Laskeuduimme alas rehevään kultakerttulibongauksesta tuttuun notkoon Hanna etunenässä, ja juuri alas päästyämme saimme radiopuhelimitse viestin, että punasilmävireo oli hallinnassa vain kymmenien metrien päässä meistä! Kiiruhdimme paikalle ja paikalla ollut Daniele osoitti heti meille paikan, jossa lintu oli latvuksessa. Itse näin kolme kertaa liikettä latvuksessa, mutten millään saanut lintua kiinni kiikareilla, Hanna ja Kilpimaa puolestaan näkivät, kun lintu tipahti alas latvoista vain parin metrin korkeuteen, pysähtyi hetkeksi eräälle oksalle ja he ehtivät nähdä jopa pään kuviot jotenkin ennen kuin lintu vilahti piiloon. Minä olin tietysti nähnyt linnun aivan liian huonosti ja muut eivät ollenkaan, joten taas kerran edessä oli tuskaista odottelua, kun tämänkin jenkin tapana kuulemma oli kiertää latvuksissa ympyrää ja palata taas jossain vaiheessa rikospaikalle.


7 Avoin kirje kansanedustajille Britannian terrorismipidätykset epäilyttäviä Suomi on sisäasiainministeri Kari Rajamäen johdolla eu:n puheenjohtajamaana kiihdyttämässä eu:n kehitystä kohti poliisivaltiota. Kaavaillut uudet toimenpiteet perustuvat Britannian uutisoituun näyttävään»terroristipidätykseen». Rajamäki on todennut:»eu:n lentoturvallisuuden ja terrorismin torjunnan asiantuntijoiden on kokoonnuttava mahdollisimman pian käymään Lontoon tapahtumia ja yhteistyön tehostamista läpi.» Lisäksi hän julisti:»yhtenäinen Eurooppa voittaa terrorismin.» Näissä lausunnoissa ei sinänsä ole mitään vikaa, mutta ei riitä, että asia jätetään asiantuntijoille. Meidän kaikkien on tutustuttava tapahtumien yksityiskohtiin, sillä Britannian terrorismipidätys ei ollut välttämättä aito terrorihankkeen estäminen, vaan kenties poliittisista syistä järjestetty propagandanäytelmä. Tämän mahdollisuuden esille nostaminen ei ole mikään»salaliittoteoria», vaan perustuu varteenotettavien journalistien kirjoituksiin kansainvälisessä mediassa. Britannian entinen Uzbekistanin suurlähettiläs Craig Murray on huomauttanut, että yhdelläkään pidätetyistä ei ollut pommia, yhdelläkään ei ollut lentolippua, ja monella ei ollut edes passia. Monet pidätetyistä olivat olleet poliisin seurannassa yli vuoden, kuten tuhannet Britannian muslimit ja Murray itsekin. Mikään ei viitannut pidätyksen tarpeellisuuteen. Todisteet tulivat Pakistanista. Siellä erästä Britanniasta murhasyytteen takia paennutta miestä oli»kuulusteltu». Sikäläisistä menetelmistä tiedetään, että niillä kuulusteltava saadaan laulamaan»kuin kanarialintu» juuri sitä, mitä kuulustelijat haluavat. Britannian»terroristipidätys» tuli sopivalla hetkellä sekä George W. Bushille että Tony Blairille, jotka molemmat ovat kasvavassa poliittisessa ahdingossa. Molempien johtajien ainoa oljenkorsi on terrorismin uhkan korostaminen, sillä»terrorismin vastainen sota» on molempien johtajien poliittisen vallan oikeutuksen lähde. Britannian sisäministeri John Reidin kovat lausunnot siitä, miten ihmisten on luovuttava kansalaisvapauksistaan, on syytä panna merkille. Murray päättää kirjoituksensa sanoin:»olkaa skeptisiä. Olkaa hyvin, hyvin skeptisiä.» Pidätykset tehtiin Yhdysvaltojen painostuksesta, välitöntä tarvetta ei ollut. Media on kiinnittänyt huomiota siihen, että pidätetyt olivat aivan tavallisia ihmisiä, eikä mikään viitannut terrorismiin. Yksi pidätetyistä, Umar Islam, oli Lontoon 7/7-iskujen sankari: hän auttoi silloin ihmisiä turvaan iskun kohteena olleesta bussista ja myöhemmin etsi mahdollisia muita pommeja poliisin kanssa muista busseista. The Guardian on kysynyt