Vuosi 2005 - alkuvuosi
Vuoden 2005 heinäkuuhun mennessä ei virtuaalisen akhal-teken tilanne ole muuttunut juuri lainkaan: suuret kasvattajat Ionic ja Quiero jatkavat edelleen, Akiva on päässyt hyvin jaloilleen ja saattanut maailmalle jo useita kasvatteja. Hopeajoki taukoilee edelleen, Linne on lopettamassa, laukkahevosiin painottunut Swift aloitti ja lopetti tämän vuoden aikana. Ruunivoikkoa ja voikkoa väriä jalostava Kabak Akhal-Tekes on myös aloittanut aivan uusien hevosten voimin. Kasvatustoiminta on pientä eikä tallilta montaa siitoshevostakaan löydy, mutta joka tapauksessa uudet tuontihevoset ovat hieno lisä nykyiseen tekkekantaan.
"Uusvanha" tulokas on myös talli nimeltä Allu Express, joka on ainakin osin lähtenyt käyttämään tekeillään piirrettyjä kuvia, tiettävästi ensimmäisenä virtuaalimaailmassa. Allu Expressissä on myös jonkin verran suvuttomia tuontihevosia. Uusi kasvattaja on myös laukkahevosiin panostava Dungeon Racehorses, joka sekin on tuonut uusia hevosia.


31 Uraohjausta lähestyttiin määrittelemällä sitä myös prosessityyppinä. Vastauksissa pohdittiin, millaisilla prosesseilla uraohjausta toteutetaan. Prosessityyppeinä esiintyivät neuvonta, opettaminen, tiedon lisääminen, mentorointi, tukeminen, kannustaminen, reflektiivisyyden edistäminen, keskustelu, kohtaaminen ja vuorovaikutus. Vain harvoissa vastauksissa tartuttiin ohjaukseen ohjaajan kompetenssien näkökulmasta ja pohdittiin sitä, millaista osaamista uraohjaus vaatii. Esille nostettiin kuitenkin eettisyys, uuden luomisen taito ja tilannetaju sekä substanssiosaamisen merkitys. Uraohjauksen seitsemässä väittämässä vastaajat olivat myös suurelta osin väittämien kanssa samaa (kuva 13). Viidessä väittämässä melko samaa ja täysin samaa olleet vastaajat edustivat yli 80 prosenttia vastaajista. Vastauksissa korostui selkeä yksimielisyys siitä, että opettajan tehtävänä on valmistaa opiskelijaa tulevaa työelämää varten. Vastaajat olivat myös samaa siitä, että uraohjaus kuuluu opettajan tehtäviin ja että opiskelijan elämänkokonaisuuden huomioon ottaminen on tärkeää, kun suunnitellaan opiskelijan tulevaisuutta. Vastaajat olivat myös hyvin samanmielisiä siitä, että uraohjaus on merkityksellistä opettajan ja ohjaajan omalle ammatilliselle kehittymiselle. Väittämä ei kuitenkaan ollut aivan yksiselitteisen helppo vastaajille, sillä peräti 8 %:lla vastaajista ei ollut lainkaan mielipidettä. Muissa väittämissä ei mielipidettä -vastauksia on vain 0,7 4,8 %. Kaikkien väittämien osalta keskiarvot vaihtelivat välillä 3,0 3,7 ja keskihajonnat välillä 0,52 0,87. Suurinta hajonta oli väittämässä Tarvitsen lisää uraohjausosaamista kohdalla. Liki 23 % vastaajista oli väittämästä melko eri tai täysin eri. Kuva 13. Uraohjauksen väittämien jakautuminen koko vastaajajoukolla (n = 273) 30 Selvitys opetus- ja ohjaushenkilöstön orientaatiosta tulevaisuussuuntautuneeseen uraohjaukseen


18 Tapahtumat Kymenlaakson Liiketalous ry Juhlaristeily m/s Kristina Brahella Kymenlaakson Liiketalous ry juhlii 50-vuotista taivaltaan 17. toukokuuta 2008 risteillen Kristina Brahella. Samalla pidetään Suomen Merkonomiyhdistysten Liitto SMYL ry: n kevätkokous Kotkassa. Kristina Brahe lähtee risteilylle Kotkasta klo Laivaan nousu klo ja paluu takaisin samana iltana klo Yöpyminen satamassa laivan hyteissä. Risteilyn hinta on noin 100 euroa sisältäen risteilyn, ruokailun noutopöydästä, ohjelman, yöpymisen jaetussa 2-hengen hytissä ja aamiaisen laivalla. Tarkka hinta vahvistuu, kun lopullinen osallistujamäärä selviää. Varustamo tarvitsee matkustajista seuraavat tiedot: nimi, syntymävuosi ja kansalaisuus. Lisätietoja juhlaristeilystä: Heljä Haapala/Kymenlaakson Liiketalous, puh tai sähköpostitse Lähde juhlimaan merelle mukavassa seurassa! Joulu on antamisen aikaa Lakeuden Merkonomit ry Joulumielen saa itselleen mm. hankkimalla hyväntekeväisyysjärjestöjen joulukortteja sekä osallistumalla erilaisiin joulukeräyksiin. Aina voi tarjota myös kaikille tarpeellista naapuriapua vaikka mummon siivoamisapuna häärimiseen. Ota myös ilo irti Suomen 90-vuotisjuhlista ja poimi Joulun hemmottelu- ja juhlavinkeistä omasi, niin jaksat hymyillä vielä loppiaisenakin! Ensi vuoden tapahtumarikkaasta keväästä tiedotamme seuraavassa liiton lehdessä. Oikein Hyvää ja makoisaa Joulua! Terveisin Lakeuden Merkonomit Porin Seudun Merkonomit ry Syyskokouksessamme hyväksyttiin yhdistyksen 50- vuotisjuhlavuoden toimintasuunnitelma ja talousarvio. Hallituksen puheenjohtajaksi vuodeksi 2008 valittiin Leila Kantonen. Erovuorossa olleista varsinaisista jäsenistä valittiin uudelleen Seija Gröhn ja Sirpa Rahkonen sekä uutena jäsenenä Kerttu Niinisaari. Uudeksi varajäseneksi valittiin Hilkka Tuuha. Hallituksessa jatkavat varsinaisina jäseninä Kaija Nordlund, Johanna Nylund ja Liisa Salonen sekä varajäsenenä Jarmo Kallionpää. Juhlavuoden jäsentapahtumista ilmoitamme jäsenistölle omissa jäsentiedotteissamme, nettisivuillamme sekä liiton lehdissä. Otamme jäsenistömme toiveita ja ideoita mielellämme huomioon, siispä lähettäkää postia ja palautetta sähköpostilla puheenjohtaja Leila Kantoselle, Rauhallista Joulua ja Hyvää Uutta Vuotta kaikille! Tampereen Merkonomit ry La kello HIIRENLOUKKU Tampereen Teatteri Agatha Christien maailmanmenestysjännäri, murhamysteeri vailla vertaa Ke kello CAROLA - KIELLETYT LEIKIT Tampereen Teatteri Frenckell Lauludraama iskelmätaivaan tähdestä Tilaa lippusi Heli Viitalalta, Helsingin Merkonomit ry To kello Galleria ART-Helsinki: Kimmo Pälikön taidetta Aleksanterinkatu 26 (Senaatintori) Helmereille on varattu mielenkiintoinen tutustumiskäynti Kimmo Pälikön taiteeseen, Art-Helsinkiin. Oppaanamme toimii joko merkonomi Kimmo Pälikkö tai myymäläpäällikkö Mervi Eljaala. Tutustumme Pälikön tuotantoon myymälässä ja ainutlaatuisessa Aleksin kellarigalleriassa. Esillä on myös Kimmo Pälikön pojan, JT Pälikön miekka- ja puukkotaonnan näytteitä. Hinta: 5, sisältää kevyen virvoketarjoilun, maksuviite Ilmoittautumiset ja maksu mennessä. Helmerivetäjä: Pekka Siitonen Tutustu Art-Helsinkiin netissä: Torstaisin: ja kello Helmerien lakikoulutusta Helmereille on räätälöity kaksi toiveiden mukaista lakikoulutuspakettia. Koulutustilaisuudet ovat peräkkäisinä torstaina tammikuussa 2008: ja kello Luentoaiheet on koottu meille kaikille tärkeistä lakiasioista. Voit kysyä Sinua kiinnostavista aiheista paikan päällä tai tehdä kysymyksiä luennoitsijalle jo etukäteen. Sinulla on mahdollisuus osallistua molempiin tai vain toiseen illoista. Torstai kello Avioliitto-oikeus avio-oikeus ja sen merkitys avioehtosopimukset omaisuuden ositukset/erottelut avioerot ja avoerot sopimukset avioeron/avoeron varalta (lasten huolto, elatus ja tapaamisoikeudet) 2. Perintöoikeus 18 Merkonomi News 4/07


8 Tietokonepelit houkuttelevat nuoria opiskelemaan kesälomalla Antti-Jussi Lakanen Peliohjelmointiin keskittyvät viikon mittaiset kesäkurssit ovat saaneet yläkoululaisilta hyvän vastaanoton Jyväskylässä. Kurssien aikana on tehty jo yli 200 peliä. Tulijoita on ympäri Suomea, kaukaisimmat Kuusamosta, ja innokkaimmat ovat käyneet kurssilla jo kolme kertaa. Tutkijoiden varovaisen arvion mukaan jo pelkkä kurssille osallistuminen riittää lisäämään harrastuneisuutta ja kiinnostusta ICT- ja luonnontieteellisisten alojen opiskelua kohtaan. Muutama vuosi sitten Jyväskylän yliopiston tietotekniikan laitoksella herättiin siihen vakavaan todellisuuteen, etteivät nuoret enää suuntaudu entiseen malliin matemaattis-luonnontieteellisille aloille opiskelemaan. Myös tietotekniikan laitoksella trendi oli ollut useamman vuoden laskusuuntainen. Yksi mittari on, kuinka monta prosenttia aloittavista opiskelijoista saa tietystä opintojaksosta suorituksen. Näin mitattuna määrä on jopa puoliintunut vuodesta Yksi asia kuitenkin tiedettiin: nuoret pelaavat paljon tietokonepelejä, kertoo kurssi-idean isä, lehtori Vesa Lappalainen. Mietimme, että miksi emme yhdistäisi näitä kahta asiaa: pelit ja ohjelmointi, jatkaa Lappalainen. Viiden päivän pikakurssin tavoitteena oli luonnollisesti innostaa tutustumaan aiheeseen, ja kokeilemaan itse. Tämän avulla motivoidaan oppilaita opiskelemaan aihetta lisää. Laitoksella on vahva historia ohjelmoinnin opetuksessa ja tutkimuksessa, mutta yläkouluikäisiä ajatellen opetusmenetelmät ja -sisällöt piti miettiä uusiksi. Aleksanteri V. - Water Wey Ensimmäinen haaste oli saada sellainen alusta pelien tekemiselle, että ylipäätään nollapohjalta on noin 25 tunnin aikana mahdollista tehdä mitään järkevää. Onneksi saimme rekrytoitua laitokselta ansioituneita opiskelijoita. Heidän kanssaan kehitimme sopivan ohjelmointikirjaston, jonka avulla ensimmäisten pelien tekeminen on riittävän helppoa, jatkaa Lappalainen. Sanoista Jyväskylän yliopisto ja peli johdettiin kirjastolle nimeksi Jypeli. Kirjasto on alusta alkaen ollut vapaasti kaikkien käytettävissä ja muokattavissa. Ensimmäinen kurssi järjestettiin kesällä Ilmoittelu aloitettiin varovasti, ja järjestäjät varautuivat pitämään yhden viikon tapahtuman noin 15 tulijalle. Yllätys oli, kun ilmoittautumisia tulikin lähes 50, jolloin ryhmä jaettiin kahdelle erilliselle viikolle. Kurssien aikana tehdystä kyselytutkimuksesta saatu positiivi-nen viesti rohkaisi järjestäjiä jatkamaan ja kehittämään konseptia. Olemme järjestäneet kursseja nyt neljänä kesänä, tähän mennessä 16 tapahtumaa yli 330 osallistujalle, selvittää Lappalainen. Yksinkertainen on kaunista Oppilaiden tekemät pelit ovat yksinkertaisia kaksiulotteisia pelejä ilman verkkopelimahdollisuutta. - Eniten oppilaat ovat tehneet tasohyppely-, labyrintti- ja erilaisia taito- ja nopeuspelejä. Pojat haluavat tyttöjä enemmän peleihinsä toimintaa ja räjähdyksiä, kertoo yliopistonopettaja Antti-Jussi Lakanen, joka toimii kurssilla opettajana. Jypeli-ohjelmointikirjaston ansiosta peleihin saadaan kuitenkin mukaan realismia sisäänrakennetun fysiikkamoottorin ansiosta. Esimerkiksi maailman tämän hetken menestynein kännykkäpeli, Angry Birds, on päässyt pitkälle juuri näillä eväillä: kaksiulotteisuus ja sopivan realistinen fysiikka. Toki kyseisessä pelissä on upea grafiikka, äänimaailma ja viimeiseen asti hiotut kentät, mutta teknisesti nuorten tekemät pelit voivat olla melko lähellä tätä. Ja kurssilla tehdyt pelit voi siirtää Windows Phone -kännyköihin pienellä vaivalla, selvittää Lakanen. Antti S. - Eksyksissä Avaruudessa 8


5 II TIIVISTELMÄ KESKEISISTÄ ASIOIS TOIMINYMPÄRISTÖ MUUUU! Ihmisten hyvinvointi Suomessa perustuu kilpailukykyiseen, tuottavaan ja mielekkääseen, ammattitaidolla tehtyyn työhön. Innovaatio-, markkinointi-, laatu- ja osaamispanostusten tavoitteena on kokonaistuottavuuden vakaa kasvu ja työhyvinvoinnin parantaminen. Teknologiateollisuuden yritykset toimivat markkinoilla kovassa kansainvälisessä kilpailussa ja jatkuvan muutoksen paineessa. Eilen hyväksi todetuilla toimintatavoilla ei enää tänään pärjätä. Markkinoilla avautuvien mahdollisuuksien hyväksikäyttö edellyttää jatkuvaa uusiutumiskykyä, verkostomaisia toimintatapoja sekä aitoon vuoropuheluun ja luottamukseen perustuvaa yhteistyötä. Alati muuttuvien asiakastarpeiden toteuttaminen vaatii yritykseltä ja sen henkilöstöltä joustavuutta ja ketteryyttä. Mitä laajemmin ja syvällisemmin yrityksessä ymmärretään liiketoiminnan tavoitteet ja niiden yhteys yrityksen menestystekijöihin, sitä paremmin muuttuvissa tilanteissa asiakaspalvelu kyetään toteuttamaan. YHTEISTOIMINNALLA VASAN KILPAILUN VAATIMUKSIIN Jatkuva avoin kilpailu maailmansarjassa asettaa kovat vaatimukset kilpailukyvylle. Muutos luo mahdollisuuksia yrityksille, jotka toimivat ennakoivasti ja sopeutumiskykyisesti. Yhteistoiminnalla kyetään vastaamaan avoimen kilpailun tuomiin haasteisiin. Yhteistoiminnalla on tarkoitus kehittää yritystoimintaa. Erilaisissa tilanteissa tarvitaan eritasoista yhteistoimintaa. Se on myös jokapäiväistä avointa vuorovaikutusta. Paikallinen sopiminen on osa yhteistoimintaa. PANOSTUKSET YHTEISTOIMINAN OVAT EDISTÄNEET MENESTYSTÄ Hyvät kokemukset kannustavat jatkamaan ja edistämään yhteistoimintaa. Yhteistoiminnalla on voitu omalta osaltaan parantaa yrityksen kannattavuutta ja tuottavuutta sekä työntekijöiden työhyvinvointia. Tuottavuuden osatekijät ovat olleet yhteistoiminnan kohteita. Paikallisen sopimisen mahdollisuuksia on hyödynnetty toteuttamalla yhdessä kannustavia palkkaus- ja työaikajärjestelyitä. Hyvällä yhteistoiminnan kulttuurilla voidaan edistää myös työrauhan säilymistä. YHTEISTOIMINNAN PERUSPILARIT KUNTOON Yhteinen tahto ja sitoutuminen Asenne ratkaisee! Selkeä, ymmärrettävä strategia, sekä oikea asenne toiminnan kehittämiseen ja tavoitteiden saavuttamiseen tekee menestymisen mahdolliseksi. Sitoutuminen on mahdollista vain silloin, kun tieto kulkee esteettä ja avoimesti. Jokaisen on voitettava oma muutosvastarintansa ja kannettava vastuunsa niin työn tekemisestä, kehittämisestä kuin yhteistoiminnastakin. Toiminnan tulee olla sellaista, että se tuottaa lisäarvoa asiakkaille ja mahdollistaa henkilöstön palkitse misen. Neuvottelusuhteet Paikallisten osapuolten hyvät ja luottamukselliset neuvottelusuhteet ovat toimivan vuoropuhelun perusta. Osapuolten tulee asennoitua esiin tuleviin kysymyksiin rakentavasti ja hakea yhteisiä ratkaisuja. Tähän tarvitaan tietoa, taitoa, tahtoa ja toimivaltuuksia. Tiedonkulun tulee olla molemminpuolista ja avointa. Johtaminen Johtaminen on inhimillistä toimintaa, jossa keskeistä on viestin perille saaminen tavoitteiden mukaisen toiminnan aikaansaamiseksi. Hyvällä johtamisella vaikutetaan myönteisesti koko työpaikan toimintaan. Yhteistoimintaan perustuva johtaminen on epämuodollista ja tasa-arvoista. Toimivalla vuoropuhelulla pystytään tehokkaasti hyödyntämään työpaikan työntekijöiden osaamista sekä motivoimaan ja ohjaamaan heitä oikean suuntaiseen tekemiseen. 3


