4 6 TERVE TALO 2012 TERVE TALO Ekologinen uusmaalaisuus Kurjen tila Kaupungistuminen on edelleen vallitsevaa, mutta moni kaupunkilainenkin haaveilee elämän tahdin hidastamisesta, rauhasta luonnossa, tilasta ympärillä. Down shiftaaminen on jo trenditermi, vaikka kovin harva sitä vielä toteuttaa. Kaupunkilaiset ovat vahvasti kiintyneet sosiaalisiin mahdollisuuksiin, eikä maalle muutto siksi ole vielä monenkaan kaupunkilaisen kohdalla realistinen ajatus. Uskallan kuitenkin väittää, että maalle muutto tulee olemaan tulevaisuudessa erityisesti nuorten aikuisten kohdalla lisääntyvää. Kaupungeissa käydään töissä mutta työmäärien vähentyessä automaation myötä aikaa on enemmän ja halutaan viettää se siellä missä ollaan onnellisia. Suomeen perustetaan kiihtyvällä vauhdilla, eko- ja yhteisökyliä ympäriinsä. Näissä pyritään yhdistämään sosiaalinen verkosto, yhdessä tekeminen, ystävyys, turva ja harrastusmahdollisuudet maalla asumiseen kestävien elämäntapojen kanssa. Suomessa ollaan rakentamisasioissa hieman jäykkiä, vasenaivopuoliskoisia. En haluaisi sanoa konservatiivisia, sillä kyllä perinteisesti on osattu suomessakin rakentaa kekseliäästi ja luonnonmukaisesti, onhan täällä pitkään asuttu keskellä korpea. Nykypäivän vallitseva rakentaminen on isojen yritysten hallinnassa ja säädöksin pyritään luonnonmukaista ja kestävää rakentamista vain vaikeuttamaan. On jo vähintäänkin haastavaa rakentaa ilman muovista höyrynsulkua, myrkyllisiä kemikaaleja tai koneellista ilmastointia teollisuuden vahvasti painottaessa näitä menetelmiä. Asiaa muutaman vuoden tutkineena, vaikuttaa että osaamisesta ei ole pulaa, tietotaitoa on enemmän kuin koskaan, ja materiaaleja on luonto pullollaan. Byrokratian määrä on varmasti yksi suurimpia esteitä, ja rakennuslupien saaminen ei ole uusille ideoille helppoa. Vierailin syksyllä 2011 Walesissa yhdessä ekokylässä, missä on rakennettu hyvin luovasti ja älykkäästi uusiutuviaja kierrätysmateriaaleja käyttäen häiritsemättä luonnon monimuotoisuutta. Heidän muutaman kymmenen neliön kodit olivat tulleet maksamaan noin euroa, ne olivat lämpimiä, viihtyisiä tai oikeammin kodikkaita, kestäviä ja esteettisesti kauniita. Rungon materiaaleina oli käytetty puuta, lampaanvillaa, olkea, savea ja yhdessä tapauksessa myös heinäpaaleja kokeilumielessä, ja kaikissa taisi olla vehreän vihreä turvekatto. Samoihin aikoihin kun olin Walesissa, löysimme vaimon kanssa yhden uuden ekokyläprojektin Vesilahdelta. Käytyämme paikan päällä ihastuimme suunnattomasti tähän Tampereen Pyhäjärven luonnonkauniiseen maisemaan. Olimme jo reilusti yli vuoden ajan etsineet jotakin järvimaisemassa olevaa rakennuspaikkaa kierrellen Etelä-Suomen kuntia ja ekokyliä. Vesilahden Kurjen tilalla yhdistyi meidän tämän hetken haaveet rakennuspaikan suhteen. Erilaisia ja eri-ikäisiä aikuisia ja lapsia, maalaisidylliä, eläimiä, yhdessä tekemistä ja ympäröivää rauhaa. Jokainen Kurjen tilan asukkaista rakentaa omalla tavallaan, yhdessä kuitenkin on mietitty hieman mikä on kestävää ja luonnonmukaista. Suositellaan vedettömiä vessoja, luonnonmukaisia rakennusmateriaaleja, yhteistä saunaa ja lämpövoimalaa ja yhdessä oloa ja tekemistä. Eko- ja yhteisökylissä pyritään yhdistämään sosiaalinen verkosto, yhdessä tekeminen, ystävyys, turva ja harrastusmahdollisuudet maalla asumiseen kestävien elämäntapojen kanssa. Omassa rakennusprojektissamme olemme ajatelleet ekologisten materiaalien lisäksi myös painovoimaisen ilmankierron, aerodynamiikan ja huonejaon optimoivia menetelmiä. Haaveenamme on rakentaa geodeettinen kupolitalo mitä muokkaamme Suomalaiseen perinnemaisemaan sopivaksi. Rakennusmateriaaleina mielellään puu, olkipaali ja savi. Tässä rakennuksessa yhdistyy avaruuden tuntu, hyvä ilmanlaatu ja rakenteen kestävyys ja terveys sekä helppo korjattavuus. Sisällä talossa ei olisi kantavia rakenteita, joten huonejärjestystä voisi muuttaa elämäntilanteen mukaisesti. Kaikkien näiden haaveiden realisoituminen on kuitenkin vielä pahasti kesken. Suomessa ei ole vastaavaa rakennettu ennen. Vain yksi geodeettinen kupolitalo on valmistunut Lohjalla ja sekin on tehty melko tavallisin materiaalein. Eli tällä hetkellä yritämme arkkitehdin kanssa saada aikaan suunnitelmaa, jonka kunta voisi ulkonäöllisesti hyväksyä, minkä jälkeen pitää löytää rakennusinsinööri jolla on uskallusta lähteä kokeilemaan jotakin uutta ja erilaista. Toiveena olisi saada rakentaa itselleen sopivaa, oman järjen mukaista ilman, että se on keneltäkään muulta pois. Lasse Maijala Kurjen tila Mikä: Ekologinen yhteisökylä biodynaamisella maatilalla Missä: Vesilahden Sakoisten kylässä Pirkanmaalla Perustettu: 2011 Omistaa: Kurjen tila Oy Kyläläiset: Hankkeessa mukana tällä hetkellä seitsemän perhettä Rakentaminen: Talkoilla kunnostettu vuoden verran vanhaa saunaa yhteissaunaksi ja pesutuvaksi sekä vanhaa piharakennusta yhteistaloksi ja kyläkahvilaksi. Uudisrakentaminen ja vanhan päätalon remontointi alkaneet tänä keväänä. Kylään nousee neljä paritaloa. Kukin perhe vastaa omista rakennuskustannuksistaan ja omistaa oman kiinteistönsä. Talot rakennetaan yhtiön maanvuokrasopimuksella vuokraamille määräaloille. Taloista tulee yksilöllisiä, erityyppisin ratkaisuin toteutettuja ekotaloja. Rakentamista säätelee erillinen, rakennusviranomaisten ja kyläläisten yhdessä laatima rakentamistapaohje. Huom! Kahdelle perheelle vielä rakennuspaikka vapaana! Maatila: Tilan 18 