kodanik, kes on sündinud ja elab Saksamaal.
Aastal 2013 omandas ta Armeenia ülikoolis akadeemilise kraadi Bachelor of Laws (õigusteaduse bakalaureus).
9.        H. J. Maniero pöördus 11. detsembri 2013. aastal stipendiume jagava Saksamaa Akadeemiliste Stipendiumide Sihtasutuse (Studienstiftung des deutschen Volkes eV; edaspidi „sihtasutus“) poole sooviga taotleda stipendiumi Buceriuse õigusteaduse programmist (Bucerius-Jura-Programm), millest toetatakse õigusalaseid uurimistöid või õpinguid välismaal.(6)
10.      Sihtasutus vastas 17. jaanuari 2014. aasta kirjaga ja juhtis tähelepanu sellele, et stipendiumile kandideerijad peavad olema sooritanud õigusteaduse esimese riigieksami.
H. J. Maniero vastas, märkides, et „viieaastane kraad“, mille ta on Armeenias omandanud, on võrreldav õigusteaduse teise riigieksamiga, kuna see annab õiguse töötada nimetatud riigis kohtuniku või advokaadina.
Ta väljendas kahtlust, et sihtasutuse kõnealune nõue võib olla vastuolus AGGga kui diskrimineerimine etnilise või sotsiaalse päritolu tõttu.
11.      H. J. Maniero ei esitanud stipendiumitaotlust.
Järgnenud kirjavahetuses sihtasutusega väitis ta, et sihtasutuse negatiivne suhtumine pani ta taotluse esitamisest looduma.
12.      H. J. Maniero esitas hagi Landgerichtile (piirkondlik kohus, Saksamaa), nõudes, et sihtasutust kohustataks diskrimineerimine lõpetama ja sellest hoiduma tema vanuse või päritolu tõttu ja maksma talle 18 734,60 eurot kahjuhüvitist reisikulude eest.
See hagi ning ka sellele järgnenud apellatsioonkaebus jäeti rahuldamata.
13.      H. J. Maniero esitas seejärel Bundesgerichtshofile (Saksamaa kõrgeim kohus; edaspidi „eelotsusetaotluse esitanud kohus“) kassatsioonkaebuse.
14.      Viimati nimetatud kohus märgib, et kassatsioonkaebus saab olla edukas ainult siis, kui stipendiumide andmine on hõlmatud mõistega „haridus“ AGG § 2 lõike 1 punktis 7, millega on üle võetud direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punkt g. Kui see on nii, siis on järgmine küsimus, kas nõue, et sooritatud peab olema õigusteaduse esimene riigieksam, kujutab endast kaudset diskrimineerimist, mis on keelatud AGG § 3 lõikega 2, millega on üle võetud direktiivi 2000/43 artikli 2 lõike 2 punkt b. Sel taustal esitab eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtule järgmised küsimused:
„1.      Kas olukord, kus registreeritud ühing annab stipendiume, millega toetatakse teadusuuringuid või ülikooliõpinguid välismaal, kuulub mõiste „haridus“ alla direktiivi 2000/43/EÜ artikli 3 lõike 1 punkti g tähenduses?
2.      Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav:
Kas olukord, kus esimeses küsimuses nimetatud stipendiumidele kandideerimine seab tingimuseks, et Saksamaal oleks sooritatud õigusteaduse esimene riigieksam (sks k Erstes Juristisches Staatsexamen) kujutab endast taotleja kaudset diskrimineerimist direktiivi 2000/43/EÜ artikli 2 lõike 2 punkti b tähenduses, kui taotleja, kes on Euroopa Liidu kodanik, on küll omandanud võrreldava kõrghariduse riigis, mis ei kuulu Euroopa Liidu liikmesriikide hulka, ilma et kõrghariduse omandamise koha valik oleks seotud taotleja etnilise päritoluga, kuid tal oli siiski Saksamaal asuva elukoha ja saksa keele ladusa valdamise tõttu võimalus samamoodi kui Saksa kodanikul sooritada pärast õigusalase kõrghariduse omandamist Saksamaal õigusteaduse esimene riigieksam?
Kas vastus on seejuures teistsugune juhul, kui stipendiumiprogrammiga, mis ei ole seotud diskrimineerivate tunnustega, järgitakse eesmärki vahendada isikutele, kes on Saksamaal omandanud õigusalase kõrghariduse, teadusuuringute või ülikooliõpingute toetamise kaudu välismaal teadmisi välisriikide õigussüsteemide kohta, välismaal saadud kogemust ja keelteoskust?“
15.      Kirjalikud seisukohad on esitanud sihtasutus, Saksamaa valitsus ja Euroopa Komisjon.
H. J. Maniero, sihtasutus, Saksamaa valitsus ja komisjon esitasid 30. mai 2018. aasta kohtuistungil suulised seisukohad.
16.      Vastavalt Euroopa Kohtu nõudele piirdun käesolevas ettepanekus esimese küsimuse analüüsimisega.
Hinnang
17.      Eelotsusetaotluse esitanud kohus küsib, kas välismaal teadusuuringute või ülikooliõpingute toetamiseks mõeldud stipendiumide andmine mittetulundusühingu poolt kuulub direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punkti g kohaldamisalasse, kuna on seotud „haridusega“.