8 Erkki Nysten in memoriam Suruviesti työtoverin ja ystävän ylimeteorologi Erkki Nystenin ( ) poismenosta yllätti. Erkki Nystenin (Enyn) muistamme myös Ympäristöasiantuntijoiden keskusliiton yhtenä kolmesta perustajajäsenestä. Vain lähtö on elämää vain kulku ja meno kuuntele, etkö kuule kaikkialla soi luopumislaulu lauluista suurin Tiesään uranuurtaja Maanteillä näkyy liikennemerkkejä, jotka opastavat autoilijaa pitämään huonon sään vuoksi riittävän turvavälin tai ne varoittavat liukkaudesta ja antavat myös tietoja ilman sekä tienpinnan lämpötilasta. Mieleen muistuu silloin Nystenin Eny, joka aloitti opiskelijana työnsä Ilmatieteen laitoksessa syksyllä Pian hän siirtyi Sääosastolle ja toimi vuodesta 1972 alkaen sääpäivystäjänä. Jo 1970 luvun puolivälistä lähtien hän edusti aktiivisesti maatamme kymmenen Länsi-Euroopan maan teknologiayhteistyöhankkeessa, jonka tarkoituksena oli saada aikaan moottoriteille sähköinen valvontajärjestelmä. Tässä yhteydessä kehitettiin tiesääaseman prototyyppi ja tienpinnan lämpötilaa ennustava malli. Enyn sääpuolen osaamista arvostettiin ja hän työskenteli sääasiantuntijana jonkin aikaa Brysselissä Siellä oli hyvä seurata Hollannissa järjestettyä valvontajärjestelmän kokeilua. Kokeilun tuloksia käytettiin koko hankkeen loppuraporttiin ja tuleviin suosituksiin. Eny oli tiesääpalvelun yksi pioneeri. Erityissääpalvelut olivat tärkeä osa sääpalvelua. Kuvassa näkyvät Ilmatieteen laitoksen aluejako ja toimipisteet kuvattuna näyttelyitä ja messujaesittelyjä varten. Arkkitehti Pekka Hämäläisen piirros. Ammattijärjestöaktiivi 70- ja 80-luvuilla palkankorotukset sovittiin kolmikantamenettelyllä. Kuoppakorotuksiin varatut lisärahat olivat ammattijärjestöjen neuvottelemia ja ne myös tekivät päätöksiä siitä, kenelle kuoppakorotus voitiin antaa. 8 Ympäristöasiantuntija 2/2012


5 KO Piirturi Kynäpiirtureiden käyttö on käynyt siinä määrin harvinaiseksi ettei tässä käsitellä erikseen piirturiasetuksia, jotka tämä toiminto avaa. Tosin myös joitakin isokokoisia mustesuihkurullatulostimia saatetaan ohjata Piirturi-ikkunan kautta Piirrä Piirrä-komennolla auki oleva dokumentti lähetetään piirturille, tallennetaan HP GL- eli.plt-tiedostoksi tai tallennetaan jonotuskansioon.plt-tiedostoksi Arkin määrittely Arkin määrittely -kohdassa valitaan lukuisista ohjelmista tuttuun tapaan käytettävä tulostin ja haluttu tulostusarkki Tulosta Tulosta-komento tulostaa päällimmäisenä olevan ikkunan sisällön. Ikkunassa viivan yläpuolinen osa on kirjoitinkohtainen keskusteluikkuna ja näyttää erilaiselta tulostinohjaimesta riippuen. Käyttöohjeet löytyvät tulostimien omista käsikirjoista. Tulostamista käsitellään PlotMakerin yhteydessä. Katso PM PlotMaker Äskeiset dokumentit Äskeiset dokumentit -kohdasta nähdään ja avataan viimeisimpiä auki olleita dokumentteja. 2.3 Toista komento Toista-komento toistaa viimeisen tehdyn komennon, mikäli se on mahdollista. 2.4 Leikkaa, Kopioi, Sijoita Leikkaaminen, kopioiminen ja sijoittaminen (cut, copy, paste) ovat käyttöjärjestelmien perustoimintoja, jotka operoivat apupöydälle tallentamisen avulla. Leikkaa ja Kopioi siirtävät tietoa apupöydälle, josta sen voi sijoittaa Sijoita-komennolla. Leikkaaminen poistaa samalla kohteet alkuperäistiedostosta. Komento X/C/V-näppäinoikoteille on ArchiCADissäkin paljon käyttöä. Kannattaa huomioida se, ettei leikepöytä ole täydellinen, eli jotkin asiosta voivat siellä muuttua, varsinkin jos siiretään asioita ohjelmasta toiseen. VINKKI Yksi hyvä käyttötarkoitus Kopioi- ja Sijoita-komennoille on lukuarvojen siirtäminen paikasta toiseen. Esimerkiksi koordinaattien arvoja voi kopioida käyttöön painamalla halutun koordinaatin näppäintä (x,y,z), jolloin koordinaatin arvo tulee valituksi ja sen voi kopioida. Kun elementtejä kopioidaan kerroksesta toiseen, sijoittuvat ne automaattisesti alkuperäisiin x- ja y-koordinaatteihin. Jos sijoitettavat elementit ovat kätketyillä tai lukituilla tasoilla, kysyy ArchiCAD mitä tasoille tehdään. Samoin jos elementit sijoittuisivat näkymän ulkopuolelle, ArchiCAD kysyy miten elementit sijoitetaan. 2.5 Pyyhi Pyyhi-komento poistaa eli tuhoaa valitut elementit. Vastaavan toiminnon tekevät näppäimistön peruutus- ja poistonäppäimet. 2 Muokkaus Muokkaus-valikko sisältää useimmille tietokoneohjelmille yhteisten perusmuokkauskomentojen lisäksi ArchiCADin omia muokkauskomentoja. Muokkaustoiminnot koskevat vain valittuja elementtejä. Katso KO.TT.1 Valitseminen. Muokkaus-valikko muuttuu hiukan määrälaskennan tuottamissa teksti-ikkunoissa. Silloin graafisten elementtien muokkaustoiminnot katoavat ja tilalle ilmestyy tekstinmuokkaustoimintoja. Archi- CADin elementtien perusmuokkaustoiminnot, kuten elementtien siirtäminen, kiertäminen ja peilaaminen, esitellään erikseen kohdassa KO.TT. 2.1 Peru Peru-komento peruu edellisen toiminnon. Komento muuttaa muotoaan kertomaan mikä viimeinen komento oli; esimerkiksi Peru siirto / 0. kerros. Peräkkäin peruttavien toimintojen määrä on säädettävissä kohdassa Vaihtoehdot Käyttöliittymä Autotallennus. Katso KO.AS Autotallennus. Tallennettaessa perumismuisti tyhjenee, joten projektia ei kannata tallentaa ennen kuin halutut perumiset on peruttu. 2.2 Teeppäs Teeppäs-komento 1 peruu Peru-komennon eli suorittaa perutun toiminnon uudestaan. 2.6 Valitse kaikki Kun käytössä on nuolityökalu, Valitse kaikki -komento valitsee kaikki elementit auki olevassa näkymässä. Jos käytössä on jokin muu työkalu, valituksi tulevat vain kyseisellä työkalulla luodut elementit. Valinnan voi rajata koskemaan vain tiettyä aluetta Valinta-alue-työkalulla. Katso KO.TT.1 Valitseminen. 2.7 Etsi ja valitse Etsi ja valitse -komennolla voi elementtejä hakea erilaisin kriteerein, kuten piirustustason, kynän tai korkeusaseman perusteella. Katso KO.TT.1 Valitseminen. VINKKI Hakuehtoja voi tallentaa ikkunan oikean ylälaidan kolmion kautta. Toinen paikka, jonne hakuja voi tallentaa, löytyy kohdasta Ikkunat Apuikkunat Näytä valintamuisti. 2.8 Leikkaa katoilla Leikkaa katoilla -käskyllä voi leikata seiniä, pilareita, ikkunoita, ovia, laattoja ja objekteja. Ennen ArchiCAD-versiota 8 tämä oli ainoa tapa tehdä kyseinen toiminto, mutta Boolen toimenpiteiden myötä sen voi katsoa vanhentuneen. Suositeltava tapa leikata ka- 1 Tietyistä historiallisista syistä johtuen käytämme edelleen oikeinkirjoitusasultaan virheellistä, mutta humoristissävytteistä muotoa teeppäs.


18 Puhelinkäyttäytyminen Vaikka yhteydenpito on yhä enenevissä määrin siirtynyt sähköiseen maailmaan, on puhelinkontakti edelleen pätevä ja useissa tapauksissa jopa sähköpostia tehokkaampi keino ottaa yhteyttä työnantajiin. Kannattaa muistaa, että työhakemuksen lähettämisen ohessa tehty soitto työnantajalle voi olla ratkaiseva askel työnsaannin kannalta. Soittamalla osoitat aktiivista otetta ja saatat erottua eduksesi suuresta hakijaryhmästä. Soitto työnantajalle Ohjeet: Esittele itsesi ja asiasi lyhyesti ja selkeästi Kysy, onko sopiva aika soittaa Jos et tiedä kuka vastaa rekrytoinnista, kysy Mieti, mihin kysymyksiin haluat vastauksia Esitä työpaikkaa koskevat kysymykset siten, ettei niihin voi vastata pelkästään ei tai kyllä. Suosi kysymyssanoja millainen ja miten jne. Älä kuitenkaan kysy asioita, jotka on jo kerrottu ilmoituksessa Tee itsesi kiinnostavaksi Varaudu kertomaan lyhyesti työhistoriasi Varaudu kertomaan, miksi haet kyseistä paikkaa ja mitä tiedät yrityksestä Jos sinua ei valita hakemaasi työpaikkaan Muista, että valintaprosessi voi kestää yllättävän kauan. Työhaastattelussa kannattaakin lopuksi tiedustella, milloin ratkaisuja on tarkoitus tehdä. Mikäli tietoa ei ole saatavissa, voit myöhemmin kysellä asiaa vaikkapa puhelimitse. Sekin kertoo tehtävää kohtaan tuntemastasi mielenkiinnosta. Jos et tule valituksi ja haluat arvioida osaamistasi suhteessa hakemaasi tehtävään, kysy työnantajalta, miksi sinua ei valittu. Näin voit hyödyntää saamasi palautteen avulla epäonnistumiselta näyttäneen tilanteen. Lisäksi voi olla hyvä tiedustella, mitä ansioita työhön valitulla henkilöllä oli. Näin saat tietää, onko sinun hyvä täydentää osaamistasi tai hankkia lisäkokemusta hakiessasi jatkossa vastaavanlaiseen työhön. A HUOM! Älä kysy palkkaa tai saanko töitä? tai kannattaako minun hakea tätä paikkaa? Varaa paperia ja kynä puhelimen lähelle, jotta voit kirjoittaa keskustelemasi henkilön nimen ja tittelin muistiin. Usko pois, ne eivät jää mieleen. A 18


61 johdon katselmusten seurantatoimenpiteistä ja parantamissuosituksista. Katselmusten tuloksiin tulee sisältyä laadunhallintajärjestelmään ja sen prosessien parantamiseen, asiakasvaatimuksiin liittyviin parannuksiin ja resurssitarpeisiin liittyvät päätökset ja toimenpiteet. Katselmuksista tulee pitää tallenteita. 50 Johdon katselmuksen toteutus Ensimmäiset johdon katselmukset Mikkelin ammattikorkeakoulussa suorittivat vuonna 1998 rehtori ja kehitysjohtaja. Katselmuksessa käytiin läpi koulutusyksiköiden laadun kehittämisen tarkistuslista. Erityisesti keskityttiin ensimmäistä kertaa tehdyn henkilöstön ilmapiirikartoituksen tulosten arviointiin. Toinen tärkeä tarkastelualue oli opetusjärjestelyt. Nykyisin johdon katselmukset järjestetään toiminnanohjaus- ja laatujärjestelmän mukaisesti toimintavuoden aikana ennakolta valmistellun aineiston pohjalta. Keskitetysti valmisteltu aineisto on henkilöstön intranetissä kaikkien osapuolten käytettävissä jo ennen katselmustilaisuutta. Johdon katselmukset liittyvät ammattikorkeakoulun arviointi- ja seurantajärjestelmään, toiminnan ja henkilöstön kehittämiseen. Arviointi ja seuranta antavat ammattikorkeakoulun käyttöön pohjatietoa toiminnan laadusta ja tuloksista. Johdon katselmusten tavoitteena on arvioida sitä, miten toiminta on edistynyt ja käydä siihen liittyvää tiedon vaihtoa. Johdon tavoitteena on myös tukea ja edistää yksiköiden toimintaa. Katselmuksen suorittavat rehtori, kehitysjohtaja sekä hallinto- ja talousjohtaja. Koulutuksen tulosalueille on varattu aikaa koko päivä ja muille yksiköille noin kaksi ja puoli tuntia. Koulutuksen tulosalueilla ja muissa yksiköissä katselmuksiin osallistuu johtajien lisäksi eri sektoreiden tai avainalueiden vastuuhenkilöitä, muun henkilöstön edustaja sekä koulutuksen laitoksilla opiskelijoiden edustaja. Katselmuksista tehdään muistiot, johon sovitut kehittämistoimenpiteet kirjataan. Seuraavan vuoden katselmus alkaa edellisessä katselmuksessa sovittujen kehittämistoimenpiteiden raportoinnilla. Muistiot ovat intranetissä koko henkilöstön saatavilla. Katselmuksessa käsitellään edellisen vuoden taloudelliset tulokset ja kuluvan vuoden toiminnalliset tavoitteet tuloslomakkeiden pohjalta. Tulosalueeseen kuuluvien laitosten ja muiden tulosyksiköiden osalta käsitellään laitoksen laatutyön kuvaukset, edellisessä katselmuksessa havaitut kehittämiskohteet ja tehdyt toimenpiteet, t&k-työ sekä työyhteisön kehittämiskyselytulokset tai itsearvioinnissa esiin nousseet kehittämishankkeet. Koulutuksen laitosten osalta käsitellään lisäksi koulutusohjelmien tulokset: hakijatilanne, aloittaneet, eronneet, valmistuneet, vieraskielinen opetus, virtuaaliopetus, avoin amk sekä 50 SFS 2004.