hehtaarista viljeltynä 16,5. Viljelyn siirtymävaihe luomuun ja biodynaamiseen viljelyyn alkanut keväällä Juuresten ja avomaanvihannesten viljely luomuna alkaa Tilalle tulossa nautoja, lampaita ja kanoja. Viljelijät: Ari ja Ira Hellstèn. Osoite: Rautialantie 419, Vesilahti Yhteystietoja: Suuri paluumuutto Suomessa suhtaudutaan maallemuuttoon yleisesti ottaen myötämielisesti mutta epäröiden: ajatellaan, että maaseudun laajamittainen uudelleen asuttaminen ei ole käytännön syistä mahdollista. Saadaksemme keskusteluun realistisen viitekehyksen, meidän on hyvä palauttaa mieleen eräs huomattava projekti lähimenneisyydestä. Kysymys on sodan jälkeisestä siirtoväen asuttamisesta. Vaikka tämä asutusprojekti vietiin läpi poliittisen pakon sanelemana, se on todistuksena siitä, että kansakunta pystyy ylivoimaisiltakin näyttäviin suorituksiin, jos liikkeellä on riittävästi aloitekykyisiä, idearikkaita ja yhteen hiileen puhaltavia naisia ja miehiä. Siirtoväen asutusprojektia on luonnehdittu Suomen historian suurimmaksi maareformiksi. Sen myötä yli ihmistä sai itselleen muutamassa vuodessa uuden kodin. Tämä sankarillinen projekti toteutettiin määrätietoisesti maan pakkolunastamisen, pellonraivauksen ja pirtinrakentamisen muodossa. Hankkeen läpivientiä ei millään tavalla helpottanut se, että Suomi maksoi noina vuosina itäiselle naapurilleen raskaita sotakorvauksia. Palataan kansakunnan tulevaisuuden haasteisiin. Maallemuutto, joka on pienimuotoisesti jo käynnissä pitää sisällään monenlaisia tarinoita. Osa muuttajista on liikkeellä omaehtoisesti, esimerkiksi uudenlaista ekologista elämäntapaa etsien. Osa muuttajista on työelämästä eläkkeelle jääneitä kansalaisia ja osa on muuten vain kyllästynyt melukulttuuriin. Itse uskon, että eräänä merkittävänä maallemuuton taustatekijänä tulee olemaan ilmiö, jota rahapiireissä kutsutaan liikaväestön muodostumiseksi. Tuohon väestöryhmään tulee kuulumaan pitkän uran tehneitä ammatti-ihmisiä, mutta myös koulusta juuri valmistuneita. Joukkoon mahtuu yhtä hyvin köyhiä kuin varakkaita, nuoria ja vanhoja. Yhteistä näille ihmisille on se, että he eivät täytä työelämän alati kiristyviä tehokkuusvaatimuksia. Työelämästä ulos pullautetuilla ihmisillä on kaksi vaihtoehtoa: joko he jäävät pätkätyökulttuurin heittopusseiksi tai hakevat uuden alun sieltä, missä on mahdollisuus elättää itsensä arvokkaasti. Tämä voi tapahtua esimerkiksi maaseudulle perustettavissa yhteisökylissä. Näissä uuden yhteiskunnan soluissa ihmiset elävät luonnon kanssa tasapainossa toinen toistaan tukien. Uusi elämisen malli tunnetaan maailmalla nimellä solidaarisuustalous ja siitä on näkyvissä ituja myös meillä Suomessa. Yksi tähän kenttään liittyvistä ilmiöistä on nimeltään kumppanuusmaatalous eli Community Supported Agriculture, jota esitellään toisaalla tässä lehdessä. Tämä kuluttajien ja tuottajien yhteistyöhön perustuva tuotantomalli murtaa perinteiset käsitykset maaseudun ja kaupungin sekä tuottajien ja kuluttajien välisestä vastakkainasettelusta. Ensimmäinen suomalainen sovellus tästä mallista on Helsingin Herttoniemessä kotipaikkaansa pitävä, vuonna 2011 käynnistynyt, Kaupunkilaisten oma pelto -verkosto. Ideana on se, että ruokaosuuskunta palkkaa itselleen puutarhurin, joka tuottaa osuuskunnan jäsenille heidän tarvitsemansa ruoan. Samantyyppiset oma pelto- verkostot on muodostettu kevättalvella 2012 myös Livonsaaren yhteisökylään ja Tampereelle. Systeemi tunnetaan monissa Euroopan maissa ja USA:ssa tällaisia verkostoja on jo Nähdäkseni Kaupunkilaisten oma pelto-systeemi tulee olemaan yksi tärkeä lenkki maaseudun uudelleen asuttamisessa. Systeemin ekologiset ja taloudelliset vaikutukset ovat tietysti ensisijaisia, mutta samalla osuuskunnan jäsenet saavat valmennusta voidakseen jonain päivänä itsekin siirtyä sinne missä ruoka tuotetaan. Näistä pohdiskeluista innostuneena tein viikko sitten virtuaalimatkan sinne, missä ihmiset työkseen pohtivat maaseudun tulevaisuutta. Asiantuntijatahoja yhdistävän Maaseudun yhteistyöryhmän internetsivuilta löysin tekstiä, jossa peräänkuulutetaan lisää tietotaitoa kokonaisvaltaisella konseptilla toimivista maaseudun paikallisyhteisöistä. Rupesin heti miettimään mikä voisi olla Luomuran panos noissa hankkeissa. Seuraavaksi klikkasin itseni työja elinkeinoministeriön sivuille lukemaan ylitarkastaja Laura Jäniksen verkkoblogia. Blogisti ehdotti, että maaseudun kehittämistä varten muodostettaisiin avoin verkostosta, eräänlainen muutoksentekijöiden yhteisö. Kirjoittaja luonnehtii ehdotustaan virtuaaliseksi työtilaksi, eräänlaiseksi sosiaalisten innovaatioiden hautomoksi. Sen esikuvana toimiva Hub Helsinki on ilmoittanut päämääräkseen etsiä visiota radikaalisti paremmasta maailmasta. Ylitarkastaja Jänis sanoo, että hänen ehdottamansa yhteisön pitäisi miettiä sitä, millä tavalla myös maaseutu voisi olla tärkeä osa tuota radikaalisti parempaa maailmaa. Mikäli sallitte, haluan heti ilmoittautua tämän paremman maailman rakentajaksi, suuren muuton toimeenpanijaksi, muuton jota voitaisiin perustellusti kutsua Suureksi Sankarilliseksi Paluumuutoksi. Timo Kulhia Yhteisöllisen asumisen uusi tuleminen Sieben Linden on Saksassa sijaitseva ekososiaalinen yhteisö, jossa asuu reilut sata asukasta, iältään 0 80-vuotiaita. Yhteisö on toiminut yli 15 vuotta ja vakituisesti yhteisössä asuvan väen vaihtuvuus on pientä. Lukuisat muut yhteisöt ovat hajonneet konfliktien