julkaistussa artikkelissaan myös, oliko ylipäänsä mitään terrorihanketta. Poliisi ei ole vahvistanut, että räjähteitä olisi löydetty. On kerrottu, että pommitarvikkeita sisältänyt laukku olisi löytynyt»metsästä». Tarkempaa tietoa sisällöstä ei ole annettu. Terroristien suunnitelma oli poliisin mukaan käyttää tatp:ia (triasetonitriperoksidi) lentokoneiden tuhoamiseen. Teorian mukaan terroristit olisivat salakuljettaneet koneisiin tatp:n raaka-aineita vetyperoksidia, asetonia ja rikkihappoa ja valmistaneet aineen lentokoneessa yhdistämällä aineet. Menetelmä voi kuulostaa yksinkertaiselta, mutta vain, jos ei tunne tatp:n valmistamisen yksityiskohtia. Terroristien olisi pitänyt ilmeisesti lentokoneen vessassa sekoittaa aineet, joiden on oltava alle viisiasteisia ja sen jälkeen kuivatettava seos kiteiksi, mihin väistämättä kuluisi tunteja. Merkittävään räjähdykseen tarvittaisiin ainakin 250 grammaa tatp-kiteitä. Koko väitetty pommintekomenetelmä vaikuttaa käytännössä mahdottomalta toteuttaa lentokoneessa. Mihin eu:ta ollaan Britannian viitoittamana viemässä? Brittikirjailija John Mortimer on arvioinut Edinburgin kansainvälisillä kirjamessuilla pitämässään puheessa, että Britannia on siirtynyt kansalaisoikeuksien osalta lainsäädännössään aikaan ennen vuotta 1215 ja Magna Cartaa. Haluaako Suomi seurata perässä? Kansalaisoikeuksien tuhoaminen yhden ainoan taikasanan»terrorismi» nojalla on kiihtyvä kehitys, ja tällä hetkellä Suomi on tuon kehityksen välikappale. Viranomaiset johtavissa eu-maissa, erityisesti Britanniassa, vaativat pitkiä, jopa rajoittamattomia pidätysaikoja terrorismista epäillyille. Vaaditaan myös kidutuksen laillistamista, kuten Britannian turvallisuuspalvelun johtajan Eliza Manningham- Bullerin lausunnoista on havaittavissa. Kidutus halutaan tosin toistaiseksi teettää alihankkijoilla. Viimeaikaiset»terroristipidätykset» ovat kerta toisensa jälkeen osoittautuneet poliittisesti motivoiduiksi pr-tempauksiksi. Kerrataanpa hieman: Huhtikuun 2005 Britannian»risiiniterroristien» oikeudenkäynti joutui myöntämään, että mitään risiiniä ei ollut olemassakaan, ja useimmat miehet vapautettiin. Vuosia aikaisemmin miehet oli pidätetty näyttävästi uutisoiden itse Osama bin Laden ja Saddam Husseinin Irak olivat propagandan mukaan myrkyttämässä Eurooppaa risiiniterroristien avulla. Colin Powell käytti»risiiniterroristien» paljastunutta solua Irakin sodan yhtenä perusteluna yk:ssa pitämässään esityksessä, joka myöhemmin paljastui kaikilta muiltakin osiltaan valheeksi. Suunnitelma kaapata lentokoneita Heathrowsta ja lentää ne päin Lontoon pilvenpiirtäjiä osoittautui sekin sepitteeksi. Kesäkuussa 2006 Miamissa pidätetyt miehet, joiden väitettiin suunnitelleen Sears Towerin räjäyttämistä, olivat mielenterveysongelmaisia. Heillä oli klubi eräässä varastorakennuksessa, ei aseita, ei rahaa, ei räjähteitä ja heidän ainut»al-qaida» -kontaktinsa paljastui fbi-agentiksi. Miten suomalaiset päättäjät saisivat terrorismista luotettavaa tietoa? Sitä ei saada suomalaisesta mediasta, joka toistaa kuuliaisena Yhdysvaltojen ja Britannian propagandaa. Tietoa ei myöskään saada»terrorismitutkijoilta», jotka niin ikään asettavat viranomaistiedon kaiken lähdekritiikin yläpuolelle. Varoittava esimerkki on puolustusministeriön teettämä Ulkopoliittisen instituutin tutkijan Toby Archerin raportti»kansainvälinen terrorismi ja Suomi». Terrorismista tarvitaan hallituksista riippumatonta tutkimusta, sillä terrorismi on tällä hetkellä poliittisesti hyödyllinen ilmiö lukuisalle joukolle