3 3 onnistui paremmin ensimmäisellä kurssilla pariharjoitusten ansiosta. Vielä yksi tietoinen päämääräni oli auttaa opiskelijoita parantamaan esiintymis-, keskustelu- ja ryhmätyöskentelyvalmiuksiaan. Oppimisympäristö opettajan, opiskelijoiden, opiskeltavan aiheen ja opetusmenetelmän muodostama kokonaisuus on yliopisto-opetuksessa useimmiten opettajakeskeinen, mutta sen ei tarvitse olla sellainen jatkuvasti, vaan samallakin kurssilla se voi muuttua välillä oppilaskeskeiseksi tai ainakin tähän suuntaan. 14 Omat kurssini olivat paljolti opettajakeskeisiä, sillä suunnittelin kurssien sisällön, rakenteen ja työskentelytavat itse ilman että opiskelijat saivat niihin vaikuttaa. Asetin oppimistavoitteet, määräsin arviointitavan ja ohjasin keskustelua itse. Luennoimalla jakamani "tietoiskut" olivat opettajakeskeisiä, mutta yritin niidenkin aikana innostaa opiskelijoita kyselemään, kommentoimaan ja keskustelemaan. Keskustelun virittäminen onnistuikin mielestäni hyvin, ja opiskelijat alkoivat varsin pian kysellä omaaloitteisesti ja kommentoida myös toistensa esittämiä ajatuksia. Selvästi oppilaskeskeiseksi kurssieni oppimisympäristö muuttui pari- ja ryhmätehtävissä sekä yksilötehtävissä, joissa opiskelijat joutuivat muodostamaan oman käsityksensä asioista opettajasta riippumatta. Ohjeistus- ja lopetusvaiheessa näidenkin tehtävien oppimisympäristö muuttui opettajakeskeiseen suuntaan, koska silloin "ohjat" olivat lähinnä minun käsissäni. Yleensä opettaja voi tietoisesti ja tarkoituksellisesti vaihdella oppimisympäristöä sen mukaan, mikä kussakin tilanteessa on tarkoituksenmukaista mm. opiskeltavan asiasisällön ja opetukseen käytettävissä olevan ajan mukaan. Haastattelukursseillani koin jakavani oppimisen säätelyn vastuun opiskelijoiden kanssa varsin pitkälle ja tämän ansiosta ryhmissä syntyi hedelmällinen ja rakentava jännite, 15 joka motivoi lisää jo ennestään tavoitteisia opiskelijoita ja auttoi heitä kehittämään tietojaan ja taitojaan. Tilat ja olosuhteet Opetustila koko, valaistus, lämpötila, tuuletus, hiljaisuus/meluisuus, kalusteiden sijoittelu ja sen käyttö vaikuttavat siinä työskentelevän ryhmän prosesseihin sekä osallistujien viihtyvyyteen, mahdollisuuksiin havainnoida toisiaan ja kommunikoida keskenään. 16 Sen vuoksi säilytin ensimmäisessä istunnossa kulttuurihistorian seminaarihuoneen kalusteiden tavanomaisen järjestelyn: pöydät olivat kehässä, jonka ympärille kaikki mahtuivat istumaan melko väljästi ja näkivät toisensa. Itse istuin pöytien muodostaman kehän yhdellä laidalla. Ensimmäisellä kerralla opiskelijat jättivät yhden tuolin mittaisen "hajuraon" itsensä ja minun välille. Seuraavissa istunnoissa opiskelijat rohkenivat istua viereisellekin tuolille. Aluksi koin heidän tulevan liian lähelle. En pitänyt fyysistä läheisyyttä epämiellyttävänä, mutta en halunnut opiskelijoiden näkevän sekavia muistiinpanojani. Ryhmätöissä muutimme kalusteiden paikkaa tarpeen mukaan niin, että opiskelijat saattoivat muodostaa keskenään pienen kehän. Koska istunnot kestivät neljä opetustuntia, huonetta oli välillä tuuletettava. Ensimmäisellä kerralla kehotin lähinnä ikkunaa istuvaa opiskelijaa avaamaan ikkunan; seuraavilla kokoontumiskerroilla kehotustani ei enää tarvittu, vaan joku avasi ikkunan oma-aloitteisesti. Yleensä seminaarihuoneeseen ei kuulunut ulkopuolelta mitään häiritseviä ääniä, mutta meidän tilastamme kuului usein ulkopuolelle varsin äänekästä keskustelua ja naurua, mitä eräät henkilöstön jäsenet ihmettelivät. Koko ryhmän työskentelyyn varatun seminaarihuoneen lisäksi ensimmäisen kurssin opiskelijat käyttivät poliittisen historian pientä kokoushuonetta haastatteluharjoituksiin sekä kulttuurihistorian kirjaston takahuonetta tekstintämisharjoituksiin. Myös nämä tilat olivat suhteellisen häiriöttömiä. Opiskelumuotojen kirjo Vasta jälkeenpäin opetustani reflektoidessani tiedostin käyttäneeni kummallakin kurssillani monia erilaisia aktivoivia opetus/opiskelu/oppimis-menetelmiä. Pääpiirteissään kurssit olivat samanlaisia, mutta jouduin jättämään toiselta kurssilta pois haastattelu- ja tekstintämisharjoituksen lähinnä tilojen puutteen takia. Myönnän, että tämä vähensi huomattavasti kurssiin käyttämääni aikaa, sillä ensimmäisellä kurssilla jouduin juuri harjoitusten vuoksi olemaan opiskelijoiden käytettävissä istuntojen ulkopuolella yli 20 tuntia. Selostan tässä kurssien etenemistä ja käyttämiäni enemmän tai vähemmän aktivoivia menetelmiä. 17 Aloitus ja ensimmäinen kirjallinen tehtävä: Aloitin kummankin kurssin toteamalla lyhyesti, kuka olen, millaisesta kurssista on kyse ja miten se suoritetaan. Lisäksi selostin kurssin teoreettiset ja käytännön tavoitteet. Tämän jälkeen annoin ensimmäisen kirjallisen tehtävän, joka tuli suorittaa noin 15 minuutissa: pyysin osallistujia määrittelemään / tulkitsemaan 'muistitiedon' käsitteen sen hetkisen tietämyksensä valossa. Tämän tehtävän avulla halusin saada selville suunnilleen opiskelijoiden teoreettisen lähtötason, jotta voisin huomioida sen myöhemmin opetuksessani. Rajasin tehtävän vähintään yhteen ja korkeintaan kahteen konseptin sivuun, jotta opiskelijoiden olisi pakko pohtia asiaa mutta toisaalta kiteyttää sanottavansa olennaiseen,


10.1.2010 Perustyö kunniaan!
Tampereen tilaaja-tuottaja-mallista julkaistiin pari kuukautta sitten tutkimus, jossa peräänkuulutettiin henkilöstölähtöisyyttä. Annetaan henkilökunnalle työrauha, tilaa ja edellytyksiä kehittää omaa työtänsä. Annetaan työntekijöiden käyttää käsiensä lisäksi aivojansa. Laatu paranee parhaiten, kun ihmiset kehittävät omaa työtänsä pienin askelin päivittäin. Parhaille organisaatioille on tyypillistä kehittämisen henki ja toisen arvostaminen. Työaikaa ei pitäisi käyttää raportointiin, kokouksiin ja laadunarviointiin. Työn tuottavuus nousee kohisten, jos esimerkiksi hoitohenkilökunta itse voi vaikuttaa työnsä sisältöön ja organisointiin sen sijaan, että istuisi tietokoneen ääressä raportoimassa toimenpiteitään. Sekä työnantajan että työntekijän kannalta on parasta, jos työntekijä saa keskittyä ydintyöhönsä ja häneen luotetaan. Työnantaja saa tuottavuutta ja työntekijä kokee työniloa.


Milloin epäillä nielutulehdusta?
Nielutulehdus voi ilmetä jatkuvana kipuna tai kiputuntemuksina yskiessä ja niellessä. Pienillä lapsilla huono syöminen sekä kuolaaminen viittaavat nielutulehdukseen. Lapsi myös herkästi osoittaa kipua kurkun alueella. Leikki-ikäinen osaa jo kertoa kurkkukivusta, tosin kurkkukipua ja korvasärkyä ei kertomuksen perusteella voi aina luotettavasti erottaa toisistaan. Kouluikäinen osaa jo varmuudella kuvailla kivun ja taudin paikallistaminen on helppoa. Nielutulehdukseen liittyy usein myös leukakulman imusolmukkeiden suureneminen, joka voi aiheuttaa turvottelua kaulassa ja aristusta pään kääntämisessä. Niinpä ihmetyksen aihe kotona ja lääkäriin tulon syy voi olla se, että pieni lapsi kieltäytyy kääntämästä päätään.


Kaavaselostuksen liitteessä 1, vaikutusten arviointi, todetaan, että puuterminaalit sijaitsevat taajama-alueiden ulkopuolella lukuun ottamatta Oriveden aseman terminaalia. Keskeisin terminaalitoiminnan aiheuttamista vaikutuksista on melu, jonka luonne riippuu paljolti siitä, mitä toimintoja terminaalissa harjoitetaan. Ainespuuterminaalin melun todetaan aiheutuvan lähinnä puun kuormaustoiminnoista. Terminaalien todetaan lisäksi tuottavan melua ja haitallisia päästöjä alueella lisääntyvän kuorma-autoliikenteen vuoksi ja tämä voi myös vaikuttaa liikenneturvallisuuden mahdolliseen heikkenemiseen. Haitalliset vaikutukset eivät ole kuitenkaan seudullisesti merkittäviä, eikä terminaaleilla todeta olevan merkittävää haitallista vaikutusta ihmisten terveyteen. Vaikutusten arvioinnissa todetaan edelleen, että haitallisia vaikutuksia voidaan lieventää muun muassa rajoittamalla eniten melua tuottavien toimintojen harjoittamista ajallisesti. Liikennejärjestelyjen ratkaisut huomioidaan yksityiskohtaisemmassa suunnittelussa.


Hei taas. Leikkaus on tehty ja tuntuu onnistuneen. Eli menin to-aamuna saikulle ja heti leikattiin. Eilen pe pääsin jo IP kotiin. Hölmö kun olin, heiluin kotona enemmän ja illalla oli kaikki paikat kipeänä. Tänään aion pysyä sängyssä. Minulla se hiilidioksiin vaikutus kohdistui olkapäihin, nyt jo alkaa helpottaa se. Kaikki juoma ja soppa menee alas eikä mitään pyri ylös. Outo tunne syödä näin ”isoja” annoksia kerralla, on ollut aika vaatimatonta syöminen aiemmin. Mitään kontrollia ei tullut, saunassa saa käydä viikon päästä. Liikuntaa kipujen mukaan ja saikkua kaksi viikkoa.


Työttömyysvakuutusrahastolla on oikeus salassapitosäännösten ja muiden tiedon saantia koskevien rajoitusten estämättä saada eläkelaitokselta, Eläketurvakeskukselta, veroviranomaisilta sekä viranomaiselta ja muulta taholta, johon viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia (621/1999) sovelletaan,työnantajakohtaisesti tiedot maksetuista palkoista sekä muista seikoista, jotka ovat välttämättömiä 10 §:n 1 momentissa säädetyn työttömyysvakuutusmaksun perinnän valvontaa varten. Työttömyysvakuutusrahastolla on lisäksi oikeus saada mainittua tarkoitusta varten veroviranomaisilta joukkotietoina palkkaa tai muuta vastiketta työntekijöille maksaneiden työnantajien nimet, yritys- ja yhteisötunnukset tai henkilötunnukset, yhteystiedot, vuosi-ilmoitukset tai vuosi-ilmoituksia vastaavat tiedot, toimialat sekä tiedot näiden työnantajien työstä maksamista vastikkeista ja niihin liittyvistä työnantajasuorituksista.


Aikaisemmin Avetisova on työskennellyt Fjordissa ja Accenturessa. TietoEVRYllä hän aloitti viisi vuotta sitten strategisten innovaatioiden parissa, mikä johti hänet nykyiseen työhön. ”XR-osaamiskeskuksessa tutkimme, kuinka uusi teknologia, kuten virtuaalitodellisuus tai lisätty todellisuus, muuttavat suhdettamme aikaan ja paikkaan, sitä kuinka kommunikoimme ja teemme työtä. Toimimme vähän etunojassa: teknologialla on vielä omat rajoituksensa, mutta meidän pitää katsoa niiden yli.” Keskuksen tekemiä käytännön sovelluksia on esimerkiksi Virtuaalimetsä, jonka avulla metsänomistaja voi liikkua metsässään VR-järjestelmällä (VR, v irtual reality, virtuaalitodellisuus), mobiilisti tai verkkoselaimessa. Metsänomistaja voi katsella, mitkä metsänhoitotyöt ovat ajankohtaisia, paljonko toimenpiteistä syntyy tuloja tai menoja, ja miltä metsä näyttää toimenpiteiden jälkeen. Avetisova katsoo työssään tulevaisuuteen: mitä eri tekniikan sovelluksia eri toimialoilla ja liiketoiminta-alueilla on. Tulossa on hänen mukaansa vähemmän näkyvää teknologiaa, mutta enemmän sisältöä laajemmalle joukolle. ”Uskon, että muutaman vuoden kuluttua teknologiasta tulee ubiikkia, kaikkialla läsnä olevaa. Meidän on kuitenkin varmistettava, että tästä ei synny ristiriitaa yksityisyyden ja etiikan suhteen.” Virtuaalinen todellisuus tuskin korvaa täysin tunnetta siitä, että on tietyssä paikassa, Avetisova arvioi. Se voi kuitenkin


Samaa tyhmää joutavaa paskaa suoltaa yli 50% IL:n kommentoijista, jos sinne kirjoittaa faktaa, on heti mielinen, kielinen, itään päin kallellaan ja Itä maksaa palkan sun muuta täyttä hevonpaskaa. Kommentit pursuavat termejä, ”kaikki tietävät”. on ”selvä, olisi, tiedetään, valehtelija, roisto, varas, todistettavasti murhaaja, Krimin laiton miehitys, Putinin hullun paperit,) ym. älyllisesti vajaakehittyneen sekavaa tarinaa, josta puuttuu narratiivi. Kun olen selittänyt, että opiskelkaa Krimin historia, kuka on antanut se Ukrainalle, kun Katariina Suuri, Katariina 2 vapautti Krimin osmaaneilta, vastassa olivat Ranska, Britannia, ja Sardinia, mutta Venäjä voitti sodan. Heti peslävet nimittivät minut Ryssäksi ja tuli kommentointikielto. Kun selitin tapahtumat , mitä Trutsof tunaroi apulaisenaan Otto-Wille Kuusinen v. 1954, Krimin siirtoa UKrainan Sosialistiselle Neuvostotasavallalle ei voida pitää laillisena, Trutsof ei itse ollut edes läsnä kokouksessa. Tätä faktaa idiootit eivät ymmärrä, katkelma tilanteesta.Stalinin kuoleman jälkeen Hruštšov ei ehtinyt kerätä itselleen niin paljon valtaa, että Krimin siirtäminen olisi voinut olla hänen yksivaltainen päätöksensä. 1954. 1954 Hruštšov ei itse asiassa ollut edes läsnä kokouksessa, jossa hyväksyttiin kyseinen asetus. Sen sijaan kokouksessa puoltavan puheenvuoron piti presidiumin jäsen Otto Wille Kuusinen. Hänen mukaansa Krimin siirtäminen Ukrainalle on merkki ”Leninin aloittamasta veljeskansojen ystävyyden politiikasta”. ”. Ukraina ei ole koskaan vapauttanut Krimiä, eikä se sille kuulu mitenkään, eikä Venäjä luovuta sitä, ampuu vaikka ydinpommin Kiovaan, jos asia menee pahaksi. Vasemmisto-idiootit vain kiljuvat, että Krim on annettava takaisin, vaikka se ei ole itsenäiselle Ukrainalle ikinä kuulunut, Venäjä ei ole sitä myynyt, eikä luovuttanut, Jeltsin humalluspäissään 1991–1994 ei välittänyt muusta kuin votkasta, tätä ei USA-, ei Britannia- ja Ranska halua ymmärtää, mutta Suomen sosialistit kiljuvat tyhmyyttään. Venäjä soti vielä 1848–1852 Krimistä, mutta se pysyi osana Venäjää. Samassa sodassa 1850 Britannia pommitti Ålannin Pomarsundin linnan paskaksi. Kaikki Krimin takia ja nytkö Venäjän pitäisi luovuttaa se jollekin ex-kommunistimaalle? Ei luovuta. Tätä historiaa ei vasemmistomediat kerro. Olen saanut monet blokit tästä faktasta. Totuus satuttaa idioootteja. Kun on käynyt koulut ja tehnyt läksyt, tietää paljon, vasemmiston kiljujat ovat idiootteja tiedoiltaan. Eivät osaa muuta kuin irvistellä somessa ja naiset esittelevät leveää persettään, syövät ja tekevät lämpimän paskan. Siinä taidot


Kartan tiedot ovat vuodelta 2006 eli jo yli 5 vuotta vanhoja, mutta se oli ainut mahdollinen vuosi, jolta sain kaikki haluamani tiedot. Viiden vuoden aikana maailma on muuttunut ja muun muassa taloustilanne on toinen, mutta en usko, että se on vaikuttanut kovinkaan merkittävästi karttani teemoihin. Kartan otsikko kertoo sen, mitä lähdin kartallani selvittämään. Eli yksinkertaistetusti, missä valtio saa rahoilleen vastinetta ja missä ei. Lisäksi halusin tarkkailla onko yli 65-vuotiaiden osuudella siihen yhteyttä. Suurimmat verotuloalueet painottuvat kuvan 3 kartan mukaan etelään, jossa Uusimaa on ylivoimaisena huippuna. Pienimmät verotulot asukaskohti kilahtaa valtion kassaan Itä- ja Pohjois-Suomesta. Se oli hyvin ennalta arvattavissa oleva tulos, sillä Itä- ja Pohjois-Suomi on ollut jo vähän aikaa heikossa asemassa muun muassa suuren ulosmuuton vuoksi.