ja ratkaisemattomien ongelmia takia. Miten Sieben Lindenissä on onnistuttu rakentamaan vahvaa yhteisöllisyyttä konflikteista huolimatta? Sieben Lindenissä on monta pienempää yhteisöä yhden ison sisällä. Näinhän tapahtuu isossa ihmisjoukossa luonnostaan, mutta Sieben Lindenissä se on tehty Ryhmärakennuttaminen on Suomessa nousussa oleva ilmiö, jossa tuleva asukasryhmä toimii oman asuinrakennuksensa rakennuttajana ja päättää viranomaisten asettamissa rajoissa mitä rakennetaan. Ryhmä voi palkata avukseen asiantuntija-apua, kuten rakennuttajakonsultin, mutta viimekädessä asukkaat tekevät päätökset ja kantavat niistä vastuun. Ilmiö kertoo ihmisten halusta vaikuttaa aktiivisesti omaan asuinympäristöönsä. Suomen asuntorakentaminen on 60-luvulta lähtien ollut perustajaurakoitsijoiden eli gryndereiden käsissä. Asuntojen sijaan on keskitytty tuotantoprosessin kehittämiseen, mikä näkyy monotonisena asuinympäristönä. Vahva yhteisö rakentuu avoimuudesta ja vapaudesta hengittää tietoisesti. Yhteisö on jakautunut naapurustoihin, joilla on vapaus määritellä oma elämäntapansa. Koko yhteisöllä on tietyt yhteiset tavoitteet ja toimintaperiaatteet, jotka koskevat kaikkia, kuten kulutuksen vähentäminen, väkivallattomuus ja avoimuus toisia ihmisiä kohtaan. Naapurustot valitsevat itse, miten ne toteuttavat näitä tavoitteita ja mitä asioita ne painottavat. Yhteisön jäsenillä ei ole painetta ajatella ja elää samalla lailla kuin kaikki muut sata yhteisön jäsentä, vaan jokainen voi hakeutua itselleen parhaiten sopivan porukkaan. Henkistä liikkumatilaa on isossa ja Saksalaisessa Sieben Lindenin ekososiaalisessa yhteisössä asuu reilut sata 0 80-vuotiasta asukasta. Väestön ikääntyminen, ilmaston lämpeneminen sekä perheiden ja elämäntapojen erilaistuminen pakottavat rakennusalankin muuttumaan. Ikääntyvät edelläkävijöitä Ikääntyvät ovat viimeaikoina olleet edelläkävijöitä suomalaisten ryhmiin jakautuneessa yhteisössä enemmän kuin pienessä ja yhdenmukaisessa. Yksi yhteisön keskeistä tavoitteista on avoimeen ja kunnioittavaan kanssakäymiseen perustuvan sosiaalisen kulttuurin kehittäminen. Sosiaalisten taitojen kasvattaminen ja yhteisöllisyyden ylläpitäminen on keskeisellä sijalla yhteisön elämässä. Eräs monista käytössä olevista keinoista on foorumi-työskentely, jossa ihmiset kokoontuvat puhumaan omaan elämäänsä liittyvistä asioista ja kuuntelemaan muita. Ensisijaisena tavoitteena ei ole esimerkiksi ratkaisujen etsiminen vaikeisiin tilanteisiin, vaan ihmisten ajatusten, tunteiden ja tarpeiden tuominen esiin ja muille näkyväksi. Foorumi-piirit kokoontuvat naapurustojen sisällä, jolloin kaikki piirin ihmisten ovat toisilleen tuttuja ja läheisiä. Kerran vuodessa yhteisössä pidetään intensiiviviikkoja, jolloin foorumi-työskentelyä tehdään koko yhteisön kesken. Sieben Lindenin päätöksentekomalli on kulkenut kehityspolun koko yhteisön konsensuspäätöksistä pienempiin työryhmiin. Yhteisön alkuvaiheessa kaikista yhteisön asioista teepannujen ostosta teiden rakentamiseen päätettiin viikoittaisessa yleiskokouksessa. asuinyhteisöjen toteuttamisessa. Helsingin Loppukiri on asukkaiden visioima kerrostaloyhteisö, joka toteutettiin yhteistyössä ulkopuolisen rakennuttajan kanssa. Saarijärvelle ollaan toteuttamassa asukaslähtöistä puukerrostaloa, jonka rakennuttaa ja omistaa asukkaiden perustama asumisoikeusyhdistys. Tapa alkoi pidemmän päälle tuntua raskaalta ja tehottomalta. Silloin asukkaat jakautuivat neuvostoihin, jotka ovat vastuussa jostakin yhteisöelämän osa-alueesta. Työryhmien tapaamiset ovat avoimia kaikille ja päätökset tehdään niissä konsensusperiaatteella. Yleiskokouksia pidetään kuukausittain ja niissä käsitellään yhteisön isompia asioita, kuten uusien jäsenten ottamista ja uusien talojen sijoittelua. Monet tavoitteelliset yhteisöt, kuten ekokylät tai henkiset yhteisöt, kompastuvat ajan myötä lisääntyviin konflikteihin ja sisäiseen hajaannukseen. Alun perin yhteisiksi sovitut päämäärät ja toimintatavat eivät enää miellykään kaikkia ja yhteisön pitäminen koossa vaatii yhä enemmän työtä ja yksilöiden tekemiä kompromisseja. Sieben Lindenissä tällainen luonnollinen kehityskulku on osattu hallita ja kanavoida positiivisella tavalla. Yhteisön ja yhteisöllisyyden on annettu kehittyä eikä muutosta ole yritetty vastustaa. Tuloksena on vahva ja elävä yhteisö, jossa asukkaat voivat kokea yhteenkuuluvuutta koko yhteisön kanssa ja samalla elää oman näköistään elämää. Jenny Turunen Rakennusprojektista ei tule asuinyhteisöä, elleivät asukkaat ole toteuttamisessa mukaan alusta lähtien. Asukkaat päättävät yhdessä pääperiaatteista ja muodostavat vision, josta kirjoitetaan toteuttamiskelpoinen hankesuunnitelma. Asukasryhmän tahdosta ja osaamisesta riippuen he voivat rakennuttaa projektin itse tai toimia yhteistyössä hankesuunnitelmaan sitoutuneen rakennuttajan kanssa. Osallistuminen tuo tyytyväisiä asukkaita Ihmiset ovat tyytyväisimpiä lopputulokseen, jonka päätöksentekoon ja kehittämiseen he ovat saaneet osallistua. Sieben Lindenin väkeä kerran kuussa järjestettävällä brunssilla. Liittymällä yhteen samoihin arvoihin sitoutuneiden ihmisten kanssa voidaan toteuttaa jotain ennennäkemätöntä. Ryhmärakennuttaminen voi yleistyessään avata Suomessa runsaasti uusia mahdollisuuksia yksilölliselle, innovatiiviselle ja luonnonmukaiselle rakentamiselle sekä yhteisöllisen elämäntavan vahvistumiselle. Johanna Kerovuori Kirjoittaja esittelee toukokuussa arkkitehdin diplomityönsä (TTY, Aslitutkimusryhmä) joka käsittelee asuinyhteisön vuorovaikutteista perustamisprosessia ja rakennusalan ammattilaisen auttamismahdollisuuksia siinä. Lisätietoja:


1 Vesa Vihriälä EU:N AJOLÄHTÖ Kriisiunionista yhteisvastuun unioniin? YHTEENVETO Suomi on suhtautunut hyvin varauksellisesti euromaiden taloudellisen yhteisvastuun laajentamiseen. Sille ei kuitenkaan ole todellista vaihtoehtoa. Kysymys on siitä, kuinka hallittua ja ehdollista yhteisvastuun lisääntyminen on. Suomen etuja vastaa parhaiten tehokas ehdollinen rahoitustukijärjestelmä, sijoittajan vastuuta korostava pankkiunioni ja no-bailout -periaatteen uskottavuuden palauttaminen. Jos Suomi ei halua yhteislainoihin ulottuvaa fiskaaliunionia, sen tulisi tukea vahvoja rahoitustukimekanismeja, EKP:n ehdollisia interventioita ja pankkiunionia, joka korostaa sijoittajavastuuta. Suomen vakuusvaatimukset ja yksimielisyyden edellyttäminen päätöksenteossa eivät istu tähän hyvin. Suomen pitäisi pikemminkin keskittyä parantamaan markkinakurin edellytyksiä. Suomi ei voi estää integraation tiivistymistä halukkaiden euromaiden kesken. Jos Saksa ja muut keskeiset euroalueen maat haluavat edetä pidemmälle fiskaaliunioniin, Suomen täytyy punnita, pitäisikö sen jättäytyä tällaisesta fiskaaliunionista ja samalla euroalueen ytimestä pois. Kysymys on aidosta poliittisesta valinnasta, jonka merkitystä ei ole syytä vähätellä puoleen tai toiseen. Finanssikriisin jälkiaallokossa euroalueen ongelmat ovat mittavampia kuin muualla, koska alue on hajanainen. Tämä on johtanut pyrkimyksiin lisätä jäsenmaiden talouspolitiikan yhteisvastuuta ja ylikansallista kontrollia. Minimissäänkin kyse on siitä, että rahoitustukimekanismien toimintakykyä vahvistetaan joko jäsenmaiden pääomapanostuksin tai tukeutumalla EKP:n rahoitukseen. Tämän lisäksi asialistalla on pankkiunioni, ts. pankkien riskejä koskeva yhteisvastuu ja euroalueen tasoinen valvonta. Kolmas uudistusten taso on jäsenmaiden julkista taloutta ja finanssipolitiikkaa koskeva yleisempi yhteisvastuu ml. yhteisvastuulliset lainat. Tällainen fiskaaliunioni edellyttää jäsenmaiden finanssipoliittisen suvereniteetin rajoittamista jo tehtyjä päätöksiä selvästi enemmän. Euroopalla on siis edessään ajolähtö. Pesät ovat täynnä, eikä ratkaisuja voida välttää. Vesa Vihriälä on EVAn ja ETLAn toimitusjohtaja No


9 Perheenjäsenet ja avainhenkilöstö saattavat turhautua työssään, eivätkä opi yrityksen keskeisiä tehtäviä ja vastuita ja hakeutuvat muihin tehtäviin ja ammatteihin. 16 Yrittäjältä vaaditaan johtajuuskykyä motivoida seuraajaa aidosti innostumaan liiketoiminannasta itsensätoteuttamisen tarpeiden tyydyttäjänä. On myös oltava kykyä johtaa seuraajaehdokkaita(kin) heidän tarverakenteensa, kypsyytensä, kykyjensä ja halujensa edellyttämällä tavalla. Tarvitaan tilannejohtajuustaitoja. Johtajuusprosessiin ja osaamisen siirtoon liittyy oleellisesti seuraajan perehdyttäminen yrittäjän suhdeverkostoon riittävän ajoissa. Sukupolvenvaihdoksiin varautumisen aikajänne onkin yleensä liian lyhyt. Osapuolten persoonallisuudella ja oppimistyylillä on oleellinen merkitys onnistumisen kannalta. Osapuolten itsetuntemus ja erilaisuuden ymmärtäminen ovat avainkysymyksiä keskinäisessä toimeentulossa ja viimeistään sukupolvenvaihdosprosessin alkuvaiheissa pitäisi saavuttaa osapuolten syvällinen keskinäinen tuntemus. Tämä on näkökulma sukupolvenvaihdokseen, joka lienee jäänyt täysin huomiotta sekä tutkimuksessa että käytännön sukupolvenvaihdostilanteissa. J Y V Ä S K Y L Ä Jyväskylässä perehdyttiin sukupolvenvaihdoksiin Jyväskylän Keljonkankaalle GWS Systemsin tiloihin Klaus Sohlberg oli kutsunut paikallisia perheyrittäjiä keskustelemaan onnistuneesta sukupolvenvaihdoksesta. Paikalle saapuikin yli kolmekymmentä asiasta kiinnostunutta. Professori Matti Koiranen kertoi onnistuneen sukupolvenvaihdoksen takana olevan ennakoinnin, suunnitelmallisuuden ja riittävän toteuttamisajan. Sukupolvenvaihdoksen tavoitteena on tehokas ja oikeudenmukainen varallisuuden siirto, liiketoiminnan vetovastuun siirto toimintaa vaarantamatta ja sovun säilyttäminen perheenjäsenten kesken. Taloudelliset ja juridiset seikat muodostavat noin 20 % ratkaistavista ongelmista ja henkiset seikat noin 80 %. T U R K U Yhdysvaltain suurlähettiläs tapasi varsinaissuomalaisia perheyrittäjiä Toistakymmentä varsinaissuomalaista perheyritysvaikuttajaa tapasi toukokuussa Yhdysvaltain Suomen suurlähettiläs Bonnie McElveen-Hunterin. Kokous- ja Kylpylähotelli Caribiassa järjestetyssä aluetapaamisessa kuultiin suurlähettilään näkemyksiä amerikkalaisesta ja suomalaisesta yrittäjyydestä. McElveen-Hunter kertoi arvostavansa suomalaisten korkeaa koulutustasoa, mutta kertoi yllättyneensä suomalaisten alhaisesta innostuksesta yrittäjyyteen. Hän muistutti, että yrittäjyyteen kasvaminen alkaa jo kotoa. Yhdysvalloissa jo pienet koululaiset myyvät keksejä ovelta ovelle. Jokainen oppii, ettei se ole aina hauskaa, mutta siitä huolimatta se on tehtävä. Eroa suomalaisessa ja amerikkalaisessa ajattelussa kuvaa erityisen hyvin McElveen-Hunterin esimerkki asenteista. Yhdysvalloissa yrittäjyyttä on aina pidetty arvossa. Kun Suomessa ajatellaan, että työtön voi harkita myös yrittäjyyttä, lähtee amerikkalainen ajatuksesta, että yrittäjänä epäonnistunut voi harkita palkkatyötä, suurlähettiläs sanoo. McElveen-Hunter tietää mistä