Märgiksin kõigepealt, et käesolev asi puudutab mõistet „haridus“ direktiivi 2000/43 kontekstis ning see ei ole seotud diplomite tunnustamisega ega isikute vaba liikumisega.
18.      Sihtasutus ja Saksamaa valitsus väidavad, et mõistet „haridus“ tuleks tõlgendada nii, et see ei hõlma stipendiumide andmist.
Nad rajavad oma argumendid peamiselt direktiivi seadusandlikule tekkeloole ja süsteemile.
19.      Komisjon omakorda väidab, et direktiivi 2000/43 tuleks tõlgendada laialt ning sellega on nõus ka H. J. Maniero.
Sellest tulenevalt peaks stipendiumide andmine olema hõlmatud mõistega „haridus“ artikli 3 lõike 1 punktis g.
20.      Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleneb nii liidu õiguse ühetaolise kohaldamise nõudest kui ka võrdsuse põhimõttest, et liidu õigusnorme, mis ei viita otseselt liikmesriikide õigusele nende tähenduse ning ulatuse kindlaksmääramiseks, tuleb tavaliselt kogu Euroopa Liidus tõlgendada autonoomselt ja ühetaoliselt.
Direktiivist 2000/43 ei leia eraldi juhiseid mõiste „haridus“ tõlgendamiseks ning selles ei viidata selle mõiste tähenduse osas liikmesriikide õigusele.
Sellest tuleneb, et mõistega „haridus“ on direktiivis loodud liidu õiguse autonoomne mõiste, mida tuleb kõikides liikmesriikides tõlgendada ühetaoliselt.(7)
21.      Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt tuleb sellise mõiste tähenduse ja ulatuse kindlakstegemisel, mida liidu õigus ei määratle, lähtuda selle tähendusest igapäevakeeles, võttes samuti arvesse selle kasutamise konteksti ja nende sätete eesmärke, mille osaks see on.(8)
22.      Haridust mõistetakse tavaliselt kui „hariduse omandamise tegevust või protsessi, eriti kui see toimub süstemaatiliselt lapse- ja noorukieas“.(9) Mõiste „haridus“ näidete suhtes puudust ei ole;(10) nõnda pakutakse rahvusvahelises ühtses hariduse liigituses (2011): „protsess, millega ühiskonnad kannavad kogunenud teabe, teadmised, arusaamad, hoiakud, väärtused, oskused, pädevused ja käitumismustrid teadlikult üle järgmistele põlvkondadele.
See hõlmab ka suhtlemist, mille eesmärk on õppimine“.(11) Sellest tuleneb, et haridus on intellektuaalne protsess.
Haridus koosneb seega kahest aspektist, millest üks on sisuline (haridus on „intellektuaalne“) ja teine funktsionaalne (haridus on „protsess“).
Tavaliselt, ehkki mitte alati, tegeletakse haridusega koolis või ülikoolis.
Lisaksin mõiste tähendussisusse teadusuuringud, kui need toimuvad haridusasutuses, kuna selliste teadusuuringute eesmärk on omandada teadmisi ja neid edasi anda, mitte ärihuvide edendamine.
Ehkki haridusest rääkides peetakse tavaliselt silmas noori isikuid, on oluline rõhutada, et haridus hõlmab igas eas inimesi.
Elukestval õppel on tänapäeval tähtis roll üksikisikute kutsealases ja isiklikus arengus.(12) Nii korraldatakse pidevalt selliseid algatusi nagu „université du troisième age“, mis võimaldavad aktiivse kutsetegevuse lõpetanud isikutel oma teadmisi laiendada.
23.      Mõiste „haridus“ tavalisest tähendusest, mis on minu meelest väga lai, ei ole ilmne, et stipendiumide andmine on sellega hõlmatud.
24.      Võtan seetõttu vaatluse alla nende eeskirjade konteksti ja eesmärgi, millesse kõnealune mõiste kuulub.
25.      Direktiivi 2000/43 eesmärk on kehtestada raamistik rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine liikmesriikides.(13) Direktiiv annab oma kohaldamisala valdkondades konkreetse väljenduse harta artiklis 21 sätestatud rassilise või etnilise päritolu alusel mittediskrimineerimise põhimõttele.(14) Direktiivi preambulis on kaitset diskrimineerimise eest nimetatud inimõiguseks ja viidatud sellega seoses erinevatele rahvusvahelistele kokkulepetele, milles seda õigust tunnustatakse.(15)
26.      Lisaks selgitas ELi seadusandja põhjendustes 9, 12 ja 13, et: 1) rassilisest või etnilisest päritolust tingitud diskrimineerimine võib mõjuda kahjulikult EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge taseme saavutamisega, elatustaseme ja elu kvaliteedi parandamisega, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning solidaarsusega, ning võib samuti kahjustada eesmärki kujundada Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks; ja 2) sellist liiki diskrimineerimise keelamine on mõeldud eelkõige demokraatliku ja tolerantse ühiskonna arengu tagamiseks, mis lubaks ühiskonnaelus osaleda kõikidel isikutel sõltumata nende rassilisest või etnilisest päritolust.(16)