sotaakäyviä maita. Ihmisiä pyritään hallitsemaan pelon avulla. Pelko salaperäistä terrorismia kohtaan saa kansalaiset tukemaan muuten epäsuosittua hallitusta. Suomi ei saa olla ajopuu tässä virrassa kohti poliisivaltiota. Hannu Yli-Karjanmaa Sami Yli-Karjanmaa Arto Kekäläinen Jorma Anttila Tapio Kuosma Ilkka Pönkänen Kaija Olin-Arvola Ruth Koskinen Christel Nyman Toimitus on lyhentänyt ja muokannut tekstiä. Kirje on kokonaisuudessaan julkaistu Internetsivulla Siinä ovat mukana myös tarkat lähdemaininnat, jotka on tilanpuutteen vuoksi jätetty tästä pois. 4 5/2006


10 10 Strategian lähtökohdat Suomalaisen elintarvikeketjun korkeatasoinen osaaminen Suomen korkeatasoista osaamista on suunnattava yritysten tarpeisiin ja suurempiin kokonaisuuksiin. Suomen Akatemian teettämässä elintarviketutkimuksen arvioinnissa (Academy of Finland 2/06: Food Sciences and Related Research in Finland ) tarkasteltiin 23 tutkimusosastoa ja -ryhmää Suomen yliopistoissa ja tutkimuslaitoksissa. Arvioitavien tutkimusalat kattoivat laajasti elintarvike- ja siihen liittyvät tieteet: Elintarviketeknologia ja bioprosessointi, turvallisuus ja mikrobiologia sekä ravitsemus- ja kuluttajatieteet. Akatemian arvioinnissa tutkimushenkilökunnan määrä oli vuonna 2004 yhteensä noin 450 henkilötyövuotta ja rahoitus noin 40 milj. euroa. Tämän lisäksi yrityksissä käytetään elintarviketutkimukseen milj. euroa/vuosi. Suomen Akatemian arvioinnin mukaan tieteen taso Suomessa todettiin kaiken kaikkiaan hyväksi. Erityisesti mainittiin korkeatasoinen ravitsemustutkimus sekä poikkeuksellisen korkeatasoinen elintarviketurvallisuus. Kehitettävinä asioina kansainvälinen arviointipaneeli näki muun muassa rahoituksen pitkäjänteisyyden sekä tutkimuksen keskittämisen suurempiin kokonaisuuksiin. Paneeli korosti myös pitkäjänteisen yhteistyön merkitystä kansanterveysja kliinisten tieteiden, ravitsemuspolitiikan, kuluttajien käyttäytymisen sekä maatalous- ja elintarviketeollisuuden välillä. T&K&K-strategiaa valmistelleen tutkimus- ja kehitystiimin arvioinnissa yksittäisistä osaamisalueista parhaimmiksi nousivat kansanterveystiede, ravitsemustiede, kliininen ja terapeuttinen ravitsemus sekä teknologioista turvallisuuteen liittyvä elintarvikepatogeeniosaaminen, probiootit ja suolistomikrobiologia sekä elintarvikkeiden rakenteen muokkaus.


5 8 KAIKKI VAUVAT TAHTOVAT SAVUTTOMAN ÄIDIN KAIKKI VAUVAT TAHTOVAT SAVUTTOMAN ÄIDIN 9 Miten paljon häkää tupakansavusta saa? Teollisuuden ilmansaasteet ja liikennepäästöt voivat aiheuttaa lapselle synnynnäisiä sairauksia, mutta tiesitkö, että tupakansavussa on häkää yhtä paljon kuin mitä tulee auton pakoputkesta? (5) Siksipä veren häkäpitoisuus on tupakoijilla moninkertainen liikenneruuhkan aikaansaamiin pitoisuuksiin mitattuna. Odottavan äidin tupakointi on lapsen kehitykselle monta kertaa suurempi riski kuin liikenteen päästöt. Kaupungista ei tarvitse muuttaa maalle mutta tupakointi pitää lopettaa! Sisäänhengitysilman häkäpitoisuuksia: (5) (PPM= Par ts Per Million) Raikas merenrantailma 0,06 0,5 Kaupunki 1 30 Tupakansavuinen huone Liikenneruuhka Tupakansavu Auton pakoputkesta tuleva savu