yrittäjyydessä on kyse. Hänen oman, viestintäalalla toimivan yrityksensä liikevaihto on noin 100 miljoonaa dollaria ja se työllistää noin 200 henkeä. Erityisen vaikutuksen häneen Turun tapaamisessa tuntui tekevän Hesburger-hampurilaisketjun luojan ja omistajan Heikki Salmelan tapaaminen. Amerikkalaisen McDonaldsin Suomessa päihittänyt perheyritys Hesburger lienee suurlähettiläälle mieleenjäävä esimerkki suomalaisesta yrittäjyydestä ja sisusta parhaimmillaan. Pölkky-konserni: Perustamisvuosi: 1968 Perheyhtiö: Pääosakkaat Jouko ja Antti Virranniemi Toimiala: Mekaaninen puunjalostus Toimipaikat: Kuusamo, Taivalkoski, Oulu Tuotantoluvut/vuosi: Sahatavaraa m 3 Höylätyt tuotteet m 3 Kyllästys m 3 Liikevaihto: 50 milj. euroa, josta viennin osuus n. 70 % Omavaraisuusaste: 50 % Osakkuusyritykset: Ulea Oy, Kuusamon Hirsitalot Oy, Taivalkosken Voima Oy Henkilöstö: 210 Toimitusjohtaja: Jouko Virranniemi LUJAA PUUTA POHJOISESTA! Pölkky-konserniin kuuluvat tällä hetkellä Pölkky Oy:n sahalaitos höyläämöineen Kuusamossa, Ulea Oy:n sahalaitos höyläämöineen Taivalkoskella sekä kyllästyslaitos Oulussa. Yrityksen perusti vuonna 1968 maanviljelijä Erkki Virranniemi vaimonsa Saaran kanssa. Mukaan tulivat pienemmin osuuksin Erkin veljet Matti ja Teppo vaimoineen. Erkki nimitettiin yrityksen toimitusjohtajaksi, Saara kirjanpitäjäksi ja Matti metsäpäälliköksi. Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Teppo, joka toimi tässä tehtävässä 32 vuotta. Yritys on pysynyt saman suvun omistuksessa koko tähänastisen toimintansa ajan. Pölkky-konserni on kehittynyt vuosikymmenten mittaan pienestä perhesahasta merkittäväksi pk-yritykseksi toimialueellaan, Koillis-Suomessa. Teollista yrittämistä kaukana kaikesta Erityisesti Kuusamosta ihmisillä on mielikuva pelkästä matkailupaikkakunnasta, johon kuuluvat vapaana kuohuvat kosket, kansallispuistojen aarniometsät ja Rukan alueen matkailupalvelut. Matkailuelinkeino mielletään alueen tärkeimmäksi toimeentulon lähteeksi. Kuitenkin Kuusamon ja Taivalkosken alueilla on paikallisin voimin synnytettyä merkittävää teollisuutta, joka toimeentulon lähteenä kilpailee tasapäisesti matkailuelinkeinon kanssa. Merkittävimmät teollisuudenalat ovat mekaaninen puunjalostus (useita yrityksiä) sekä elintarviketeollisuus. Esimerkiksi Kuusamon meijerissä tuotettu juusto on erittäin tunnettu ja tunnustettu maailmalla. Vientitulojen hankkimisessa e.m. teollisuudenalat menevät reippaasti edelle matkailubisneksen. Ehkä matkailun saama myönteinen mediajulkisuus on jättänyt alueen teollisuuden niin pahasti varjoonsa, että yleinen ymmärrys yhteiskunnassamme ei tahdo juuri noteerata teollisuuden erityistoivomuksia toimintaedellytystensä turvaamisessa. Mekaanisessa metsäteollisuudessa tämä on näkynyt esim. kohtuuttoman laajoissa metsiensuojeluohjelmissa, joissa alan yrityksille ei ole annettu minkäänlaisia sopeutumiskeinoja. Pölkky osakeyhtiön perustajat kuvittelivat aikoinaan pystyttävänsä tuotantolaitoksensa runsaiden raaka-ainelähteiden keskelle, mutta toisin on käynyt. Lähialueiden metsät on suojeltu pystyyn, joten sahatukit on hankittava keskimäärin yli 100 kilometrin etäisyydeltä tuotantolaitoksilta. Kun tukkien tarve vuositasolla on pelkästään Pölkky-konsernin sahoilla n m 3, voi hyvin kuvitella ongelman todellisuuden alueen mekaaniselle metsäteollisuudelle. Koska suojelluissa metsissä sahateollisuudelle sopivan raaka-aineen osuus on keskimääräistä parempi kuin muissa talousmetsissä, on suojelupäätökset muuttaneet merkittävästi Koillis-Suomen puumarkkinoiden kilpailuasetelmaa. Kahdella alueen suurimmalla puunostajalla on myös sahateollisuutta, niiden sahat sijaitsevat satamissa. Sahapuun tarjonnan heikentyminen on vahvistanut kuitupuuta tärkeimpänä raaka-aineena käyttävien integraattien kilpailuasemaa. Kehotan kiinnittämään huomiota siihen tosiasiaan, että ainoastaan paikalliset itsenäiset sahat joutuivat sopeutumaan suojelupäätöksiin tuotantolinjojaan uudistamalla ja pikkutukin sahausta lisäämällä. Integraattien sahapuun määrissä tai keskikoossa ei ole tapahtunut juuri muutosta. Isojen metsäorganisaatioiden puunhankinta-aluetta on käytännössä koko maailma. Suurien puumäärien kuljettaminen laivoilla on mahdollista hyvinkin kaukaa. Paikallisella sahalla täytyy hankkia raaka-aineensa oman kotikuntansa ympäristöstä. u 17


11 kunnanvirastolle. Aloitteessa esitetään viime sotien sankarivainajien muistolaattojen siirtämistä lakkautetuilta kouluilta (Tuomioja, Saarikoski) arvoiselleen paikalle kunnan valtuustosalin seinälle. Lisäksi he esittävät, että jatkossa lakkautetuilta kouluilta muistolaatat sijoitetaan välittömästi niiden arvoiseen, turvalliseen paikkaan. Kunnanhallitus on käsitellyt aloitetta ja todennut seuraavaa: Muistotaulut on kartoitettu. Ruukin kunnan alueelta yhteenvedon on laatinut Henna Salonpää ja vanhan Siikajoen osalta Sinikka Kauppinen. Kunnanhallitus päätti, että * vanhan Siikajoen kunnan alueen muistotaulut säilytetään niiden nykyisillä paikoilla eli iso muistotaulu Siikajoen seurakuntatalolla ja pienet taulut kaikki Gumeruksen koululla. * Ruukin kunnan alueen lakkautettujen koulujen taulut siirretään kunnanviraston valtuustosalin seinälle. * Ruukin kunnan muualla olevat muistotaulut säilytetään niiden nykyisillä paikoillaan. Ruukin kunnan alueen lakkautettujen koulujen taulut on siirretty kunnanvirastolle. Valtuusto Pentti Koskela Kaukolämpölinjojen