27.      Direktiivi 2000/43 kohaldamisala on lai.
Isikuliselt hõlmab see kõiki füüsilisi isikuid ning kaitseb neid rassilisel ja etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise eest.(17) Seda kaitset kohaldatakse nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalikõiguslike isikute suhtes.(18) Esemelise kohaldamisala osas läheb see kaugemale kui töö saamine ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine ning hõlmab kõiki artikli 3 lõikes 1 ammendavalt loetletud valdkondi.(19)
28.      Euroopa Kohus on olnud direktiivi 2000/43 eesmärki ja sellega kaitstavate õiguste laadi silmas pidades järjekindlalt seisukohal, et selle kohaldamisala ei saa tõlgendada kitsalt.(20) See järeldus kehtib seoses direktiivi sätetega, mille kohaselt kuuluvad selle materiaalõiguslikku kohaldamisalasse töö saamine, kutsenõustamine ja kutseõpe, töölevõtu- ja töötingimused, sotsiaalkaitse ja ‑toetused ning muidugi haridus.(21)
29.      Kas mõiste „haridus“ selline lai tõlgendus hõlmab ka stipendiumide andmist?
30.      Stipendiumide andmine ei kujuta sellisena endast intellektuaalset protsessi, milles haridus seisneb.
See puudutab juurdepääsu haridusele.
31.      Olen aga seisukohal, et juurdepääs haridusele on hariduse enda oluline osa, eriti diskrimineerimisega võitleva õigusakti kontekstis.
32.      Kui asjale läheneda diskrimineerimise kontekstis, siis mis jääks alles mõistest „haridus“, kui ära võtta juurdepääs sellele?
Klassiruumis (kui lähtuda väga tavapärasest vaatest haridusele) võib igaüks istuda esimese reas ja igaüks võib esitada küsimusi.
Tänapäeval on kujuteldamatu, et teatav rahvusrühm peaks istuma tagumistes pinkides ega võiks õpetaja poole pöörduda.
Samamoodi tuleks kõiki üliõpilasi hinnata samadest kriteeriumidest lähtudes nende tulemuste, mitte nende rassi ega rahvusliku päritolu alusel, ning kõik üliõpilased peaksid saama pärast samade kursuste läbimist sama diplomi.(22) Ent võimalus pääseda õppima samadel tingimustel kõikidesse koolidesse ning kõikidele kursustele kujutabki endast juurdepääsu haridusele.
Ilma sellise juurdepääsuta haridust ei eksisteeriks.
Kordan veel kord – mõiste „haridus“ peab sisaldama ka „juurdepääsu“ haridusele, need eksisteerivad korraga ja vastastikuses sõltuvusseoses ning nende lahutamine ei võimaldaks direktiivil täita oma eesmärki võidelda haridusega seotud diskrimineerimise vastu.
33.      Muidugi on juurdepääsul haridusele mitu osa.
Tegemist võib olla füüsilise juurdepääsuga ehitisele, piirarvude kehtestamisega, et hoida õppijatearv kontrolli all, võimalusega laenutada või osta õpikuid või võimalusega maksta elamiskulude eest (paljude teiste hulgas).
Koolid, ülikoolid ja muud asutused annavad tihti stipendiume, et katta õppeprogrammide kulusid, reisikulusid välismaal õppimiseks ning toimetulekukulusid (olgu siis rahas või natuuras, võimaldades näiteks tasuta eluaset või toitlustamist).
34.      Rahastamine on haridusele juurdepääsu oluline osa.
Kui teatav rahvusrühm jäetakse sellest rahastamisest ilma, siis tähendab see eriti seoses selliste hariduslike programmidega, mille tasud on väga kõrged, et see rühm jäetakse haridusest kõrvale.
See põlistab asjaomase rühma diskrimineerimist.
Nagu komisjon oma ettepanekus direktiivi kohta märkis, on hariduse kõrge kvaliteet eelduseks ühiskonda integreerumisel ning unarusse ei tohiks jätta võrdset kohtlemist valikuprotseduurides (st juurdepääsul haridusele).(23) Mõiste „haridus“ teleoloogiline tõlgendus räägib selgelt selle kasuks, et arvata haridusele juurdepääsu aspektid direktiivi kohaldamisalasse.
35.      Mõiste „haridus“ analüüs üldisemas liidu õiguse kontekstis viib samale järeldusele.
Õigus haridusele (ja juurdepääs kutseõppele) ning samuti kaitse rassil või etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise eest on põhiõigused, mida tunnustatakse vastavalt harta artiklites 14 ja 21.
Otsustades, kuidas tõlgendada mõistet „haridus“ direktiivi 2000/43 kontekstis, on tähtis meeles pidada, et see küsimus paikneb kahe põhiõiguse ristumiskohas.
36.      Euroopa Kohus on juba tõlgendanud võrdset kohtlemist käsitlenud kohtuasjades mõistet „haridus“ laialt nii, et see hõlmab ka haridusele juurdepääsu aspekte.