(28) Josip Tito , puhe (16. marraskuuta 1956)
Asiat olivat jo menneet melko pitkälle, pidemmälle kuin tiesimme, ja Geron vierailu Jugoslaviaan ja yhteinen julistuksemme eivät enää auttaneet. Ihmiset Unkarissa vastustivat ehdottomasti edelleen vallassa olevia stalinistisia elementtejä; he pyysivät heidän poistamistaan ja kääntymistä demokratisoitumisen tielle. Kun Geron johtama unkarilainen valtuuskunta palasi maihinsa, Gero joutui vaikeaan asemaan ja näytti jälleen edelliset kasvonsa. Hän kutsui niitä satoja tuhansia mielenosoittajia, jotka tuolloin vielä mielenosoittivat, jengiksi ja loukkasi melkein koko kansakuntaa. Kuvittele kuinka sokea hän oli, millainen johtaja hän oli! Sellaisella kriittisellä hetkellä, kun kaikki kiehuu ja kun koko kansakunta on tyytymätön, hän uskaltaa kutsua sitä kansakuntaa jengiksi, jonka joukossa suuri osa ja ehkä suurin osa oli kommunisteja ja nuoria. Tämä riitti ruutitynnyrin räjäyttämiseen. Konfliktit tapahtuivat.


Alamitta alkaa itseasiassa olla aikansa elänyt käsite. Olen pitkälti samoilla linjoilla Tommyn kanssa. Nyt kun alkaa olla näyttöä ihmisen aikaansaamista evolutiivisista muutoksista kalakantojen yksilöiden keskikokoon ja toisaalta sukukypsyyteen on maailmalla alettu yhtä enemmän puhua nimenomaan ylämitan tarpeellisuudesta ja toisaalta muista kalastusrajoituksista. Kaivelin aihetta tuossa taannoin, voin jossain välissä paremmalla ajalla pistää muutamia mielestäni todella paljon ajatuksia herättäviä linkkejä esiin. Varmasti erilaisilla tekijöillä on osuus esimerkiksi harjuksen kasvunopeuteen. Ei pidä kuitenkaan kokonaan unohtaa sitä mahdollisuutta, että ihmiset alamitallaan ovat muokanneet kalakantoja hidaskasvuisiksi. Vastaavasti esimerkiksi hauet voivat muokata kantoja toiseen suuntaan aiemmin esittämälläni tavalla. Jos halutaan vesiä, missä on oikeasti 'trophy size' harreja (tai mitä muita kaloja tahansa), lienee ylämitta ja sen tiukka valvominen ainoita selviä toimivaksi osoitettuja toimenpiteitä ihmisen taholta.


9 KAUHAVAN KAUPUNKI PÖYTÄKIRJA 1/ Kasvatus- ja opetuslautakunta tietotekniset välineet oppilaskäyttöön kalusto eri yksiköille kiinteät rakenteet ja laitteet varhaiskasvatuksen ulkoleikkivälineet asennettuna koulutoimen ulkoleikkivälineet asennettuna Laskujen hyväksyjä hankintojen osalta on hal lin to pääl lik kö. Hänen ollessa esty nyt tai esteellinen laskut hyväksyy si vis tys joh ta ja. Yhteenveto Kes keis ten tehtäväalueiden osalta toimintakatteiden muutosprosentit vuodesta 2015 vuoteen 2016 ovat (yli-/alijäämä): sivistystoimisto 7,45 % hankkeet -21,07 % varhaiskasvatus -4,48 % esiopetus 9,33 % esioppilaiden päivähoito -16,66 % perusopetus 1-6 luokat 5,30 % perusopetus 7-9 luokat -3,39 % vammaisopetus -31,51 % kuljetukset 12,29 % aamu- ja iltapäivätoiminta -12,31 % opetuspalvelut -29,04 % lukio-opetus 0,57 % Esityslistan lisämateriaalina ovat: vuoden 2015 ja 2016 talousarvioiden vertailu taulukkoina, erikseen var haiskas va tuk sen sekä perus- ja lukio-opetuksen osalta kaupunginhallituksen vuoden 2016 talousarvion täytäntöönpano-ohje. Sivistysjohtajan esitys: Kasvatus- ja opetuslautakunta hyväksyy sivistystoimen vuoden 2016 ta lous arvion käyttösuunnitelman edellä esitetyssä muodossa. Yhteenvedot talousarvioiden 2015 ja 2016 muutosten vertailusta mer ki tään tiedoksi. Päätös: Päätösesitys hyväksyttiin. Lisätietoja: Hallintopäällikkö Raimo Peltola, puh. (06) ,


2 luku. Varhaiskasvatuksen järjestäminen
4 §.Lapsen edun ensisijaisuus. Pykälässä säädettäisiin lapsen edun ensisijaisuudesta. Lapsen edun tulisi ohjata varhaiskasvatuksen suunnittelua, järjestämistä ja päätöksentekoa. Ehdotettu sanamuoto on vahvempi kuin voimassa olevan varhaiskasvatuslain 11 §:n säännös lapsen edun huomioimisesta. Lapsen edun ensisijaisuus olisi toiminnan järjestämistä sekä lain tulkintaa ohjaavana yleisenä periaatteena. Säännös perustuu Yhdistyneiden kansakuntien lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen 3 artiklaan, jonka mukaan kaikissa julkisen tai yksityisen sosiaalihuollon, tuomioistuinten, hallintoviranomaisten tai lainsäädäntöelimien toimissa, jotka koskevat lapsia, on ensisijaisesti huomioitava lapsen etu. Lapsen etua on harkittava sekä yksittäisen lapsen, lapsiryhmän ja yleensä lasten kannalta tapaus- ja tilannekohtaisesti. Harkinnassa tulee ottaa huomioon YK:n lapsen oikeuksien komitean lapsen oikeuksia koskevat linjaukset, koskien muun muassa lapsen edun ensisijaisuutta, lapsen oikeutta leikkiin, lepoon ja vapaa-aikaan sekä lapsen oikeutta tulla kuulluksi.


45 Grape People Finland Oy Grape People Finland Oy on erikoistunut organisaation kehittämistyöhön. Yrityksen tarjoamat valmennuskurssit keskittyvät strategiatyöhön, innovatiivisen kulttuurin luomiseen, tiimien ja johtajuuden kehittämiseen sekä muutoshankkeisiin. Kurssit ovat suunnattu mm. esimiehille, projektipäälliköille ja erilaisille asiantuntijoille. Kurssit voivat olla joko lähiopetusta tai verkkokursseja. Valmennusta järjestetään sekä yrityskohtaisena että kaikille avoimena koulutuksena. Kestoltaan kurssit ovat yleensä muutaman päivän. Kurssista riippuen osallistujamäärät vaihtelevat 5 30 välillä ja hinnat muutamasta sadasta eurosta noin tuhanteen euroon asti. Romana Management Oy Romana Management Oy on johtamisen, organisaatioiden ja inhimillisten resurssien kehittämiseen erikoistunut yritys. Esimerkiksi johtamisen ja esimiestyön kehittämispalveluihin kuuluu: henkilökohtainen 360 -analyysi, esimiestyön vahvuusanalyysi, esimiesvalmennus (johtamistyökalut, -tilanteet), esimiesten ja johdon yksilö- /ryhmäcoaching, johtoryhmätyön kehittäminen (toiminta, viestintä, luottamus), johdon konsultointi ja HRjohdon mentorointi. Spring House Oy Spring House Oy on suomalainen valmennustalo, jonka asiakkaina toimii niin yksityisen kuin julkisen sektorin toimijoita. Yritys tarjoaa sekä henkilöstövalmennusta että työvoimapalveluita koko organisaatiolle. Henkilöstövalmennukseen kuuluu: asiakaspalveluvalmennus, myyntivalmennus, tiimivalmennus, esimiestyön ja johtamisen valmennus, uudelleensijoitusvalmennus, yhteishankintakoulutukset. Työvoimavalmennukseen kuuluu: uravalmennus, työnhakuvalmennus, verkkoasioinnin ja urasuunnittelun ohjaus, maahanmuuttajakoulutus, ammatillinen työvoimakoulutus, osaamis- ja ammattitaitokartoitus ja työhönvalmennus. Talent Vectia Oy Talent Vectia Oy on kansainvälinen konsultointiin ja valmennukseen erikoistunut yritys. Yritys tarjoaa palveluita seuraavissa alueissa: strategia, asiakaskokemus, ratkaisuliiketoiminta ja myynti, operatiivinen tehokkuus sekä johtamisen kehittäminen. 44


6 toimitusjohtajan Katsaus toimitusjohtajan Katsaus Taloudelliset tavoitteet saavutettiin. investoinnit vahvistivat kasvua Ja tulosta Ekokemin liikevaihdon kasvu jatkui ja tulostaso pysyi hyvänä. Positiiviseen kehitykseen vaikuttivat ennen kaikkea yritysosto Ruotsissa ja muut vuosien 2012 ja 2013 aikana toteutetut investoinnit. Asiakaskohtaisten ratkaisujen myynti lisääntyi, ja tuottavuutta parannettiin resurssitehokkuutta lisäävillä ohjelmilla. vuoden 2012 merkittävimpinä hankkeina toteutuneet sakab ab:n yritysosto, voimala 2:n käynnistyminen ja laajennettu polton kuonien sisältämien metallien talteenotto vaikuttivat täysimääräisesti toimintaan vuonna päättyneen vuoden aikana ostimme espoosta vesienkäsittelyliiketoiminnan ja riihimäeltä muovinkierrätysliiketoiminnan. loppuvuonna 2013 käynnistettiin Jepualla oy kwh mirka ab:n jätteisiin ja energian tarpeeseen perustuva voimala. nämä investoinnit vaikuttavat täysimääräisesti toimintaan vuonna taloudelliset tavoitteet saavutettiin vuonna 2013 lukuun ottamatta sakab ab:n liiketoiminnan kehitystä. markkina-asemaamme paransi asiakaskohtaisten, tuottavuutta tehostavien ratkaisujen myynnin kasvu. ekokem-konsernin vuonna 2010 hyväksytyn strategian tavoitteet on pääosin saavutettu. uusi strategia laaditaan vuoden 2014 aikana. ekokem strategiaprosessissa tarkastellaan markkina- ja toimintaympäristön muutoksia, omaa ja asiakkaiden asemaa arvoketjussa ja määritellään näiden selvitysten perusteella uudet panostusalueet. strategiaprosessissa osallistetaan laajasti henkilöstö ja muita sidosryhmiä. tehostamisohjelmalla parannettiin sakab ab:n tuloskehitystä heikot suhdanteet vaikuttivat enemmän ruotsissa toimivan sakab ab:n toimintaan kuin konsernin suomen yhtiöihin. sakabin tuloskehitys ei ollut tavoitteiden mukaista. syksyllä 2013 käynnistimme ruotsissa toiminnan tehostamisohjelman, jonka tavoitteena on 35 miljoonan ruotsin kruunun vuositason säästöt. kustannuksia lasketaan vähentämällä henkilöstön määrää, sulkemalla aluetoimipaikkoja sekä muilla tuottavuutta parantavilla ja kustannuksia alentavilla toimenpiteillä. ohjelma toteutettiin suunnitelmien mukaisesti, ja sen tulosten odotetaan näkyvän merkittäviltä osin jo vuoden 2014 aikana. materiaali- ja energiatehokkuutta lisäävien konseptien myynti ruotsin markkinoille käynnistyi odotetusti, ja ensimmäiset sopimukset asiakaskohtaisista ratkaisuista solmittiin vuoden 2013 aikana. turvallisuus- ja ympäristötavoitteet saavutettiin pääosin systemaattinen työ työturvallisuuden parantamiseksi ja toiminnan ympäristövaikutusten pienentämiseksi jatkui. uutena painopistealueena vuonna 2013 käynnistettiin prosessiturvallisuuden kehittämisohjelma. yhtiössä ei tapahtunut vuoden aikana yhtään savukaasujen vuorokausikeskiarvojen lupaylitystä. viemäröitävien vesien lupaylitysten määrä pieneni kahdestakymmenestä kahdeksaan. ekokemkonsernissa oman henkilöstön poissaoloon johtaneiden tapaturmien määrä pieneni yhdeksästä kahteen. suomen toiminnoissa ei sattunut yhtään poissaoloon johtanutta tapaturmaa. ruotsin toiminnoissa sattui kaksi. nämä luvut osoittavat, että pitkäjänteinen turvallisuustyö tuo tuloksia. alihankkijoiden ja yhteistyökumppaneiden henkilöstön poissaoloon johtaneiden tapaturmien määrä sen sijaan nousi kuudesta kymmeneen. tältä osin emme saavuttaneet vuodelle 2013 asettamiamme tavoitteita. vastuullisuutemme liittyy luonnonvarojen säästämiseen yhteiskunnan kannalta vastuullinen toiminta on ekokemin liiketoiminnan ydin. materiaali- ja energiatehokkuutta lisäämällä ekokem on osaltaan luomassa kestävään kehitykseen perustuvaa kierrätysyhteiskuntaa. vastuullisuus on keskeistä myös tavassamme huolehtia henkilöstöstä, turvallisuudesta ja ympäristöasioista sekä tavassamme hoitaa suhteita ympäröivään yhteiskuntaan. parannamme jatkuvasti onnistumistamme vastuullisuuden eri osa-alueilla. ihmisten toiminnan vahingoittava vaikutus elinympäristöömme kasvaa huolestuttavasti. yksi keskeisistä tavoista ympäristön muutoksen hidastamisessa on jätteen määrän vähentäminen. ekokem pyrkii osaltaan yhteistyössä asiakkaiden kanssa etsimään keinoja jätteen määrän vähentämiseen ja syntyvän jätteen entistä tehokkaampaan hyödyntämiseen. Jätteet tulee hyödyntää kaatopaikkaamisen sijaan; jätteen energiahyödyntäminen on yksi keskeisimpiä keinoja tämän tavoitteen saavuttamiseksi. toisaalta samalla on jatkuvasti etsittävä mahdollisuuksia materiaalin kierrätyksen lisäämiseen. ekokemin tutkimus- ja kehitystoiminta kehittää eri jätejakeille kierrätyksen mahdollistavia erottelumenetelmiä ja uusia kierrätysmateriaalin hyötykäyttökohteita. uusia liiketoimintamahdollisuuksia jätteiden hyötykäytössä Jätteiden ja sivuvirtojen hyötykäytön lisäämiseksi on vielä paljon tehtävissä. asennemuutos, elinkeinoelämän tuottavuuden parantamismahdollisuudet resurssitehokkuutta lisäämällä sekä yhteiskunnan ohjaavat toimenpiteet ylläpitävät jätteiden ja sivuvirtojen hyödyntämiseen liittyvien liiketoimintamahdollisuuksien kasvua. ekokemille ympäristöliiketoiminnan asiantuntijaorganisaationa tämä kasvu antaa uusia liiketoimintamahdollisuuksia. vuoden 2014 aikana teollisen toiminnan odotetaan kääntyvään varovaiseen kasvuun sekä suomessa että ruotsissa. toteutettujen investointien arvioidaan kasvattavan vuoden 2014 liikevaihtoa ja tulosta. sakabin tuottavuus- ja parannusohjelman ennakoidaan parantavan kannattavuutta. strategian mukaisesti ekokem hakee kasvua asiakkaiden energia- ja materiaalitehokkuutta parantavilla ratkaisuilla. timo piekkari toimitusjohtaja 8 ekokem yhteiskuntavastuuraportti 2013 ekokem yhteiskuntavastuuraportti