jatkaminen ja liittymismaksujen yhdenmukaistaminen Aloitteessa esitetään, että kaukolämpölinjoja jatketaan Paavolan, Ruukin ja Siikajoen taajamissa teknisen lautakunnan esittämällä tavalla (esitys tulossa) ja että laajennetun kaukolämpöverkon vaikutusalueella sijaitsevat kiinteistöt voivat liittyä kaukolämpöön samalla perusmaksulla riippumatta liittymäjohdon pituudesta edellyttäen, että pituus on kohtuuden rajoissa. Linjojen laajennus olisi tehtävä välittömästi heti roudan sulettua. Toteutuessaan hanke lisäisi näiden taajamien houkuttelevuutta asuinalueina ja voisi tuoda jopa lisää asukkaita kuntaan. Hanke voitaisiin toteuttaa välittömästi käyttämällä siihen ns. "reporahoja". Kunnanhallitus merkitsi aloitteen tiedoksi ja päätti lähettää sen teknisen toimen valmisteltavaksi. Tekninen lautakunta on käsitellyt kaukolämpöverkon laajentamisen selvittämistä ja todennut seuraavaa: Kunnanhallitus on antanut tehtäväksi laatia selvitys kaukolämpöverkon laajentamisen teknisistä ja taloudellisista


9 Ylikasvaneet hampaat On harvinaista, että oravan hampaat kasvavat liian pitkiksi. On kuitenkin mahdollista että näin käy, jos oravalla on ruokavaliossaan liikaa pehmeitä ruokia tai sillä on vääränlainen purenta. Jos hampaat ovat päässeet kasvamaan liian pitkiksi, on orava vietävä eläinlääkäriin, jotta hampaita voidaan lyhentää. Ruokavaliota on myös muutettava välittömästi, jotta hampaat kuluvat jatkossa luonnollisesti. Kaikki kova ruoka, kuten kuorelliset pähkinät, tekevät hyvää oravan hampaille. Seuraavat oireet voivat olla seurausta ylikasvaneista hampaista: kuolaaminen, märkä leuka ja/tai rinta, huono ruokahalu, laihtuminen, leukojen toispuoleinen käyttö, tulehtunut leuka ja/tai apatia. (Henwood, 1998, 50 51) Iho-ongelmat Useimmat iho-ongelmat johtuvat vääränlaisesta ruokinnasta. Rasvat ovat erityisen tärkeitä ihon ja turkin hyvinvoinnin kannalta. Joskus iho-ongelmia aiheuttavat myös erilaiset loiset ja sienitulehdukset. Molemmat ovat sisällä pidettävillä maaoravilla harvinaisia, mutta mahdollisia. Molemmissa tapauksissa kannattaa kääntyä eläinlääkärin puoleen. Oravalle saatetaan antaa jokin lääkitys, mutta tämän lisäksi häkki on syytä puhdistaa huolellisesti. Kaikki pesätarvikkeet ym. kannattaa hävittää ja häkin sisustuselementit desinfioida. Parhaiten osien puhdistaminen tapahtuu korkeassa lämpötilassa, esimerkiksi saunassa. Stressi saattaa altistaa krooniselle ihottumalle, jolloin karvat tippuvat kokonaan ihottuman alueelta, usein mahan alta ja kyljistä. Stressin lisäksi ihottumaa voi oravilla aiheuttaa vitamiinien puutos, joten mikäli oravalla ilmenee ihottumaa, kannattaa ostaa oravalle juomaveteen sekoitettavia vitamiinitippoja. Tällöin pitää vain muistaa vaihtaa oravan juomavesi tarpeeksi usein, koska vitamiinipitoinen vesi menee nopeammin huonoksi Stressi Liian vähäinen liikunta ja pienet tilat aiheuttavat stressiä, joka ilmenee toistuvina liikkeinä. Orava saattaa toistella samaa liikettä useita tunteja, kuten hyppelyä paikallaan puolelta toiselle. Stressi saattaa näkyä myös turkin kunnossa ja orava voi jopa syödä häntäänsä. Suuret muutokset oravan elämässä kuten muutto ja omistajan vaihdos aiheuttavat stressiä. Kun oravaperheessä syntyy jälkikasvua, uros halutaan joskus erottaa eri häkkiin naaraasta ja poikasista, mutta se voi olla kova paikka urokselle ja aiheuttaa voimakasta stressiä. Ihmisten flunssa voi tarttua myös maaoravalle ja se myös tarttuu herkemmin, jos orava kärsii stressistä. Flunssainen orava kyyhöttää usein yhdessä paikassa, sen turkki on pörhöllään ja se aivastelee, eikä se innostu vauhdikkaista leikeistä. Talvivarastonkeruustressin päällä ollessa voi olla hyvä tarjota oravalle myös sellaista syötävää, jota se ei voi varastoida, esimerkiksi pilttiä. Muutenkin on tarkkailtava oravan syömistä, sillä jos orava vain varastoi ja varastoi, se saattaa unohtaa syömisen ja pahimmassa tapauksessa kuolla nälkään, vaikka ruokaa olisi koko ajan yllin kyllin. Stressin välttämiseksi oravan on hyvä antaa kerätä itselleen suuret varastot. Tuoreruoka on kuitenkin pidettävä poissa varastoista, jottei se pilaannu. (http://www.maaoravat.com/maaoravat/healthy_.html) 8


15 Hangon kantakaupungin yleiskaava alueen ekologiset käytävät ja lepakkoselvitys Yömuuttajat (säännöllisistä muuttolintulajeista käenpiika, kivitasku, pensastasku, tiltaltti, pikkusieppo, pikkulepinkäinen ja peltosirkku) ovat tyypillisesti rintamamuuttajia, jotka todennäköisesti eivät seuraa Hankoniemeä läheskään yhtä orjallisesti kuin vaelluslinnut. Rintamamuuttajat lähtevät merenylitykseen siitä kohdasta, jossa kohtaavat rannikkolinjan. Vaelluslinnuista pöllöt karttavat merta mahdollisimman pitkään. Pöllöt liikkuvat luultavasti pääosin puunlatvojen korkeudella edetessään Hankoniemeä pitkin kohti länttä ja Tulliniemeä, mutta niiden käyttämät muuttoreitit ovat käytännössä tuntemattomat. Nykyisellään Hangonkylän taajaman pohjoispuolinen metsävaltainen vyöhyke lienee paras pöllöjen käytössä olevista reiteistä, mutta myös Hangonkylän monet pihat ja niiden väliset pienialaiset puistikot tarjoavat hyvät liikkumismahdollisuudet. Myös ratapihan reunat ovat mahdollinen lentoreitti sekä pöllöille että kehrääjälle. Kuva 1. Hangon kantakaupungin yleiskaava-alueen ekologiset käytävät ongelmakohtineen (kartasta on tarkempi versio liitteessä 1). Käytävien sijainnit laajemmilla viheralueilla ovat suuntaaantavia.