Nii otsustas Euroopa Kohus menetluses, mille olid algatanud kaks saksa üliõpilast, kelle õpinguid Madalmaad olid keeldunud rahastamast samal viisil nagu Madalmaade üliõpilaste omi, et määruse (EMÜ) nr 1612/68(24) artiklis 12 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõte seoses sisserändajate laste haridusele juurdepääsuga hõlmab mitte ainult juurdepääsu ennast puudutavaid eeskirju, vaid ka üldisi meetmeid, mille eesmärk on edendada hariduse omandamist.(25)
37.      Samamoodi leidis Euroopa Kohus EMÜ asutamislepingu artiklit 7 (nüüd ELTL artikli 21 lõige 2) tõlgendades, et võrdne kohtlemine kutseõppele juurdepääsu tingimuste osas ei kehti mitte ainult seoses asjaomase haridusasutuse kehtestatud nõuetega, nagu sisseastumistasud, vaid ka seoses kõikide meetmetega, mis võivad takistada selle õiguse kasutamist, nagu õppekoha liikmesriigis elamise õigus.(26)
38.      Kohtuotsuses Bidar selgitas Euroopa Kohus, et pärast seda, kui EÜ asutamislepingusse viidi sisse liidu kodakondsuse mõiste koos peatükiga, mis on pühendatud eelkõige haridusele ja kutseõppele, jääb teises liikmesriigis seaduslikult elava liidu kodaniku olukord õppijatele antava toimetulekukulude katmiseks mõeldud toetuse saamisel kas subsideeritud õppelaenuna või stipendiumina kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu kohaldamislasse.
Euroopa Kohus ei teinud seejuures vahet rahastamisega hõlmatud haridusele juurdepääsu erinevate aspektide vahel.(27)
39.      Lisaks on, nagu komisjon kohtuistungil märkis, ehkki Euroopa Liidu pädevust hariduse valdkonnas reguleerivas ELTL artiklis 165 ei mainita sõnaselgelt õpingute rahastamist, selle artikli alusel kehtestatud Erasmus+ programm, mis hõlmab muu hulgas isikute õpirännet.(28) See kajastab minu meelest tähtsust, mida liidu seadusandja on omistanud haridusele juurdepääsule kui hariduse olulisele aspektile.
40.      Ent selleks, et otsustada, kas stipendiumi või toetuse andmine on hõlmatud direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punktiga g, ei tugineks ma nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ artikli 11 lõike 1 punktile b (kohtuistungil arutatud idee).(29) See säte käsitleb pikaajaliste residentide võrdset kohtlemist nende elukoha liikmesriigi kodanikega „hariduse ja kutseõppe, sh siseriikliku õiguse kohaselt antavate õppetoetuste“ valdkonnas.
Viitest „siseriiklikule õigusele“ on ilmne, et selle sätte tõlgendus selle suhtes, mida tähendab „õppetoetus“, ei saa põhineda põhimõtetel, mida kohaldatakse liidu õiguse autonoomsete mõistete puhul (vt käesoleva ettepaneku punktid 20 ja 21).
Seda ning nende kahe direktiivi erinevat isikulist ja esemelist kohaldamisala arvestades ei pea ma kohaseks tõlgendada mõistet „haridus“ direktiivi 2000/43 kontekstis direktiivi 2003/109 abil.
41.      Mis puudutab direktiivi 2000/43 seadusandlikku tekkelugu, siis komisjoni ettepanekus artikli 3 lõike 1 punkti g kohta selgitati mõiste „haridus“ selliselt, et selle kohaldamisalasse kuuluvad „toetused ja stipendiumid, samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust“.(30) Ent need selgitused eemaldati nõukogu poolt vastu võetud direktiivi lõpptekstist.
Sihtasutus ja Saksamaa valitsus leiavad, et see näitab, et liidu seadusandja otsustas teadlikult välistada toetused ja stipendiumid selle sätte kohaldamisalast.
42.      Ma ei nõustu selle tõlgendusega.
43.      See lõpptekstist kõrvaldatud lause hõlmas ka kohustust respekteerida liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest.
See lause kordab täht-tähelt ELTL artikli 165 lõiget 1, mis näeb ette liidu pädevuse hariduse valdkonnas.
Ehkki viimati nimetatu ei kuulu direktiivi 2000/43 õiguslike aluste hulka, on selle direktiivi esemeline kohaldamisala loomulikult piiratud liidule antud volitustega.(31) Seega ei saanud seadusandja tahe, millest lähtudes ta kõrvaldas direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punktist g lause „samal ajal täiel määral respekteerides liikmesriikide vastutust õpetuse sisu ja haridussüsteemide korralduse eest ning nende kultuurilist ja keelelist mitmekesisust“, muuta selle sätte kohaldamisala.
Ning ehkki seadusandja tahe selle lause kõrvaldamisel ei ole selge, on ilmselt usutavaks selgituseks tautoloogia vältimine.