Juoksuajasta huolimatta, on tärkeää pitää huolta vaatekaappinsa täytenä, siis latingissa. Samma på finska, pyykkiä tulee pestä säännöllisesti. Likaiset vaatteet päällään rimpsalla pyörivä mies, ei ole haluttu seuramies; kömöt tykkäävät vaatteiltaan ja muutenkin hyvältä ja menestyvältä tuoksuvasta miehestä. Itse olen vannoutunut pyykkimies, tykkään pitää pyykkikorin suht' tyhjänä ja vaatekaapin ladattuna ja varmistamattomana. Tästä syystä ei kannata omistaa liian suurta pyykkikoria, koska tämä ehkäisee mahdollisuuden siihen, että pyykkiä kertyy. Tätä ehkäisee myös se, että käyttää samanvärisiä vaatteita putkeen, jolloin ne saa kaikki nakattua suoraan koneeseen kerralla. Toinen juttu, pyykkiä pestään kahdessa erässä, valkoiset keskenään, kaikki muut keskenään. Näin on hyvä.


WALKERS-TALO on Helsingin keskustassa Kampissa sijaitseva ensisijaisesti alaikäisille nuorille tarkoitettu kahvila ja turvallinen vapaa-ajanviettopaikka. Nuoret eri puolelta pääkaupunkiseutua ovat vuosi toisensa jälkeen löytäneet paikalle hyvin. Walkers-talon kävijämäärät pysyivät alkuvuoden ajan tasaisen runsaina. Kävijäkeskiarvo oli n. 115 iltaa kohden. Poikkesajan myötä maalis-toukokuussa kahvila pidettiin suljettuna ja nuorten kanssa toteutettiin yksilöllisesti tukevaa toimintaa. Kohtaamisrajoitusten lievennyttyä kesällä nuorisokahvila päästiin taas avaamaan. Koronatilanteen takia toimintaa muokattiin rajoitusten mukaisesti ja mm. asiakaspaikkamäärä puolitettiin normaalista viidestäkymmenestä syksyn ajaksi. Kahvila oli terveysturvallisuuden huomioivilla poikkeusjärjestelyillä auki kesäkuusta marraskuuhun, kunnes pääkaupunkiseudun uudet rajoitukset taas astuivat voimaan. Kesä-syyskauden kävijäkeskiarvo oli n. 60 kävijää iltaa kohden. Kahvila pidettiin vuoden aikana auki yhteensä 161 kertaa. Yksilöllinen tuki korostui etenkin sulkuaikojen toiminnassa. Vuoden aikana yksilötyöskentelyä tehtiin aukiolojaksojen sekä sulkuajan yhteydessä noin 90 eri nuoren kanssa. Palveluihin ja eteenpäin ohjattiin 65 nuorta, joista saattaen tai muuten mukana ollen 11 nuorta. 45 nuoren kanssa tehtiin jonkinlainen välitön toimenpide, esim. annettiin ensiapua, tehtiin ajanvarauksia/ otettiin yhteyttä muihin tahoihin tai täytettiin hakemuksia. Yksilötyöstä vähän alle 10 oli kertaluontoisia, ja loppujen kanssa työskenneltiin useammin. Keskustelunaiheita oli monia, yleisiä olivat mm. seksuaalisuus, seksi, päihteet, mielenterveysongelmat, tukipalvelut, väkivalta, tappelut ja riidat, laitoselämä, lastensuojelu, koulu, työ, raha-asiat, asuntoasiat, ihmissuhteet ja välienselvittely. Vuoden aikana koronan tuomat haasteet ja vaikutukset arkeen puhuttivat paljon. Erityisesti keväällä ja loppuvuodesta rajoitusten myötä nousivat näkyviin yksinäisyys, vaikeudet kotona, mielenterveysongelmat ja palveluiden katkonaisuus. Vuoden aikana kohdattiin myös nuoria järkyttäneitä tragedioita mm. kuolemaan johtaneet pahoinpitelyt ja itsemurhat nousivat puheenaiheissa ja koskettivat useaa nuorisoporukkaa. Näihin järjestettiin nuorille tarvittaessa käsittelytukea yhteistyössä järjestön omien toimintojen kuin yhteistyökumppaneiden kanssa. Marraskuussa toteutettiin perinteinen Kerro kartalla -työskentely, jossa kävijänuoret merkitsivät 5 päivän aikana karttaan oman asuin- ja ajan- viettopaikkansa. Vastanneita nuoria oli 147. Noin 70 % kävijöistä on helsinkiläisiä nuoria. Espoolaisia nuoria oli 14%, Vantaalaisia 10 %, muualta 7%. Otoksen perusteella talon asiakaskunta edustaa alueellisesti laajaa kokonaisuutta ja yli puolet kävijöistä oli aktiivisia Kamppi-keskusta-hengailijoita.


17 6.7 Postituslistat Postipalvelimella ylläpidetään postituslistoja koulujen henkilökunnan tavoittamisen helpottamiseksi. Huhtikuussa 2004 palvelimella olevat listat: vastaavasti muut koulut vastaavasti muut koulut 7 Koulun tietotekniikan pedagoginen tuki 7.1 Yleiset periaatteet Pedagoginen tuki jakautuu: 1) IT-yhdyshenkilön antamaan tukeen 2) osaamisen jakamiseen kollegoiden kesken. Pedagogista tukea tarvitaan mm. uusien laitteiden ja opetusohjelmien käyttöönottotilanteissa, sovellettaessa tietoverkkoja opetuskäyttöön, eriytettäessä opetusta tvt:n avulla sekä erilaisissa pedagogis-teknisissä ongelmatilanteissa. IT-yhdyshenkilö on ensisijainen tukihenkilö ja asiantuntija, kun kouluun hankitaan uusia laitteita tai opetusohjelmia, jotka ovat kaikkien opettajien ja oppilaiden yhteiskäytössä. Yksittäisten opettajien käyttämät ja (omaan käyttöön) hankkimat ohjelmat ja niiden pedagogiset sovellukset sekä verkon käytön sovellukset ovat ohjelmaa käyttävän opettajan/ opettajien henkilökohtaisella vastuulla (esim. kieliohjelmat). Pedagogisen tuen tarjoaminen edellyttää tukihenkilöltä ohjelmien tms. perustuntemusta. Naantalin kouluissa pyritään lisäämään tvt:n käyttöä pedagogisissa tiimeissä, esimerkiksi rinnakkaisluokkien opetuksessa, erityisopetuksessa ja ainekohtaisen opetuksen suunnittelussa. Tvt:n käytön lisäämisellä täydennetään opetussuunnitelmassa määriteltyjä tavoitteita. Uusien sovelluksien käyttöön pyritään luomaan tekniset edellytykset taloudellisten resurssien määrittämissä rajoissa ja it-yhdyshenkilön tuella. IT-YH:n lisäksi osaamisen jakamisessa keskeisiä henkilöitä ovat kaikki ne opettajat, joilla on OPH:n OPE.FI 2 tai 3-tasoa vastaavat tiedot ja taidot tvt:n käytössä. 7.2 Nykytilanne ja strategian toteuttamisaikataulu Pedagogisen tuen antaminen on tällä hetkellä IT-YH:n sekä opettajien satunnaisen yhteistyön varassa. OPE.FI-tasokoulutuksen tavoitteiden toteuduttua (viimeistään vuoden 2006 loppuun mennessä) kouluissa pyritään pedagogisten tiimien muodostamisen kautta lisäämään osaamisen jakamista kollegoiden kesken. Tavoitteena on, että lukuvuonna kaikilla opettajilla on jonkin verran kokemusta pedagogisten tiimien toiminnasta pedagogisen tuen jakamisessa. 15


11 4. Verkostojen ennakointi ja potentiaalin realisointi. Kyvykkyyksien hankkiminen globaaleihin arvoverkostoihin osallistumiselle, sekä verkostoissa menestymistä tukevat suomalaisen julkisen sektorin palvelut. 1.4 Klustereiden ja arvoverkostojen tutkimuksen taustaa Tekes on käyttänyt klusteriajattelua eräänä tapana muodostaessaan omaa strategiaansa ja painopisteitään. Suomessa klusteri on useimmiten määritelty muodostuvan eri toimialoilla toimivista yrityksistä, joiden keskinäinen vuorovaikutus tuottaa selvästi osoitettavissa olevia hyötyjä. Toisen määritelmän mukaan klusterit ovat toisiinsa kytkeytyneiden yritysten ja yhteisöjen muodostamia maantieteellisiä keskittymiä joillain erityisillä osa-alueilla. Klusteritutkimuksen keskeinen lähtökohta onkin juuri lisäarvoa tuottavien verkostosuhteiden hahmottaminen. Klusteri kuvaa verkostomaista tuotannon ja siihen liittyvien toimintojen organisoitumista. Klusterin kuvaamisessa ensiksi pitää tunnistaa avaintuotteet ne tuotteet ja tuoteryhmät, jotka ovat menestyneet kansainvälisessä kilpailussa, ja toiseksi selvittää näiden tietojen pohjalta kilpailu- ja yhteistyösuhteet, joiden yhteydessä menestys kansainvälisessä kilpailussa on syntynyt. Klusteri kuvaa yritysten ryvästymistä vuorovaikutteisiksi verkostoiksi. Klusteri muodostuu toisiaan tarvitsevista yrityksistä ja yrityksiä tukevien organisaatioiden verkostoista. Vahvakin klusteri alkaa elinkaarensa jossakin vaiheessa kypsyä ja se voi myös heikentyä. Toisinaan klusterit myös katoavat, vaikka tavallisesti klusterin ikä on pitkä. Esimerkiksi metsäklusteria on analysoitu monia arvoverkoston osia käsittävänä kokonaisuutena, joka alkaa metsän kasvattamisesta ja päättyy loppukäyttäjän kierrätyksen avulla lajittelemaan uusioainekseen. Mänty, kuusi ja koivu ovat tarjonneet lähes rajattomat luonnonvarat aina viime vuosisadalle asti. Viimeisten 40 vuoden kuluessa paperikoneiden valmistaminen on siirtynyt ulkomailta Suomessa toimiville yrityksille. Suureksi kasvanut klusteri synnyttää parven pienempiä klustereita, jotka kehittyvät itsenäisinä ja muuttuvat myös ajan myötä. Klusterit, klusteriyritykset ja niiden tutkijat olivat seuraavat: Palvelut, Market Media Oy, Mika Westerlund, HSE Terveys ja hyvinvointi, Mawell Oy, Paavo Ritala, LTY Metsä, POM Technology Oy, Riitta Kosonen HSE Metsä, UPM-Kymmene Oyj, Kalle Elfvengren, LTY Kiinteistöt ja rakentaminen, Tekla Oyj ja Graphic Concrete Oy, Harri Haapasalo, Oulun yliopisto Metallituotteet ja koneenrakennus, Rautaruukki Oyj, Markku Tinnilä, HSE Metallituotteet ja koneenrakennus, Sabriscan Oy ja Finn-Power Oy, Jussi Heikkilä, TKK Energia ja ympäristö, Wärtsilä Oyj, Magnus Gustafsson, PBI Åbo Akademi ICT, VTI Technologies Oy, Jyrki Ali-Yrkkö, Etlatieto Oy. 3


7 tulisi työskennellä 2,5 vuotta pidempään, jotta nykylain mukainen hyvitys toteutuisi. Uuteen lakiin kirjattaneen, että eläkeikä nousee elinajanodotteen mukana vuodesta 2025 lukien siten, että elinajanodotteen kohottua 3 kk, nousee eläkeiän alaraja 2 kk. Entä, jos minäkin pitkäikäiseen sukuun kuuluvana eläisin lähes 100-vuotiaaksi jos jään eläkkeelle 63-vuotiaana, maksettaisiin minulle työeläkettä noin 35 vuotta. Työurani olisi silloin kestänyt osin osa-aikaisena lasten ollessa pieniä reilun 40 vuotta. Ovatko tältä ajalta maksetut työeläkemaksut menneet suurten ikäluokkien eläkkeisiin vai pääsenkö nauttimaan niistä itse? Tällä hetkellä maksussa olevat työeläkkeet rahoitetaan pääosin vuosittain perittävillä työeläkemaksuilla. Noin neljännes maksuista on peräisin työeläkeyhtiöiden rahastoista. Näitä rahastoja on perustettu yksityisillä aloilla vuodesta 1962, julkinen sektori aloitti rahastoinnin 1980-luvun lopussa. Pääomaa on kartutettu keräämällä työeläkemaksuja enemmän kuin eläkkeitä on maksettu ulos. Jos rahastojen sijoitustoiminta tuottaa voittoa, alentaa se eläkemaksujen korotuspaineita. Sijoitustuottojen kasvu 0,5 % vähentää maksupainetta 1% tosin riskisijoituksissa tuotto-odotusten romahtaminen tappioksi tuottaa päinvastaisen tuloksen, eli eläkemaksujen korotuspaineen. Suomi on rahastoinut enemmän eläkevaroja kuin useimmat muut EU:n jäsenmaat. Olemme siis jo nyt monella tapaa edelläkävijöitä varautumisessa ikääntymiseen ja työmarkkinoiden murrokseen. EMU-puskuri on osa tasausrahastoa, josta yhteisesti vastattavat eläkemenot katetaan. Siitä myös täydennetään vanhuuseläkerahastoja. Jos maksuja alennetaan purkamalla rahastoja, eläkkeiden nykytasoa ei voida ylläpitää. Perustuslaki estää puuttumasta jo maksussa oleviin eläkkeisiin ja ansaittuihin eläkkeen osiin, joten mahdolliset leikkaukset vaikuttavat lainmuutosten jälkeen ansaittaviin eläkkeisiin siis nuorten työntekijöiden eläkekarttumiin. TEM:in julkaisemassa Julkistalousraportissa Valtiovarainministeriö määrittelee kestävyysvajeen tarkoittavan, paljonko julkisen talouden rahoitusasemaa tulisi parantaa välittömästi, jotta julkisen talouden velkaa ei tarvitsisi lisätä, kun väestön ikääntyminen alkaa kasvattaa julkisia menoja. Kestävyysvaje muodostuu kolmesta tekijästä: nykyisen julkisen velan tulevista korkomenoista, julkisen talouden nykyisestä alijäämästä sekä tulevien alijäämien nykyarvosta. Kestävyysvajeen paikkaaminen on valtionhallinnolle erittäin tärkeää, sillä sen kautta Suomen luottoluokitus säilyy hyvänä, ja valtion lainanoton korkotaso matalana. TEKSTI: SOILI VIVOLIN Lähteet: Eläketurvakeskus (www.etk.fi) TELA (www.tela.fi), Tämän lehden ilmestyessä eläkeneuvotteluissa on päästy ratkaisuun, joten jutun tiedot ovat osin muuttuneet. LÄHDE: ETK:N TUTKIMUSREKISTERI LÄHDE: ETK:N TUTKIMUSREKISTERI Ystea 2/2014-7


- Suomen koulutus- ja osaamistaso kohotetaan maailman kärkiluokkaan
- Oppijoiden hyvinvointi ja korkea koulutus- ja osaamistaso
- Koulutuksellisen tasa-arvon ja koulutuksen saavutettavuuden parantuminen.
- Varhaiskasvatuksessa lisätään lasten osallistumista varhaiskasvatukseen
- Peruskoulun oppimistuloksia porannetaan
- Toisen asteen ammatillista ja lukiokoulutusta lähennetään
- Peruskoulun päättäjistä lukioon lähes 60 prosenttia ja ammattikouluun runsaat 40 prosenttia.
- Korkeakoulutettujen määrä nostetaan vähintään 50 prosenttiin 25 - 34-vuotiaiden ikäluokasta; vähintään puolet nuorista aikuisista suorittaa korkeakoulututkinnon.
- Ulkomaalaisten tutkinto-opiskelijoiden määrä kolmikertaistuu vuoteen 2030 mennessä. Tutkinnon suorittaneista ulkomaalaisista opiskelijoista 75 prosenttia tulisi työllistyä Suomeen.
- Koulutuksen ja tutkimuksen avulla edistetään kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamista koko yhteiskunnassa.
- Maahanmuuttajille tarkoitetun vapaan sivistystyön lukutaitokoulutuksen riittävyys ja saatavuus molemmilla kansalliskielillä varmistetaan.
- Tieteessä ja tutkimuksessa tavoitteena ovat ”maailmanluokan tutkimusympäristöt”
- Tiede-Tutkimus-Kehittämistoiminta: Nostetaan tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan kansainväliselle huipulle. "#Suomi on tulevaisuudessa innostava paikka tehdä tutkimusta, ja tutkimusympäristöt ovat maailmanluokkaa. Huippuosaajat muuttavat Suomeen ja parantavat Suomen osaamistasoa."