18 Käytön ja kokeilujen yleistyessä riskit kasvavat ja haitat lisääntyvät. Kannabis on osana arkea Teksti Paula Launonen kuva Diego Cervo / Rodeo Huumeet Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) kyselyn mukaan kasvavalla osalla väestöä on omakohtaisia kokemuksia huumeista. Aiempaa suurempi joukko tuntee jonkun huumeiden käyttäjän tai kokeilijan. Miehistä kuusi prosenttia ja naisista 3,5 prosenttia kertoi käyttäneensä huumeita viimeisimmän vuoden aikana. Miesten säännöllinen huumeidenkäyttö on kasvanut vuoden 1992 vajaasta prosentista runsaaseen kahteen prosenttiin vuonna Kannabiksen asema suosituimpana huumeena on edelleen vahvistunut. Sen käyttö on jatkuvasti yleistynyt; nuorista aikuisista kannabista on kokeillut runsas kolmannes, kommentoi THL:n osastojohtaja Pekka Hakkarainen. Naiset lopettavat Lähes puolet vuotiaista nuorista miehistä ilmoitti kokeilleensa kannabista ainakin kerran elämässään. Peräti 15 prosenttia kertoi käyttäneensä kannabista vuoden sisällä ja viisi prosenttia raportoi käyttäneensä kannabista viimeisen kuukauden aikana. Tässä naiset ja miehet eroavat toisistaan. Teini-ikäisinä molemmat kokeilevat, mutta myöhemmin naiset lopettavat. Kannabiksen viimeaikainen käyttö vähenee Todennäköisesti satunnaiset huumekokeilut tapahtuvat juomistilanteissa, joissa kontrolli on höltynyt. Pekka Hakkarainen naisilla jyrkästi vuotiaiden ryhmässä, ja harva enää siinä iässä kokeilee, Hakkarainen sanoo. Kaikki viimeisen kuukauden aikana kannabista käyttäneet vuotiaat olivat miehiä. Koska ensikokeilut tässä iässä ovat harvinaisia, kysymys todennäköisesti on vakiintuneesta käytöstä. Sekakäyttö on yleistä Kaksi kolmasosaa huumeita käyttäneistä oli joskus nauttinut alkoholia ja huumeita samanaikaisesti. Todennäköisesti satunnaiset huumekokeilut tapahtuvat juomistilanteissa, joissa kontrolli on höltynyt, Hakkarainen tulkitsee. Kannabiksen jälkeen seuraavaksi yleisimmin huumausta haetaan rauhoittavista sekä uni- ja kipulääkkeistä. Vastaajista 6,5 prosenttia sekä kymmenesosa nuorista aikuisista tunnusti joskus käyttäneensä lääkkeitä ei-lääkinnällisiin tarkoituksiin. Lääkkeillä tavoiteltiin päihtymistä sekä muiden päihteiden vaikutusten vahvistamista. Lääkkeillä haluttiin myös vähentää päihteiden käytöstä seurannutta pahaa oloa, Hakkarainen kertoo. Nykyisistä huumeiden käyttäjistä neljäsosa raportoi alkoholin ja huumeiden samanaikaiskäytöstä viimeksi kuluneiden 12 kuukauden aikana. Heistä 36 prosenttia oli käyttänyt lääkeaineita ei-lääkinnällisiin tarkoituksiin, ja vuodenaikaisesta käytöstä raportoi liki neljäsosa. Sekakäyttö oli miehillä tavallisempaa kuin naisilla, ja yleisintä nuorten aikuisten miesten ryhmässä. Harva douppaa Ensimmäistä kertaa THL keräsi tietoa myös väestön dopingin käytöstä. Dopingaineiksi nimettiin testosteroni, anaboliset steroidit, kasvuhormoni, klenbuteroli ja efedriini. Vastaajista yksi prosentti ilmoitti käyttäneensä jotain näistä joskus elämässään. Mitä ilmeisimmin kysymys ei ole joukkoilmiöstä, vaan todennäköisesti lähinnä kuntosaliharrastukseen ja joihinkin erityisryhmiin rajautuvasta, suhteellisen harvinaisesta ilmiöstä. Tästä kertoo sekin, että käytöstä viimeksi kuluneen vuoden aikana raportoi vain muutama yksittäinen vastaaja. Dopingaineiden käyttö oli miehillä selvästi yleisempää kuin naisilla. Dopingista haettiin suorituskykyä, voimaa ja ulkonäön kohennusta. n 18 Promo 68


15 15 TIEDOLLISET JA TAIDOLLISET VALMIUDET Maisterin ja mielellään tohtorin tutkinto luonnontieteiden tai hallintotieteiden alalta Projektihallinnon kokemus ja syvällinen osaaminen Yliopiston toiminnan tuntemus Kielitaito ja esiintymistaito TIETOTEKNIIKKASUUNNITTELIJA TYÖN LUONNE Vastaa digitoinnin tietotekniikan tuesta, tietojärjestelmän kehittämisestä, liitynnöistä luonnontieteellisen keskusmuseon järjestelmiin sekä tiedonvaihdosta ulkopuolisten toimijoiden kanssa. Raportoi hankkeen projektipäällikölle. Tehtävän menestyksellinen hoitaminen edellyttää tutkintoa tietojenkäsittelystä ja kokemusta luonnontieteellisen aineiston tiedonhallinnasta. VUOROVAIKUTUSTAIDOT Aloitteellisuus ja kyky viedä asioita eteenpäin Taito esittää tietotekniikan mahdollisuudet käyttäjille ymmärrettävästi Verkostoituminen ja yhteistoiminta yliopiston tietojenkäsittelyn yksiköiden kanssa Verkostoituminen kansallisesti ja kansainvälisesti digitointikeskuksen tehtäväalalla tietoteknisten ratkaisujen osalta Taito käyttäjien kanssa innovoida ja markkinoida digitointikeskuksen palveluita VASTUU Vastuu digitointikeskuksen tietojärjestelmien kehittymisestä ja toimivuudesta, kuten: Tietoarkkitehtuurin suunnitelmien ylläpito ja dokumentointi Laitteiston ja ohjelmiston hankinta, asennukset ja ylläpito Hankintaesitysten laatiminen hankintasäännösten mukaisesti Tietoturvasta huolehtiminen ja raportointi siihen liittyvistä kysymyksistä Käyttäjätuen organisointi TIEDOLLISET JA TAIDOLLISET VALMIUDET Maisterin ja mielellään tohtorin tutkinto tietotekniikan alalta Tietotekniikan mahdollisuuksien laaja ymmärtäminen ja innovaatiokyky Laitteistotekniikan tuntemus Ohjelmistotekniikan syvällinen tuntemus Kuvankäsittelyn ja digitoinnin menetelmien syvällinen hallinta Kielitaito ja esiintymistaito KOULUTTAJA-KASVI/HYÖNTEISTIETEILIJÄ