Kõrvaldamine lihtsustab sätte sõnastust selle kohaldamisala muutmata, rõhutades seejuures liikmesriikide volituste viite eemaldamisega selles sättes kasutatud mõistete autonoomset laadi.
Loogiliselt võttes peaks sama järeldus kehtima ka eemaldatud lause esimese osa „sealhulgas toetused ja stipendiumid“ suhtes.
Sihtasutus ja Saksamaa valitsus väidavad, et need sõnad kõrvaldati mõiste kitsendamiseks.
Ent tõsi võib olla ka vastupidine: nimelt, et kõrvaldamise eesmärgiks oli laiem määratlus.
44.      Seda järeldust ei muuda asjaolu, et muid direktiivi kohaldamisala piiritlevaid mõisteid (artikli 3 lõike 1 punktides a–e ja h) määratletakse täiendavalt lausetega, mis algavad sõnaga „sealhulgas“.
Samuti ei veena mind argument, et kuivõrd artikli 3 lõike 1 punktis b mainitakse eraldi kutsenõustamist ja kutseõpet, siis näitab see kavatsust kitsendada mõiste „haridus“ kohaldamisala.
45.      Kutsenõustamine ja kutseõpe on lähedalt seotud töö saamisega ning on seega nimetatud vahetult pärast seda.
Ajal, mil kutseõpe oli EMÜ asutamislepingus ainus haridusega seotud mõiste, leidis Euroopa Kohus, et üldjuhul kujutavad ülikooliõpingud endast „kutseõpet“ EMÜ artikli 128 tähenduses ning seetõttu kujutab täiendav sisseastumismaks muude liikmesriikide üliõpilastele diskrimineerimist kodakondsuse alusel, mis oli vastuolus EMÜ artikliga 7.
On selge, et Euroopa Kohus tõlgendas selles asjas mõistet „kutseõpe“ laialt ja eesmärgist lähtuvalt nii, et sellega on keelatud diskrimineerimine ülikooliõppes kodakondsuse alusel.
Seega on siin analoogia käesoleva asjaga, kuivõrd vaidluse all oleva normi laiemaks kohaldamiseks tuleks kasutada samu tõlgendusmeetodeid.(32)
46.      Komisjon väitis kohtuistungil, et stipendiumide andmine võib olla hõlmatud ka direktiivi 2000/43 (sotsiaaltoetused) artikli 3 lõike 1 punktiga f. See asjaolu võib olla oluline, kui Euroopa Kohus peaks leidma, et stipendiumide andmine ei kuulu mõiste „haridus“ kohaldamisalasse.
47.      Komisjoni ettepanekus märgitakse, et sotsiaaltoetused on majanduslikku või kultuurilist laadi, nagu soodushinnaga sõit ühistranspordis või subsideeritud eined koolis väikese sissetulekuga peredest pärit lastele.(33) Euroopa Kohus on juba otsustanud, et toimetuleku‑ ja õppetoetus, mida antakse kutsealase kvalifikatsiooni aluseks olevateks ülikooliõpinguteks, on määruse nr 1612/68 artikli 7 lõikes 2 nimetatud sotsiaalne soodustus.(34) Minu arvates hõlmab see ka õpingute „horisontaalset“ rahastamist, see tähendab sellist, mida võimaldatakse igaühele näiteks üliõpilaste või nende vanemate sissetulekul või tööhõivel põhinevate kriteeriumide alusel.
Minu arvates on mõlemad sellised juhud seotud juurdepääsuga „haridusele“ ning kujutavad endast „sotsiaaltoetust“.
See tähendab, et kõnealuse kahe sätte kattuvust ei saa välistada.
Ent kui rahastamist võimaldatakse piiratud arvule üliõpilastele nende akadeemilistel või muudel tulemustel põhinevate kriteeriumide alusel (nagu näib olevat olukord põhikohtuasjas), siis tuleks minu arvates selline rahastamine lugeda kuuluvaks „hariduse“ valdkonda.
48.      Kõigest eeltoodust tuleneb, et mõistet „haridus“ direktiivi 2000/43 kontekstis tuleb tõlgendada laialt ning see hõlmab selliseid haridusele juurdepääsuga seotud aspekte nagu rahastamine stipendiumide vormis.
Ent rahastamise ja hariduse vahel peab olema tegelik seos.
Stipendiumil on selline seos, kui sellega kaetakse näiteks sisseastumis- ja õppemaks, teises riigis toimuvate kursustega seotud reisikulud või toimetuleku kulud, kui eesmärgiks on võimaldada üliõpilastel kursustel osaleda.(35) Liikmesriigi kohus peab neid aspekte kontrollima.
49.      Järeldan seetõttu, et mõiste „haridus“ direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punkti g tähenduses hõlmab selliste stipendiumide andmist, millega toetatakse teadusuuringuid või ülikooliõpinguid välismaal.
Liikmesriigi kohus peab kontrollima tegeliku seose olemasolu võimaldatud rahastamise ja „hariduse“ vahel.
Ettepanek
50.      Eeltoodud kaalutlustest lähtudes teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Bundesgerichtshofi (Saksamaa kõrgeim kohus) küsimusele järgmiselt:
Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, artikli 3 lõike 1 punktis g kasutatud mõiste „haridus“ hõlmab selliste stipendiumide andmist, millega toetatakse teadusuuringuid või ülikooliõpinguid välismaal.