Koska valitsemamme lattialaatat ovat sävyltään viileää valkoista ja harmaata, vanhat kermaantaittavat paneeliseinät näyttivät aivan järkyttäviltä. Päädyimme siis maalaamaan koko kylppärin puupinnat, jota on kylpyhuoneen pinnoista yli puolet. Maaliksi valikoitui Uulan Into kalustemaali sävyssä Tuuli. Sävy on oikeastaan viileä vaalean harmaa mutta näyttää kylppärissä kyllä aika valkoiselle. Tila raikastui ihan mielettömästi kun maalasimme sen aiempaa viileämmällä sävyllä, ja lisäksi nykyinen sävy sopii myös kaakeleiden kanssa hyvin yhteen. Koska en halua taloomme muita kuin hengittäviä maaleja, olin jo etukäteen valinnut Into-maalin kylpyhuoneen maaliksi. RTV:n myyjä kuitenkin ehdotti että valitsisin kalustemaalin, koska se on kestävämpää kuin perus seinämaali, ja siksi maalasimme puolihimmeällä kalustemaalilla koko kylppärin.


7 Useita havaintoyksikköjä useita mittauksia Klassista koeasetelmaa pidetään usein tieteellisen tutkimusasetelman ideaalimallina, koska siinä pyritään eristämään mahdollisimman hyvin kaikkien muiden muuttujien vaikutus selitettävään muuttujaan Klassisessa koeasetelmassa havaintoyksiköt on jaettu testija kontrolliryhmään Ideaalitapauksessa havaintoyksiköt on jaettu näihin ryhmiin satunnaisesti, mutta joskus on tarpeen tehdä jako harkinnanvaraisesti (esimerkiksi jos tutkija haluaa varmistaa, että molemmissa ryhmissä on tarpeellinen määrä tietyn ikäisiä henkilöitä ja ryhmät ovat niin pieniä, että satunnainen ryhmäjako ei pysty tätä varmistamaan) Useita havaintoyksikköjä useita mittauksia Tutkimusprosessin aikana näistä kahdesta ryhmästä mitataan halutut asiat vähintään kahdesti Koeasetelmassa testiryhmälle tehdään interventio, jolloin kiinnostukseen kohteena olevan kausaalisen muuttujan annetaan vaikuttaa testiryhmään Interventiota ei tehdä lainkaan kontrolliryhmälle 7


30 luvuissa avattuihin kriteereihin perustuen (ks. myös luku 2.5.), ja kullekin paletin toimenpiteelle on määritetty osuus elinympäristön heikentyneestä pinta-alasta, jolla sitä pitäisi toteuttaa edistämistavoitteen saavuttamiseksi Priorisointi ja kustannusvaikuttavuus Elinympäristökohtaisen toimenpidepaletin kokoaminen sisältää priorisointia toimenpiteiden välillä. Tällä tarkoitetaan sitä, että toimenpiteet eivät ole keskenään samanarvoisia biodiversiteetin, ekosysteemipalveluiden tai kustannusten suhteen, ja että nämä erot tulee huomioida toimenpidepalettia kasatessa. Keskeinen arviointiperuste toimenpiteiden priorisoinnille on toimenpiteiden ekologisen vaikuttavuuden ja ekosysteemipalveluvaikutusten lisäksi kustannusvaikuttavuus. Lisäksi tulee huomioida, kuinka laajalla pinta-alalla kyseistä toimenpidettä realistisesti voidaan toteuttaa. Esimerkiksi metsien kulotuksella voidaan saavuttaa merkittäviä monimuotoisuushyötyjä, mutta käytännön rajoituksien tähden kulotuksia voidaan tehdä vain melko pienellä pinta-alalla. Lisäksi priorisoinnissa tulee huomoida, että eri toimenpiteet saattavat auttaa monimuotoisuuden eri komponentteja ja ovat näin toisiaan täydentäviä. Esimerkiksi metsissä lahopuun säästäminen hakkuiden yhteydessä auttaa osin eri lajistoa kuin kulotus. Asiantuntijaryhmien työssä on huomioitu kaikkia näitä tekijöitä. Kustannusvaikuttavuutta on tarkasteltu ensisijaisesti monimuotoisuudelle oleellisen elinympäristöjen tilan edistymisen kannalta. Kustannusvaikuttavuudella tarkoitetaan toimenpiteitä vertailtaessa parannuksen suhteellista määrää yksikkökustannusta kohden. Yleisesti ottaen on suotavaa suosia kustannusvaikuttavia menetelmiä, koska tällöin samalla rahallisella satsauksella saadaan parempi tulos kuin vähemmän vaikuttavia menetelmiä käyttäen. ELITE-menetelmässä pääasiallinen priorisointi tehtiin elinympäristöjen välillä. Siinä pyrittiin hyödyntämään tietoa siitä, missä Suomen elinympäristöissä voidaan saavuttaa suurimpia tilan edistyksiä kohtuullisilla kustannuksilla. Satsaamalla näihin elinympäristöihin suhteessa enemmän voi Suomi kustannusvaikuttavasti osallistua kansainvälisen 15 prosentin ennallistamistavoitteen toteutukseen Ei nettohävikkiä - No Net Loss Mikäli yhdessä paikassa elinympäristöjen tilaa heikentävä toiminta kompensoidaan toisessa paikassa tilaa edistävillä toimilla niin, ettei elinympäristöjen kokonaistila toiminnan seurauksena heikenny, on kyse toiminnasta, joka ei aiheuta elinympäristöjen nettohävikkiä. Elinympäristöjen tilan edistymisen arvioinnin lisäksi ELITE-työryhmän kehittämä menetelmä soveltuu minkä tahansa elinympäristöjen tilaa heikentävän hankkeen nettohävikin arviointiin. Luvun 3.1 askeleessa 7 voidaan toimenpiteiden edistävän vaikutuksen sijaan arvoida hankkeen heikentävä vaikutus. Tällöin saadaan laskettua, kuinka suuren elinympäristöjen tilan heikennyksen hanke aiheuttaa. Jotta nettohävikkiä ei synny, on kompensaatitarve yhtä suuri heikennyksen määrän kanssa. Kompensaatiotarpeen voidaan siis ajatella vastaavan elinympäristöjen tilan edistämisen tavoitetta. Soveltamalla ELITE-menetelmää kompensaatiotarpeen saavuttamiseksi, voidaan toimenpidepaletteja käyttäen laskea hankkeen ELITE-työryhmän mietintö Sivu 27


- Suun ja kurkun tutkimus varalta.limakalvomuutosten
- , johon kuuluu erittelylaskenta ja verihiutaleet. Metotreksaatin indusoima hematopoieettinen suppressio voi ilmetä äkillisesti myös näennäisesti turvallisina pidettyjen annostusten yhteydessä. Jos leukosyyttien tai verihiutaleiden määrä vähenee vakavasti, hoito on lopetettava välittömästi ja asianmukainen tukihoito on aloitettava. Potilaita on kehotettava ilmoittamaan lääkärille kaikista infektioon viittaavista merkeistä ja oireista. Samanaikaisesti hematotoksisia lääkevalmisteita (kuten leflunomidia) käyttävien potilaiden verenkuvaa ja verihiutaleiden määrää on seurattava tiiviisti.Täydellinen verenkuva
- – erityistä huomiota on kiinnitettävä maksatoksisuuden esiintymiseen. Hoitoa ei saa aloittaa tai se on lopetettava, jos maksan toimintakokeissa tai biopsioissa ilmenee jotakin poikkeavaa tai jos sellaista kehittyy hoidon aikana. Poikkeavien arvojen pitäisi palautua normaaliksi kahden viikon kuluessa, jonka jälkeen hoitoa voidaan jatkaa lääkärin harkinnan perusteella.Maksan toimintakokeet
- Noin 13–20 %:lla potilaista esiintyy väliaikaista transaminaasiarvojen kaksin‑ tai kolminkertaistumista. Pitkittyneesti poikkeavat maksaentsyymiarvot ja/tai seerumin albumiinipitoisuuden pieneneminen voivat viitata vaikeaan maksatoksisuuteen. Reumaan liittyvissä käyttöaiheissa ei ole sellaista näyttöä, joka tukisi maksabiopsioiden käyttöä maksatoksisuuden seurannassa. Psoriaasipotilailla maksabiopsian tarve ennen hoitoa ja sen aikana on kiistanalaista.Seerumin maksaentsyymiarvojen testaus–
Lisätutkimukset ovat tarpeen, jotta voidaan määrittää, ovatko sarjoittaiset maksan toimintakokeet tai tyypin III kollageenin propeptidimääritykset asianmukaiset maksatoksisuuden havaitsemiseksi. Arvioinnilla pitäisi pystyä erottelemaan, kenellä potilailla on riskitekijöitä ja kenellä ei. Riskitekijöitä ovat esimerkiksi aiempi alkoholin liikakäyttö, pitkittyneesti koholla olevat maksaentsyymiarvot, sairastettu maksasairaus, perinnöllinen maksasairaus suvussa, diabetes mellitus, lihavuus ja aiempi huomattava altistuminen maksatoksisille lääkevalmisteille tai kemikaaleille sekä aiempi pitkäaikainen metotreksaattihoito tai vähintään 1,5 gramman kumulatiivinen kokonaisannos.
Jos maksaentsyymiarvot ovat jatkuvasti koholla, on harkittava annoksen pienentämistä tai hoidon lopettamista.
Tämän lääkevalmisteen maksaan kohdistuvien mahdollisten toksisten vaikutusten vuoksi metotreksaattihoidon aikana ei tulisi käyttää muita maksatoksisia lääkevalmisteita, ellei se olekiireellisesti välttämätöntä, ja alkoholin käyttöä on vältettävä tai vähennettävä (ks. kohta Yhteisvaikutukset). Muita maksatoksisia lääkevalmisteita (kuten leflunomidia) samanaikaisesti käyttävien potilaiden maksaentsyymiarvoja on seurattava tiiviisti. Sitä on harkittava myös annettaessa hematotoksisia lääkevalmisteita samanaikaisesti.
Insuliiniriippuvaista diabetes mellitusta sairastavien potilaiden hoito edellyttää erityistä varovaisuutta, koska on yksittäisiä tapauksia, joissa potilaalle on kehittynyt maksakirroosi ilman, että transaminaasiarvot olisivat kohonneet metotreksaattihoidon aikana.
- on seurattava munuaisten toimintakokeilla ja virtsakokeilla. Jos seerumin kreatiniinipitoisuus suurenee, annosta on pienennettävä. Jos kreatiniinipuhdistuma on alle 30 ml/min, metotreksaattihoitoa ei saa antaa (ks. kohdat Annostus ja antotapa ja Vasta-aiheet).Munuaisten toimintaa
Jos virtsan pH-arvo on alle 7,0, metotreksaattihoitoa keskisuurilla ja suurilla annoksilla ei saa aloittaa. Virtsan alkaloitumista on testattava toistuvin pH-kokein (arvo suurempi tai yhtä suuri kuin 6,8) vähintään ensimmäisten 24 tunnin ajan metotreksaattihoidon aloittamisen jälkeen.
- – potilaita on seurattava keuhkojen toimintahäiriön oireiden varalta, ja keuhkojen toimintakokeet on tarvittaessa tehtävä. Metotreksaattihoidon aikana ilmaantuvat keuhkoihin liittyvät oireet (etenkin kuiva, limaa irrottamaton yskä) tai epäspesifinen pneumoniitti voivat olla merkkejä mahdollisesta vaarallisesta vauriosta, ja ne edellyttävät hoidon lopettamista ja huolellista seurantaa. Vaikka kliininen kuva vaihtelee, metotreksaatista johtuvista keuhkosairauksista kärsivillä potilailla on tyypillisesti kuumetta, yskää, hengenahdistusta tai hypoksemiaa. Keuhkojen röntgenkuva on otettava, jotta infektio voidaan sulkea pois. Akuuttia tai kroonista interstitiaalista keuhkokuumetta, johon liittyy veren eosinofiliaa, voi esiintyä, ja myös kuolemantapauksia on ilmoitettu. Potilaille on kerrottava keuhkokuumeen riskistä, ja heitä on neuvottava ottamaan yhteyttä lääkäriin välittömästi, jos heille kehittyy jatkuva yskä tai jatkuvaa hengenahdistusta.Hengityselinten tutkimus
- Lisäksi on raportoitu keuhkojen alveolaarisesta verenvuodosta käytettäessä metotreksaattia reumatologisissa ja niihin liittyvissä käyttöaiheissa. Se saattaa liittyä myös verisuonitulehdukseen ja muihin komorbiditeetteihin. Kun keuhkojen alveolaarista verenvuotoa epäillään, on harkittava välittömiä tutkimuksia diagnoosin vahvistamiseksi.
Metotreksaattihoito on lopetettava potilailta, joilla on keuhko-oireita, ja heidät on tutkittava viipymättä (keuhkoröntgen mukaan luettuna) infektion ja kasvainten poissulkemiseksi. Jos epäillään metotreksaatin aiheuttamaa keuhkosairautta, on aloitettava kortikosteroidihoito eikä metotreksaattihoitoa saa aloittaa uudestaan.
Keuhko-oireet edellyttävät nopeaa diagnoosia ja metotreksaattihoidon lopettamista. Metotreksaatin aiheuttamat keuhkosairaudet, kuten pneumoniitti, voivat kehittyä äkkiä ja milloin tahansa hoidon aikana. Ne eivät aina parane kokonaan, ja niitä on jo havaittu aiheutuvan kaikilla annoksilla (myös pienillä annoksilla, joiden suuruus on 7,5 mg viikossa).
Metotreksaattihoidon aikana voi ilmaantua myös opportunistisia infektioita, kutenPneumocystis‑keuhkokuume, ja ne voivat myös olla hengenvaarallisia. Jos potilaalle kehittyy keuhko-oireita,Pneumocystis‑keuhkokuumeen mahdollisuus on otettava huomioon.
Erityistä varovaisuutta vaativat potilaat, joiden keuhkojen toiminta on heikentynyt.
Erityistä varovaisuutta on noudatettava myös inaktiivisten kroonisten infektioiden (esimerkiksi herpes zosterin, tuberkuloosin, hepatiitti B:n tai hepatiitti C:n) yhteydessä, koska näiden infektioiden aktivoituminen on mahdollista.