14 12 Tiensuunnitteluhankkeessa "Valtatien 23 parantaminen välillä Varkaus - Viinijärvi oppimiselle oli määritelty seuraavat yksityiskohtaisemmat tavoitteet: 1. Projektin kokonaishallintaan liittyvät tavoitteet: Kokouksen vieminen tehokkaasti läpi, kokouksen valmistelu, puheenjohtajana toimiminen, ajanhallinta, päätösten tekeminen, kokouksessa käsiteltävien asioiden kiteyttäminen ja kirjaaminen. Viestintä: Kommunikaatiovalmiuksien parantaminen ja aktiivinen vuorovaikutteinen kommunikaatio. Aikataulujen ja kustannusten hallinta, projektin seurantatyökalujen opetteleminen ja säännöllinen raportointi tilaajalle. 2. Yhteistyö eri osapuolten kanssa: Projektipäällikkö vastaa ja organisoi sidosryhmille oikeiden asioiden tiedottamisen oikea-aikaisesti. Vuoropuheluun liittyvien tehtävien opettelu ja alikonsulttitoiminta. 3. Osa-alueiden yhteensovittaminen toimitusaikataulussa ja suunnitelmien tarkastusmenettelyssä. 4. Johtajaominaisuudet: Tuetaan ja kannustetaan projektipäällikköä toimimaan siten, että hän pyrkii luoviin ongelmanratkaisuihin, synnyttämään luottamuksellisen ilmapiirin sisäiseen ja ulkoiseen organisaatioon, oppimaan virheistä eikä pelkäämään virheitä, toimimaan avoimesti ja aktiivisesti kaikkien projektiin osallistuvien osapuolten kanssa. Radansuunnitteluhankkeessa Pasila - Riihimäki liikenteen välityskyvyn nostaminen oppimiselle oli määritelty seuraavat yksityiskohtaisemmat tavoitteet 1. Projektin kokonaishallintaan liittyvät tavoitteet: Kokouksen vieminen tehokkaasti läpi. Tehtävään kuuluvat kokouksen valmistelu, tiedottaminen, aineiston kokoaminen, puheenjohtajana toimiminen, kokouksen aikatauluttaminen ja seuranta. Päätösten tekeminen eli kokouksessa käsiteltävien asioiden kiteyttäminen ja kirjaaminen. Kommunikaatiovalmiuksien parantaminen. Käydään läpi eri tekniikoita esimerkiksi puhelinkäyttäytymistä ja kielioppia. Aktiivinen ja vuorovaikutteinen kommunikaatio. Oikea-aikainen ja riittävä viestintä. Aikataulujen ja kustannusten hallinta. Projektin seurantatyökalujen opetteleminen kuten Parm -projektinhallintajärjestelmä ja MS - Project aikatauluohjelma. Säännöllinen raportointi tilaajalle. 2. Yhteistyö eri osapuolten kanssa: Sidosryhmille tiedottaminen, projektipäällikkö vastaa ja organisoi tiedottamisen. Oikeiden asioiden tiedottaminen oikea-aikaisesti. Sidosryhmien tarpeiden varmistaminen sekä aineiston kokoaminen ja toimittaminen oikea-aikaisesti. Vuoropuheluun liittyvien tehtävien opettelu kuten yleisötilaisuudet, tiedotteet ynnä muut vuoropuhelun kommunikaatio. Rakentava keskustelukulttuuri. Alikonsulttitoimintaan liittyvät sopimusasiat ja sisäinen koordinointi. 3. Osa-alueiden yhteensovittaminen toimitusaikataulussa ja suunnitelmien tarkastusmenettelyissä. 4. Johtajaominaisuuksien kehittäminen. Tuetaan ja kannustetaan projektipäällikköä pyrkimään luoviin ongelmanratkaisuihin, synnyttämään luottamuksellisen ilmapiirin sisäiseen ja ulkoiseen organisaatioon, oppimaan virheistä eikä pelkäämään virheitä, toimimaan avoimesti ja aktiivisesti kaikkien projektiin osallistuvien osapuolten kanssa.


2 AA - Alcoholics Anonymous on miesten ja naisten toveriseura, jossa he jakavat keskenään kokemuksensa, voimansa ja toivonsa voidakseen ratkaista yhteisen ongelmansa sekä auttaakseen toisia tervehtymään alkoholismista. Ainoa jäseneksi pääsyn vaatimus on halu lopettaa juominen. AA:ssa ei ole mitään velvoitteita eikä jäsenmaksuja; toimimme omavaraisina omien vapaaehtoisten avustusten pohjalta. AA ei ole sidoksissa mihinkään aatteelliseen, uskonnolliseen tai poliittiseen suuntaukseen, järjestöön tai laitokseen. Se ei myöskään halua ottaa kantaa mihinkään kiistakysymykseen eikä asettua enempää puolustamaan kuin vastustamaankaan mitään. Ainoa päämäärämme on pysyä raittiina ja auttaa toisia alkokoholisteja saavuttamaan raittius. Copyright AA Grapevine SELVÄ -lehden tarkoitus SELVÄ -lehti on AA:n jäsenille tarkoitettu lehti. Se voi sisältää kirjoituksia, artikkeleita, mielipiteitä, kokemuksia sekä tiedotuksia AA:laisista tapahtumista Suomessa. Sen on tarkoitus olla ajankohtainen ja hyödyllinen tiedotuskanava AA -toveriseuran jäsenille. Siinä julkaistut kirjoitukset ovat kirjoittajien omia, eivätkä ne edusta mitään muuta AA:laista näkemystä. Kirjoitukset ovat hyvän AA:laisen hengen ja perinteiden mukaisia, eikä niiden ole tarkoitus loukata ketään. Lehti pyrkii olemaan vastuullinen ja avuksi alkoholisteille sekä jakamaan kokemusta, voimaa ja toivoa. Se yrittää välittää AA:laista sanomaa alkoholisteille ja toteuttaa AA -periaatteita kaikissa toimissa! Vuonna 2015 ilmestyy SELVÄ yhteensä kahdeksan kertaa: tammi-, helmi-, huhti-, touko-, heinä-, elo-, loka- ja marraskuussa. Aineistopäivä on aina edeltävän kuun 25. päivä. Ilmoittelussa olisi hyvä huomioida kuukaudet, jolloin Selvä ei ilmesty. HUOM! Ilmoittelu seuraaviin osoitteisiin: SELVÄ -lehteen (paperi- ja nettiversio) org AA:n jäsenille tapahtumakalenteriin (www.aasuomi.fi) 2