Liikmesriigi kohus peab kontrollima tegeliku seose olemasolu võimaldatud rahastamise ja „hariduse“ vahel.
1      Algkeel: inglise.
2      „Ὅτι μὲν οὖν τῷ νομοθέτῃ μάλιστα πραγματευτέον περὶ τὴν τῶν νέων παιδείαν, οὐδεὶς ἂν ἀμφισβητήσειε … τίς δ᾽ἔσται ἡ παιδεία … δεῖ μὴ λανθάνειν“ (Aristoteles, „Poliitika“, 8. raamat).
3      Euroopa Liidu põhiõiguste harta (EÜT 2000, C 364, lk 1) (edaspidi „harta“) artikkel 14.
4      Nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (EÜT 2000, L 180, lk 22; ELT eriväljaanne 20/01, lk 23).
5      Artikkel 1.
6      Sihtasutus toetab vastavalt oma põhikirjale nende noorte inimeste kõrgkooliõpinguid, kellelt võib teaduses või kunstis avalduva suure ande ning isikuomaduste tõttu oodata erilisi saavutusi üldsuse huvides.
Buceriuse õigusteaduse programmi eesmärk on vahendada isikutele, kes on lõpetanud õigusalased ülikooliõpingud Saksamaal silmapaistvate tulemustega, teadmisi välisriikide õigussüsteemide kohta, välismaal saadud kogemust ja keelteoskust.
7      Vt selle kohta 2. märtsi 2017. aasta kohtuotsus J. D., C‑4/16, EU:C:2017:153, punktid 23 ja 24 ning seal viidatud kohtupraktika.
8      3. septembri 2014. aasta kohtuotsus Deckmyn ja Vrijheidsfonds, C‑201/13, EU:C:2014:2132, punkt 19 ja seal viidatud kohtupraktika.
9      Selline hariduse määratlus leidub Collinsi inglise keele seletavas sõnaraamatus.
Oxfordi inglise keele seletavas sõnaraamatus leidub määratlus „süstemaatilise õpetuse andmise või saamise protsess, eelkõige koolis või ülikoolis“.
Koos moodustavad need kaks määratlust tavalise arusaama mõiste „haridus“ sisust.
10      Prantsuse keeles näib mõiste „education“ määratlus Petit Robert’is mulle veelgi laiem: „mise en œuvre des moyens propres à assurer la formation et le développement d’un être humain“.
Saksa keeles, mis on käesoleva menetluse keel, selgitab Duden – Deutsches Universalwörterbuch mõistet „Bildung“ järgmiselt: „a) das Bilden (5), Erziehung: die B. der Jugend; mehr für die B. tun; b) das Gebildetsein; das Ausgebildetsein; erworbenes Allgemeinwissen: eine wissenschaftliche, künstlerische, humanistische B.; seine B. vervollständigen, vertiefen; eine umfassende B. besitzen; eine vorzügliche B. erhalten; ein Mann von B.
(ein gebildeter Mann); das gehört zur allgemeinen B.
(das sollte jeder Gebildete wissen); c) (seltener) gutes Benehmen: sie hat keine B.
(weiß nicht, was sich schickt)“.
Seoses etümoloogiaga nähtub direktiivi eri keeleversioonide võrdlusest, et seitsmes neist kasutatakse sõnatüve, mis pärineb ladinakeelsest verbist educare (‘üles kasvatama, kasvatama, harima’), mis on seotud verbiga educere (‘välja tooma, edasi juhtima’) (inglise keeles education, prantsuse keeles éducation, malta keeles edukazzjoni, poola keeles edukacji, portugali keeles educação, rumeenia keeles educația ja hispaania keeles educación).
11      Rahvusvaheline ühtne hariduse liigitus on ÜRO Hariduse, Teaduse ja Kultuuri Organisatsiooni ette pandud viitematerjal õppekavade ja nendega seotud kvalifikatsioonide rahvusvaheliseks liigitamiseks koolitusala ja haridustaseme järgi.
Seda määratlust korratakse mõiste „haridus“ määratlusena osaliselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta määruse (EÜ) nr 452/2008, milles käsitletakse statistika koostamist ja arendamist hariduse ja elukestva õppe valdkonnas (ELT 2008, L 145, lk 227), artikli 2 punktis d.
12      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1288/2013, millega luuakse „Erasmus+“: liidu haridus-, koolitus-, noorte- ja spordiprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused nr 1719/2006/EÜ, nr 1720/2006/EÜ ja nr 1298/2008/EÜ (ELT 2013, L 347, lk 50), on „elukestev õpe“ määratletud kui „igasugune elu kestel läbitav üldharidus, kutseharidus ja -koolitus, mitteformaalne ja informaalne õppimine, mille tulemusel paranevad teadmised, oskused ja pädevused või ühiskonnas osalemine isiklikul, kodanikuks olemisega seotud, kultuurilisel, ühiskondlikul ja/või tööhõivealasel tasandil, sh nõustamis- ja juhendamisteenuste osutamine“.
13      Artikkel 1.
14      16. juuli 2015. aasta kohtuotsus CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C‑83/14, EU:C:2015:480, punktid 58 ja 72 ning seal viidatud kohtupraktika.
15      Põhjendus 3.
16      Vt ka 16. juuli 2015. aasta kohtuotsus CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C‑83/14, EU:C:2015:480, punkt 74.