Menin kisakeskukseen
Sadetta oli luvattu yhdeksi, joten katsoin kellon olevan kohta puoli kaksitoista, joten pitäisi ehkä lähteä liikkeelle. Nyt oli jo sellainen vaihe, että huoltopisteelle tuli porukkaa, joilla ei tuntunut olevan mihinkään kiire. Juttelivat keskenään ja moni kilpailija tuntui tuntevan toisensa. Joku otti kengät jaloistaan ja justeerasi sukkia, joku muu teki jotain muuta. Päätin, että lähden pois. Olin nähnyt tullessani risteyksen, josta mennään sinne hotelli Nuuksiolle, jossa oli se kilpailukeskus, joten päätin käydä vielä siellä. Katsoin Googlesta, että sinne olisi tuolta Swinghillistä 15 kilometriä. Pitäisi ajaa takaisinpäin sinne saakka, missä Pitkäjärvi loppuu ja kääntyä kohti Siikajärveä. Matka sujui taas aika hyvin. Pysähdyin matkalla jonkun kerran ottamaan kuvia, sillä nyt ei ollut kiire. Porukka ei tulisi siellä vielä maaliin, enkä halua edes jäädä odottamaan maaliintuloa, mutta kiinnostavaa on nähdä, millainen paikka se on, kun olen kuitenkin siellä seudulla, niin voin katsoa sen samalla. Yhdessä alamäessä luulin olevan pari tyyppiä korjaamassa puhjennutta rengasta, mutta totuus taisi olla se, että toisella äijällä oli pamahtanut takareisi siinä ylämäessä, koska se toinen mies venytti sitä jalkaa kääntämällä nilkasta. Kaikenlaista voi sattua. Mietin, että tuolta olisi aika hankala päästä pois, jos jotain sattuu, kun bussiin ei saa ottaa pyörää. Tuo tie, mikä kääntyi sinne Siikajärven suuntaan, oli kaksisuuntainen, mutta se, mikä parasta, niin se oli juuri asfaltoitu. Oli todella mukavan tasainen alusta. Tosin pelkäsin vähän sitä, että jos alkaa sataa, niin siitä tulisi todella liukas. Pari kolme kilsaa ennen määränpäätä, tieltä käännyttiin vasemmalle kohti Siikarantaa ja sen jälkeen siinä ei ollut enää hyvä asfaltti, vaan joku vanha kulunut pinta, mutta ei se mitään. Saavuin perille ja olin tyytyväinen.


Valtioneuvosto hyväksyi torstaina Suomen uuden Afrikka-strategian. Lähetysseura osallistui strategian valmisteluvaiheen konsultaatioihin ja pitää strategiaa monin kohdin onnistuneena. ”Strategiassa on merkittävää siirtyminen kohti moniperustaista kumppanuutta, jolla pyritään ratkomaan yhteisiä kehityshaasteita ilmastonmuutoksesta eriarvoistumiseen. Se korostaa, että yhteistyössä tarvitaan niin valtioita, yrityselämää, kansalaisyhteiskuntaa kuin tiedeyhteisöä, sanoo Lähetysseuran kehitystalouden asiantuntija Niko Humalisto. ”Nähtävissä on myös siirtymä pois kolonialistisesta ajattelutavasta, jossa valtava manner nähdään vain auttamisen kohteena. Strategia korostaa Afrikan valtioiden … Lue lisää ⟶


17 Furmanin mukaan jo sanat woman ja female kertovat naiselle, että tämä määritellään miehestä käsin. Nykyenglannin puhujat näkevät maskuliiniin viittaavan sanan näiden sanojen ytimessä, olivat ne sitten etymologisesti miestä tarkoittavalle sanalle rakentuvia tai eivät. (Furman 1980: 48.) Wendy Martina kuvaa tutkimusta, jossa koehenkilöitä oli pyydetty täydentämään virkkeitä, joiden alkuosassa henkilö mainittiin joko sukupuolineutraalissa tai -sidonnaisessa roolissa (esim. When an engineer makes an error,...) Kun koehenkilöiden vastauksissaan käyttämät pronomit tutkittiin, kävi ilmi, että geneeris-maskuliinista he-pronominia ei käytettykään kaikissa tapauksissa, vaan perinteisistä naisammateista puhuttaessa käytettiin paljon she-sanaa. Martinan mukaan tämä osoittaa, että he-pronominia ei pidetty sillä lailla geneerisenä, että sitä voitaisiin luontevasti aina käyttää myös naisesta. Martina myös toteaa, että on hankala erottaa, mihin he milloinkin viittaa. Lisäksi hän toteaa, että on kerta kaikkiaan absurdia käyttää kaikista ihmisistä sanaa man! (Martina 1980: ) Näiden tutkimusten valossa ihminen=mies-vinouman aiheuttama maskuliinimuotojen geneerinen käyttö todellakin sotii monien ihmisten kielitajua vastaan. Siksi kielen ammattilaisten, myös kääntäjien, olisi hyvä kiinnittää huomiota vaihtoehtoisten ilmaisutapojen kehittämiseen. Seuraavaksi esittelen muita tapauksia, joissa kielen sukupuolittuminen ilmenee. Puhuttelut ja nimet Joan Manes ja Nessa Wolfson toteavat, että englannissa puhuttelumuodot ovat tapa rakentaa ja ilmaista hierarkioita ja valta-asemia. Näissä hierarkioissa nainen usein jää alisteiseen asemaan. (Manes & Wolfson 1980: 89). Esimerkiksi hellittelynimien käyttö (endearment) silloin, kun se ei ole puhujan normaali, aina käytettävä standardipuhuttelutapa, ilmaisee puhuteltavan vajavaisuutta tai vajavaista kompetenssia käsillä olevassa asiassa. Naisten (ja lasten) kohdalla hellittelynimien käyttö on englannissa yleistä, miesten kohdalla sitä tapahtuu tuskin koskaan. (mts: 89). Tällaisia puhutteluja voidaan siis syystä pitää pejoratiivisina ja loukkaavina. Vaikka en löytänyt asiasta tutkimustuloksia suomen kannalta, uskon englantia koskevien toteamusten pitävän ainakin jossain määrin paikkansa myös suomen kohdalla, onhan meilläkin runsaasti naisia koskevia puhuttelusanoja, jotka voidaan kokea pejoratiivisiksi, esim. typykkä. 13


11 Hyvinvoinnin neliapila 1. Reipas retkimieli eli vahvuuksien katsominen. Voittajat ovat niitä häviäjiä, jotka päättivät vielä kerran yrittää. 2. Anteeksiantaminen ja armollisuus niin itseä kuin toisia kohtaan. Koettu paha teko tai vääryys ei katoa, mutta sen ei tarvitse myrkyttää tulevaisuutta. Jos on itse tehnyt virheen, voi miettiä, mitä siitä tulee oppia ja sitten armahtaa itsensä. 3. Kiitollisuus elämän lahjoista. Pohjimmiltaan kaikki on lahjaa kuten bis- nesvainu, sosiaalisuus, kädentaidot jne. Elämän eteen tuomien tilaisuuksien hyödyntäminen on myös lahjaa. Lahjoista kiittämisellä on valtava voima, koska silloin vaatimukset vähenevät kuten oletukset, että minulle kuuluu enemmän ja lisää. 4. Katseen suunta itsestä poispäin. Kurottaminen oman navan yli ja toteamus Katso, katso vielä kerran mitä toinen tarvitsee (Merete Mazzarella). Lähde: Haastattelu psykologi, logoterapeutti LTI Tuula Katainen. 11 tiedäthän mitä tapahtuu ja mistä puhutaan! Tilaa oma lehti! Tilaa Uutisvuoksi ja tiedät mitä Imatran seudulla tapahtuu. Uutisvuoksi kertoo sinulle 7 päivänä viikossa Imatran ja lähialueen tärkeimmät tapahtumat ja polttavimmat puheenaiheet! Uutena kestotilaajana saat nyt 2 kk lehdet veloituksetta! Lähetä kuponki tai soita! Tilaajapalvelu Asiakaspalvelu ma-pe klo 8-16 Tilaan Uutisvuoksen Määräaikais lauksena 3 kk hintaan 35 Etusi 14 Uu svuoksi maksaa pos maksun Kesto lauksena 12 kk + 2 kk kaupan päälle 2x 64 yht Edun arvo 31 Lasku 6 kk välein. 4 kk hintaan 45 Etusi 14 Nimi: Uu svuoksi Osoite: Tilaajapalvelu Tunnus Myös yrittäjille loma on tärkeä latautumisaika VASTAUSLÄHETYS Puh: Hei olaa kon nro haja-asutusalueella: APUA ARJEN ASKAREISIIN Tilaustarjoushinnat ovat voimassa Uu svuoksen jakelualueella tällä kupongilla saakka. Tilaus koskee Uu svuoksen ma,, to ja la -leh ä. KOTIPALVELU LEILA SUIKKANEN Tapahtumakalenteri Kotitalousvähennys 60% MUURAHAINEN N No 1/2011 Mikromurheita? Apua nopeasti ja edullisesti läheltä Lisätietoja: Kari , Tuija ja Ruokolahden yrittäjien MUURAHAINEN Yritysten ja elinkeinoelämän arjen asiantuntija ja yrittäjyyden kasvot ympäröivään yhteiskuntaan. Julkaisija: Sanoma Lehtimedia Oy / Uutisvuoksi Päätoimittaja: Ilkka Ollonen Imatran seudun yrittäjien puheenjohtaja puh Toimitusneuvosto: Tommi Matikainen, Tea Usvasuo, Toni Karjalainen, Tanja Oksman, Kaisa Rahkonen, Birgit Räsänen, Kaija Huuhtanen, Heidi Jääskö, Heli Rautanen Ilmoitusmyynti: Uutisvuoksen ilmoitusosasto Paino: Saimaan Lehtipaino Oy, Lpr Sarjis Kirjanpidot Tilinpäätökset Veroilmoitukset Palkanlaskenta Arvonlisäverot Toimistopalvelut Miksa-Tili Oy Siitolanranta 5, Imatra Puh ETELÄ-KARJALAN YRITTÄJÄT Yrittäjien SM-Golf, Kalajoki Maakunnallinen yrittäjäjuhla, Lappeenranta Valtakunnalliset Yrittäjäpäivät, Seinäjoki. IMATRAN SEUDUN YRITTÄJÄT Kaupunginjohtajan aamukahvit klo 9.00 Cafe Paussi, Kulttuurikeskus. RAUTJÄRVEN YRITTÄJÄT Rautjärven yrittäjät ry:n stipendit jaetaan Rautjärven koulujen päätösjuhlissa Kunnan johtoryhmän aamukahvit klo 9.00, Kunnantalo Perinteiset Rautjärven yrittäjät ry:n järjestämät latotanssit klo , Hinkkasen navetan vintti, Koskenkulma. RUOKOLAHDEN YRITTÄJÄT Kesäretki Aunukselle ja Petroskoihin Perinteinen syysretki Kotkan seudulle.


7 7 Tutkivalla oppimisella tarkoitetaan opiskelutehtäviä, joissa oppilaat asettavat itsenäisesti tutkimusongelmia, luovat omia olettamuksiaan käsittelemistään asioista ja hankkivat tietoa, jonka varassa he luovat ja arvioivat teorioitaan. Oppilaat oppivat myös esittelemään omia käsityksiään, keskustelemaan toistensa käsityksistä ja muodostamaan teorioita yhteisen tutkimuksen ja keskustelun pohjalta. Opettajan tehtävänä on ohjata tätä prosessia siten, että oppilaiden omat tiedonkäsittely- ja yhteistyötaidot kehittyvät. Toiminnallisilla työtavoilla opiskellaan erilaisia taitoja sekä vahvistetaan kykyä itsenäiseen ja tavoitteelliseen työskentelyyn. Ne myös havainnollistavat opetusta, tekevät opetettavista asioista elämyksellisempiä ja konkreettisempia ja näin helpottavat omaksumista. Ongelmalähtöisessä työskentelyssä opettaja antaa oppilaalle on ongelman ja oppilas yhdistelee hänelle tuttuja tietoja ja taitoja uudella tavalla ongelman ratkaisemiseksi. Opettaja johdattelee oppilaat itsenäiseen tiedonkeruuseen, -käsittelyyn ja -arviointiin Oppilaiden osallisuus Helsingin kouluissa osallisuuden vahvistaminen on demokratian toteutumisen edellytys. Helsingissä kehitetään erityisesti oppilaiden osallisuutta ja osallisuuden kautta tuetaan hyvää oppimista, ihmiseksi ja vastuulliseksi yhteiskunnan jäseneksi kasvamista. Oppilaiden osallisuudella tarkoitetaan sellaista toimintaa, jossa lapset ja nuoret asettavat tavoitteita, keskustelevat ja pohtivat eri ratkaisuja sekä tekevät päätöksiä ja kantavat vastuun tekemisistään. Toiminta tarjoaa osallisuuden kokemuksen kaikille lapsille ja nuorille. Oppilailla on mahdollisuus vaikuttaa yhteisiin asioihin ja saada aikaan muutosta elinympäristössään. kuntien toiminta on tärkeä osa demokraattista toimintakulttuuria. kuntatoiminta kehittää oppilaiden valmiuksia toimia omien ryhmiensä edustajina ja harjaantua neuvotteluun perustuvaan yhteistoimintaan. Kannelmäen peruskoulussa on tavoitteena lisätä oppilaiden vastuuntuntoa ja vaikutusmahdollisuuksia sekä luoda positiivinen ja turvallinen opiskeluilmapiiri. Pyrkimyksenä on myös edistää opettajien ja oppilaiden yhteistyötä. Koulussamme toimii oppilaskunnan hallitus ja tukioppilaskerho. kunnan hallituksessa on puheenjohtajan lisäksi jäseniä jokaiselta vuosiluokalta. Lisäksi koulumme johtokuntaan valitaan vuosittain oppilaskunnan hallituksen järjestämillä vaaleilla kaksi oppilasjäsentä. Tukioppilaskerhoon, joka toimii läheisessä yhteistyössä oppilaskunnan hallituksen kanssa, valitaan vuosittain uusia jäseniä. kunnan hallituksen kokoukset järjestetään säännöllisesti. Kokouksiin voidaan myös kutsua tarvittaessa rehtori, tukioppilaita ja johtokunnan oppilasjäsenet. kunnan hallituksella on myös mahdollisuus tulla kuulluksi opettajainkokouksissa. kunnan hallituksen ja tukioppilaskerhon toiminnan tavoitteena on osallistua koulumme toiminnan suunnitteluun, toteutukseen ja arviointiin. Lisäksi tavoitteena on huolehtia jokaisen oppilaan fyysisestä ja henkisestä hyvinvoinnista. Koulussamme tämä näkyy kiusaamisen ehkäisynä, uusien seitsemäsluokkalaisten tukemisena sekä teema- ja juhlapäivien järjestämisenä. Osa koulutetuista tukioppilaista toimii vertaissovittelijoina, jotka sovittelevat oppilaiden välisiä kiistoja. Osallistumme mahdollisuuksien mukaan Hesan Nuorten Ääni - projektiin, joka on nuorten päätöksentekoelin koko Helsingin alueella. kunnan hallitus huolehtii myös mm. taksvärkkikeräyksestä vuosittain valittavaan kohteeseen. Koulussa oppilaalla on mahdollisuus vaikuttaa koulutyön suunnitteluun vuosittaisen toimintasuunnitelmaprosessin yhteydessä. Kussakin luokassa käydään lukuvuoden alussa läpi keskeiset oppimistavoitteet. Tässä yhteydessä oppilailla on heidän ikätasonsa huomioon ottaen mahdollisuus esittää näkemyksiään lukuvuoden aikana tehtävän koulutyön toteuttamisesta. Koulumme läheisimpiä yhteistyökumppaneita ovat mm. Kannelmäen seurakunta, nuorisotalo ja nuorisopoliisi. Eri oppiaineissa tehdään mahdollisuuksien mukaan yhteistyötä yritysten ja järjestöjen kanssa.


16 FYSIIKKA ON HUIPPUA! Hämeenlinnan seudulla toimiva lukioiden alueverkko vie fysiikan opiskelijoita hiukkasfysiikan keskukseen, Cerniin Sveitsiin, kahden vuoden välein. Opintomatkoja on takana jo kolme ja neljännen pohjustustyöt ovat käynnissä. Näin laajamittaisen, toistuvan projektin vetäminen vaatii opettajalta monialaisuutta, yhteistyökykyä ja sitoutumista, suorastaan sydämen paloa. Kaurialan lukion fysiikan lehtori Sirkku Haapala kertoo, miten lukiolaisten Cern-kurssit Hämeenlinnassa saivat alkunsa, millaisia ponnisteluja vierailujen järjestäminen vaatii sekä paljastaa projektin oheistyön laajamittaisuuden, työllistävyyden ja palkitsevuuden. Teksti ja kuvat Sirkku Haapala Hämeenlinnan seudun lukioiden alueverkkoon kuuluvat Hämeenlinnan kaupungin kaikki kolme lukiota sekä naapurikunnasta Janakkalasta Tervakosken lukio. Verkottumisidea sai alkunsa Kaurialan lukion rehtorin esiteltyä asiaa muille rehtoreille; ensimmäinen hakemus Cernin tiedekouluun tehtiin lukiomme nimissä v Sitten kevään aikana kiersin lukioissa esittelemässä opiskelijoille Cerniä, tiedekoulua ja syksyllä alkavaa projektia. Siitä lähtien olen ollut näissä hankkeissa projektivastaavana. Cern-projektin sovittiin toteutuvan joka toinen vuosi ja se on nyt toteutettu kolme kertaa. Tervakosken lukion lehtori Esa Rintakumpu on ollut yhteistyökumppanini kaikkina kertoina, muut osallistuvat opettajat ovat vaihdelleet. Olemme halunneet antaa myös muille matemaattisten aineiden opettajille mahdollisuuden tutustua Cerniin, joten opettajajäseninä on matkalla mukana ollut myös matemaatikkoja ja kemistejä, kaikkiaan yhdeksän opettajaa neljästä lukiosta. Alueverkolla on iso merkitys opettajien ja eri lukioiden välisen yhteistyön lisäämisessä. Yhteisessä projektissa tutuksi ja ystäväksi tulleelle kollegalle on helppo pirauttaa apua tarvitessaan, mielipidettä kaivatessaan tai vain halutessaan vaihtaa kuulumisia. Ilahduttavaa on, että alueverkko saattaa laajentua, sillä viidenneksi mukaan on tulossa, tulevista virkajärjestelyistä riippuen, Parolan lukio. Järjestelyistä ja rahoituksesta Vetovastuu on koko ajan ollut Kaurialan lukiolla. Koulu kustantaa kolme kurssia, ylimääräisen FY8-kurssin jaksossa 1 ja minulle vetäjänä 2 kurssia. Se tarkoittaa, että projektivastaavana hoidan kaikki käytännön järjestelyt: iltapalaverit ohjelmineen ja kahvituksineen, tutkielmien tarkistukset, vierailujen järjestämiset, bussikuljetusten, lentolippujen ja majoitusten varaamiset sekä yhteydenpidon Cerniin, Riitta Rinta-Filppulaan ja Tuija Karppiseen. Toimintojen ajankohdista neuvottelen tietysti muiden opettajajäsenien kanssa, ja jokainen opettaja antaa kaikkensa raha-avustusten saamiseksi. Kokoon saatu rahasumma on ollut joka kerralla huomattava, noin Kukin opiskelija saa matka-apurahaa omalta koulultaan 100. Lisäksi yritämme saada jokaisen lukion yhteistyötahoja ja jokaisen opiskelijan kotikuntaa sekä kotikunnan yhdistyksiä avustamaan ryhmää tai yksittäistä opiskelijaa. Kaikki saadut avustukset ohjataan Hämeenlinnan kaupungin Cern-tiliöinti -tilille ja ne jaetaan tasan kaikkien, niin opiskelijoiden kuin opettajien kesken. Poikkeuksena ovat olleet matematiikan ja kemian opettajat, jotka ovat itse maksaneet matkansa. Avustuksia olemme saaneet kouluilta, kunnilta, säätiöiltä, yhdistyksiltä sekä rahastoilta, sen sijaan yritysten tuki on ollut aika minimaalista. Koulujen verkottuminen on ehdottomasti ollut edistävä asia rahaavustusten saamisessa. Oppilasvalinnoista Cern-kurssien toteutus on ollut samantyylinen kaikkina kertoina. Tammi-helmikuussa pidämme jokaisessa lukiossa infotilaisuuksia Cernistä ja tiedekouluhankkeesta. Mukaan pääsevien opiskelijoiden lukumäärät eri lukioista on pyritty suhteuttamaan koulujen oppilasmääriin. Monista halukkaista joudutaan karsimaan mukaan mahtuvat; valinnat tehdään pääasiassa fysiikassa menestymisen perusteella. Osallistujat ovat tiedekoulun aikaan abiturientteja, viime vuoden muutamaa kakkosvuoden tiedelinjalaista lukuun ottamatta. Koska jo ennen tiedekoulua tutustumme toisiimme monissa eri yhteyksissä, on matkalla ollut lukiolaisia myös ilman oman koulun opettajaa, eikä sivu 16


44 37 oman tuotevalikoimansa kannattavuuteen. Hinnoittelun sääntely aiheuttaa sen, että hinnalla kilpailemisen sijaan tarvitaan muita keinoja kannattavuuden varmistamiseen. Portfolioanalyysi voi osoittautua tässä yhteydessä toimivaksi työkaluksi, koska siinä valitaan useiden päätösten kautta kokonaisia portfolioita. 3.5 Itsehoito- ja reseptilääkemarkkinat Lääkemarkkinat koostuvat erityyppisistä osamarkkinoista, ja siksi kokonaisuuden ymmärtäminen edellyttää näiden erilaisten osien tarkastelua. Edellä luvussa 3.3 mainittiin jo erilaisista katetasoista, kun vertaillaan alkuperäis- ja geneerisiä valmisteita. Lääkemarkkinat voidaan myös jakaa erityyppisiin lääkeryhmiin. Ryhmillä tarkoitetaan tässä yhteydessä jakoa joko apteekkimyynnissä tai sairaalamyynnissä oleviin valmisteisiin, ja edelleen apteekkimyynnin jakoa resepti- tai itsehoitolääkkeisiin. Suomessa apteekkimyynnin osuus on lähes kolme neljäsosaa ja sairaalamyynti reilun neljänneksen. Apteekkimyynti koostuu suurelta osin reseptilääkkeiden myynnistä, ja näin ollen tässä ryhmässä tapahtuvat hinta- tai korvattavuusmuutokset vaikuttavat selvästi siihen, mitä valmisteita myydään koko markkinalla. (Lääketeollisuus ry 2014f) Tämä jako on olennainen myös tämän tutkielman kannalta, koska tehdyissä haastatteluissa kävi ilmi, että kilpailu on usein erilaista riippuen siitä, minkä ryhmän markkina on kyseessä. Kotimaan myynnin controllerin arvion mukaan sairaalamyynnissä pelataan lähinnä hinnalla, jos oma toimitusvarmuus on taattu. Reseptilääkkeissä uusien lääkkeiden hinta on usein viranomaisen sääntelemä, mutta lääkkeen generoitumisen jälkeen hinnat laskevat selvästi kilpailun seurauksena. Itsehoitopuolella vaikuttavana tekijänä on usein brändi ja riittävillä markkinointipanoksilla saavutetaan yleensä suunniteltu kannattavuustaso. (Myynnin controller, tutkimushaastattelu 5) Brändin ja markkinoinnin merkitys itsehoitopuolella johtuu osittain myös siitä, että esimerkiksi Suomessa niitä voidaan mainostaa kuluttajille, kun taas reseptivalmisteiden mainonta on suunnattava terveydenhoitohenkilöstölle


131 vien koulutusten sisältöihin, sillä osa tiedontarpeesta voidaan hankkia jo olemassa olevan koulutuksen kautta. Green Care -toiminnalla on kuitenkin omat erityispiirteensä, joten koulutuksen räätälöintiä tarvitaan myös. Yrittäjyyteen liittyvä koulutus ja tuki on ensisijaisesti niitä jo tarjoavien tahojen tehtävä. Näitä tahoja Suomessa on useita, esimerkiksi Uusyrityskeskukset, ProAgria ja kuntien yrityspalvelut. Voidaan ehdottaa yhteistyötä tai aiheen integrointia heidän nykyiseen toimintaansa, sekä samalla varmistaa, että heillä on aihepiiriin liittyvää osaamista, ja tarvittaessa järjestää koulutusta heille. Uusien koulutustuotteiden luominen hankerahoitteisesti Hankerahoitteisia koulutustuotteita on jo olemassa, samoin kuin toiveita niiden vakiinnuttamisesta. Tätä työtä on tärkeää jatkaa edelleen. Ylempänä ehdotettiin useita koulutustuotteita eri koulutusasteille ja täydennyskoulutukseen. Keskustellaan näistä ehdotuksista koulutusten järjestäjien verkostossa, tarkennetaan ja kehitetään ehdotuksia myös muutoin eteenpäin, tehdään työnjakoa ja haetaan yhdessä hankerahoitusta valituille koulutuskokeiluille. Saatujen kokemusten pohjalta pyritään pitemmällä tähtäimellä vakiinnuttamaan hyödyllisiksi osoittautuneet koulutukset. Yksi tärkeimmistä koulutustuote-ehdotuksista on laatukoulutus. Yhtenäisen laatukoulutuksen aloittaminen Laatu (ks. myös laadunhallintaosio) nousi tuentarvekyselyssä esiin sekä koulutustarpeena että Green Care -toiminnan laatuna. Alalle kaivataan laatukriteereitä ja -koulutusta sekä pohjakoulutusvaatimuksia. Olisiko osa tästä tarpeesta tarvetta saada alalle palvelumalleja? (ks. palvelutyyppiosio) Osalla toimijoista on takanaan selkeä ammatillinen brändi, esimerkiksi sosiaalipedagogisessa hevostoiminnassa, mutta osalla Green Care -toiminnan osa-alueista palvelumallia ja toimintamuotoa vielä kehitetään. Se, missä määrin palvelumalleihin ja toimintamuotoihin sekä laatuun liittyvää koulutusta annetaan, riippuu kohderyhmästä. Pedagogisesta näkökulmasta voidaan pohtia, missä määrin koulutettavia voidaan esimerkiksi osallistaa erilaisten Green Care -toimintaa määrittelevien tekijöiden, kuten laatukriteerien, pohdintaan nk. ruohonjuuritason tarpeiden ja ajatuksen esiin nostamiseksi. Laatukoulutukseen esitetään omaa koulutustuotetta alaluvussa 4.2. Koulutustuotteita. Syventävien kurssien tarjoaminen oppilaskohtaiseen eriytymiseen Luonnon hyvinvointitoiminnasta ja sen vaikutuksista tarvitaan yleisluonteisia, aihetta ja kenttää kokonaisuutena kuvaavia johdantokursseja, jotka voidaan ottaa osaksi monia erilaisia koulutuksia. On eduksi, mikäli opetuksen käsitteet ja perussisällöt ovat yhtenäiset eri aloilla, jolloin ammattialojen välinen kanssakäyminen helpottuu. Tämän ohella tarvitaan luontolähtöisen menetelmäosaamisen syventäviä kursseja, jotka antavat valmiudet luontoavusteisten menetelmien käyttöön. Näin luontolähtöisen hyvinvoinnin osaaminen rakentunee Green Care -toimijoilla perusammattia täydentäväksi. Lisäksi kehittäjille ja muille asiaa teoreettisemmin pohtiville tarvitaan omia opintojaksoja. Täydennyskoulutuskokonaisuuksien vieminen tutkinto-opetukseen Green Care -koulutuksia kokeillaan ja muokataan ensin täydennyskoulutuksena, minkä jälkeen sisällytetään niitä soveltuvin osin tutkinto-opetukseen. Kokeilut tehdään täydennys- ja tutkinto-opetusorganisaatioiden yhteistyönä, jolloin koulutusten vieminen aikanaan tutkinto-opetukseen helpottuu. Tehdään yhteistyötä myös eri koulutusasteiden välillä. Täydennyskoulutuksessa yliopistojen ja ammattikorkeakoulun yhteistyö on jo luontevaa, mutta uusia avauksia on löydettävissä muun muassa keski- ja korkeaasteen välille. Voidaan esimerkiksi kokeilla eri koulutusasteiden yhteisiä kursseja, joissa 130 MTT KASVU 20


6 Riihon lastenleiri toteutettiin. Lapsia oli mukana 27 ja ohjaajia 7. Hieman isompia lapsia oli Matti Aallon vetämällä polkupyörä- ja kanoottivaelluksella viisi. Retken aikana myös yövyttiin. Retki- ja leiritoimintaa on tukenut Keuruun kaupungin kanssa tehty ostopalvelusopimus. Keuruun koululaisille järjestettiin luontoaiheinen piirustuskilpailu. Vaihtotori on toiminut vilkkaasti Keuruun Vanhaintukisäätiön rivitalossa Haapamäellä. Ketoja on hoidettu Haapamäen asemalla, Petäisellä, Seinäjoen, Porin ja Tampereen ratojen varrella, Pohjolan museotalolla, Hirvikylän niityllä, Vuorelan kedolla ym. VR rahoitti Haapamäen Asemanniityn hoitoa. KeLy:n työryhmä on suorittanut työn Matti Aallon johdolla. Työapua muiden ketojen hoitoon on saatu Lape-työryhmältä. Hirvon ja Heinäsen hirvenkellokasvustot on hoidettu. Osallistuimme järjestöjen joulumyyjäisiin. Ennallistettiin Keuruun Pihlajaveden Kivisuota maanomistajan UPM:n ja paikallisten kesäasukkaitten kanssa sekä SSLTY:n kanssa. Ari Aalto on toiminut yhdyshenkilönä METSO- metsiensuojeluohjelman kohteiden etsinnässä ja toteutuksessa metsänomistajien kanssa. Neljä metsää suojeltiin vuoden aikana, yhteensä 59 hehtaaria eli 20 prosenttia koko Keski-Suomessa METSO:ssa suojelluista alueista. Järjestimme taas suositun luontoillan Keurusselän Seuran kanssa Keuruun kotiseutumuseolla. Osallistuimme myös kirjastoissa Luonto- ja Ympäristöviikkoon sekä muihin SLL:n vuoden teemoihin ja tapahtumiin. Olemme seuranneet aktiivisesti 3- vaihemaakuntakaavaa (ns. turvekaava) sekä Keuruun ja Multian yleis- ja asemakaavoitusta. Kaavoista olemme antaneet useita lausuntoja. Taistelumme muiden valittajien kanssa Asunnan Lempaatsuosta ja muista luonnontilaisista soista jatkuu. Keski-Suomen luonnonsuojelupiirissä olemme vahvasti edustettuna. Piirin puheenjohtajana 2011 toimi edelleen Matti Aalto, hallituksen jäsenenä Jouko Pihlainen sekä varajäsenenä Pertti Sulkava. Risto Sulkava jatkaa edelleen Suomen Luonnonsuojeluliiton puheenjohtajana, joten homma on niiltä osin ns. hanskassa. Lintujen ja ympäristön suojelu on ollut vahvasti toiminnassamme mukana. Mm. kuukkelien, koskikarojen, petolintujen, saukkojen, metsäsopulien, sammakoitten ja perhosten tutkimus ja seuranta on kuulunut ohjelmiimme. Lintujen seurannassa yhteistyömme Suomenselän lintutieteellisen yhdistyksen kanssa on ollut tiivistä. Linnuista ja luonnosta olemme kirjoittaneet runsaasti Suur-Keuruu paikallislehdessä, jonka kanssa järjestimme vuoden kilpailun aiheena Oravat. Jäsenmäärämme on nyt 192 maksa-