17      Artikli 3 lõige 1 ja põhjendus 16.
Võimaldatav kaitse laieneb vajaduse korral ka juriidiliste isikute kaitsele, kui need kannatavad oma liikmete rassilisest või etnilisest päritolust tingitud diskrimineerimise all.
18      Artikli 3 lõige 1.
19      Vt direktiivi põhjendus 12 ja 12. mai 2011. aasta kohtuotsus Runevič‑Vardyn ja Wardyn, C‑391/09, EU:C:2011:291, punktid 41 ja 42.
Selles suhtes on direktiivi kohaldamisala laiem kui nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivil 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79).
20      16. juuli 2015. aasta kohtuotsus CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C‑83/14, EU:C:2015:480, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika.
21      Vt selle kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega (direktiivi 2000/43 artikli 3 lõike 1 punkt h) 16. juuli 2015. aasta kohtuotsus CHEZ Razpredelenie Bulgaria, C‑83/14, EU:C:2015:480, punkt 43.
22      Teen siinkohal pausi märkimaks, et segregatsioon hariduses rassilistel või etnilistel põhjustel oli normiks apartheidirežiimi ajal Lõuna-Aafrikas ning et naistele, ehkki nad sooritasid täpselt samad eksamid nagu mehed, ei antud Cambridge’i ülikoolis akadeemilisi kraade kuni detsembrini 1947.
23      Ettepanek: nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust, COM(1999) 566 (lõplik) (edaspidi „komisjoni ettepanek“), lk 5.
24      Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrus töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires (EÜT 1968, L 257, lk 2; ELT eriväljaanne 05/01, lk 15), mis tunnistati kehtetuks nõukogu 5. aprilli 2011. aasta määrusega (EL) nr 492/2011 töötajate liikumisvabaduse kohta liidu piires (ELT 2011, L 141, lk 1).
Märgin, et see määrus oli komisjonile inspiratsiooniks ning ta selgitas selle abil mõnda direktiivis 2000/43 kasutatud mõistet; komisjoni ettepanek, lk 7.
25      Vt 15. märtsi 1989. aasta kohtuotsus Echternach ja Moritz, 389/87 ja 390/87, EU:C:1989:130, punkt 33.
Varasemas asjas, mis samuti käsitles määruse nr 1612/68 artiklit 12, leidis Euroopa Kohus 3. juuli 1974. aasta kohtuotsuses Casagrande, 9/74, EU:C:1974:74, punkt 7, et „integratsioon eeldab, et välisriigi töötaja laps, kes soovib omandada keskharidust, võib kasutada hüvesid […] mis on seotud õppestipendiumitega, samadel tingimustel nagu samasuguses olukorras olevad riigi kodanikud“.
26      26. veebruari 1992. aasta kohtuotsus Raulin, C‑357/89, EU:C:1992:87, punkt 34.
27      15. märtsi 2005. aasta kohtuotsus C‑209/03, EU:C:2005:169, punktid 39–42.
See kohtuotsus tähistas edasiminekut varasemast kohtupraktikast, milles Euroopa Kohus oli leidnud, et (tollasel) ühenduse õiguse arenguetapil ei kuulunud haridus ning õppuritele toimetulekuks ja õppeks antavad toetused EMÜ asutamislepingu pädevusse: vt 21. juuni 1988. aasta kohtuotsus Lair, 39/86, EU:C:1988:322, punkt 15.
28      Määrus (EL)nr 1288/2013.
29      Nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/109 pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta (EÜT 2004, L 16, lk 44; ELT eriväljaanne 19/06, lk 272).
30      Komisjoni ettepanek, lk 8.
31      Direktiivi artikli 3 lõige 1.
32      Vt 2. veebruari 1988. aasta kohtuotsus Blaizot jt, 24/86, EU:C:1988:43, punktid 10–24, eriti punktid 19, 20 ja 24.
33      Komisjoni ettepanek, lk 7.
34      Vt 15. detsembri 2016. aasta kohtuotsus Depesme jt, C‑401/15–C‑403/15, EU:C:2016:955, punkt 38 ja seal viidatud kohtupraktika.
Komisjoni ettepanek ammutab mõiste „sotsiaaltoetused“ osas sõnaselgelt inspiratsiooni (vt lk 7) määrusest nr 1612/68.
35      Sellega seoses olen seisukohal, et liidu õigus on selgelt edasi arenenud pärast seda, kui Euroopa Kohus leidis 21. juuni 1988. aasta kohtuotsuse Brown, 197/86, EU:C:1988:323, punktis 18, et „ühenduse õiguse praegusel arenguetapil ei kuulu üliõpilastele antav toimetuleku- ja õppetoetus EMÜ asutamislepingu kohaldamisalasse selle artikli 7 tähenduses“.
Vt 15. märtsi 2005. aasta kohtuotsus Bidar, C‑209/03, EU:C:2005:169, punktid 39–42, millele viidatakse käesoleva ettepaneku punktis 38.
Järelikult peab see seda enam olema nii direktiivi 2000/43 kontekstis, võttes arvesse selle eesmärki ja süsteemi, mida on analüüsitud käesoleva ettepaneku punktides 24 jj.

KOHTUJURISTI

ELEANOR SHARPSTON

11. septembril 2018

Heiko Jonny

Maniero

üliõpilastele

H.

J.

Maniero

Itaalia kodanik

sündinud ja elab Saksamaal

Armeenia ülikoolis

H.

J.

Maniero

11. detsembri 2013

17. jaanuari 2014.

õigusteaduse esimese riigieksami

H.

J. Maniero

„viieaastane kraad“

õigusteaduse teise riigieksamiga

H. J.

Maniero

Maniero

Maniero

õigusteaduse esimene riigieksam

õigusteaduse esimene riigieksam

õigusteaduse esimene riigieksam

H.

J. Maniero

30. mai 2018. aasta

H.

J.

Maniero

üliõpilasi

üliõpilased

õppijatearv

üliõpilast

üliõpilaste

Bidar

õppijatele

üliõpilastele

üliõpilaste

üliõpilastele

üliõpilastel

29. juuni 2000

Aristoteles

29. juuni 2000

Buceriuse õigusteaduse programmi

2. märtsi 2017

3. septembri 2014

Deckmyn

koolis või ülikoolis

23. aprilli 2008

11. detsembri 2013

16. juuli 2015

16. juuli 2015

12. mai 2011. aasta

Runevič‑Vardyn

Wardyn

27. novembri 2000. aasta

16. juuli 2015. aasta

16. juuli 2015. aasta

detsembrini 1947

15. oktoobri 1968. aasta

5. aprilli 2011. aasta

15. märtsi 1989. aasta

Echternach

Moritz

3. juuli 1974. aasta

Casagrande

26. veebruari 1992. aasta

Raulin

15. märtsi 2005. aasta

õppuritele

21. juuni 1988. aasta

Lair

25. novembri 2003. aasta

2. veebruari 1988. aasta

Blaizot

15. detsembri 2016. aasta

Depesme

21. juuni 1988. aasta

Brown

üliõpilastele

15. märtsi 2005. aasta

Bidar