20 mattikorkeakoulutusta järjestävistä kaupungeista vain Kuopion väestömuutos oli positiivinen. Seuraavaksi siirryn tarkastelemaan Itä-Suomen läänin nykyisten maakuntien, silloisten läänien ammattikorkeakoulujen alkuvaiheita, suunnittelua ja kokeiluvaihetta. Pidän tätä tarkastelua tarpeellisena siksi, että nyt uudessa ammattikorkeakoulutuksen kehittämisen ja uudistamisen vaiheessa olisi syytä tuntea ammattikorkeakoulujen syntyvaiheet, silloiset onnistumiset ja mahdolliset epäonnistumiset. Menneen tunteminen ja siitä oppiminen on tärkeää menestystä luovien ratkaisujen aikaansaamisessa sekä yritys-erehdys- periaatteella työskentelyn välttämiseksi. Nyt käsillä oleva ammattikorkeakoulutuksen kehittämisen ja uudistamisen vaihe on vähintäänkin yhtä tärkeä ja haasteellinen kuin näiden korkeakoulujen käynnistymisen vaiheet. 4. Kohti ammattikorkeakouluja Ammatillisesti suuntautuvista korkeakouluista tehtiin Suomessa esitys jo vuonna Vuonna 1968 asetettu professori Pekka Ahosen johtama komitea esitti silloin, että teknilliset oppilaitokset kohotettaisiin insinöörikorkeakouluiksi. Ajatuksena oli, että niissä annettaisiin ylempiä ja alempia insinööritutkintoja. Esitys ei johtanut jatkotoimenpiteisiin, koska valmistelussa oli koko keskiasteen koulutuksen uudistaminen. Se käynnistettiin kokeilutoimintana vuonna (Jääskeläinen 2000) OECD:n maatutkijat arvioivat vuonna 1982 Suomessa harjoitettua koulutuspolitiikkaa. Ryhmä esitti nuorisoasteen koulutusta koskien yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen vahvempaa integraatiota. Ylemmän ammatillisen koulutuksen ratkaisuksi se tarjosi ammattikorkeakoulua. Suomessa ei päättäjien keskuudessa innostuttu näistä esityksistä, koska täällä katsottiin, että keskiasteen uudistus sisältää nämä elementit. (Salminen 1997) luvulla voimistui Suomessa keskustelu ns. ylioppilassumasta, kun ja luvulla voimakkaasti laajennetun lukioverkkomme vaikutuksesta ylioppilaiden osuus 18- vuotiaista kasvoi lähes viisinkertaiseksi. Ylioppilaiden jatkokoulutusväylä korkeakouluihin vaikeutui. Vuonna 1985 tämä näkyi niin, että korkeakouluihin tuli aloituspaikkoihin verrattuna yli nelinkertainen määrä hakemuksia. (Hautala 1993) Keskiasteen koulutuksen uudistamiseen liittynyt ylioppilaspohjaisen koulutuksen lisääminen keskiasteella ja korkeakoulujen sisäänoton laajentaminen 50 %:lla eivät purkaneet ylioppilassumaa. Vuonna 1987 asiantuntijat totesivat, ettei pelkkä koulutuspaikkojen lisääminen ratkaise ylioppilassumaa vaan tuo mukanaan mm. moninkertaisen koulutuksen ongelmia. Heidän mielestä tarvitaan koko peruskoulun jälkeisen koulutuksen rakenteiden uudelleen arvioimista. (Lampinen ja Savola 1995) Vuonna 1988 opetusministeriö asetti kolme työryhmää laatimaan visiota Suomen keskiasteen koulutuksen kehittämiseksi. Markku Linnan työryhmä esitti ammatillisten korkeakoulujen perustamista. Työryhmän esitys perustui VTL Osmo 21


19 dipullo käsissä, ja hän alkoi katsoa minua kuin himomurhaaja. Tyyne koetti istua matkalaukkujen päällä, aina torkahti ja oli kaatua lattialle nukkuvien sotilaitten sekaan. En voinut kuin hymyssä suin sitä näytelmää katsoa. Kersantti nousi istualleen ja katseli minua kuin aavetta ja piteli tyhjää limonadipulloa, niin kuin se olisi ollut kasapanos, jolla hän iskee minua päähän. Minua hymyilytti. Kersantti alkoi kysellä, kuka minä oikein olin. Hän uteli, olinko ilmestynyt joltain toiselta planeetalta pöydän kulmalle uupuneitten rintamasotilaitten sekaan. Tietenkin minä olin sotilaan silmissä outo näky, eihän minulla ollut kuin puolet nykyisestä painosta ja olin 18-vuotias. Kerroin, kuka olin ja mistä tulin. Sanoin olevani karjalainen Ilomantsista, lomamatkalla menossa sinne ja tulossa Hyvinkäältä. Olihan siinä aikaa. Minun junani oli lähdössä aamulla neljän aikaan, kersantin ja muiden nukkujien juna myöhemmin. Sanoin, että lomamatkan jälkeen olin menossa Dragsfjärdiin pensionaattiin pariksi kuukaudeksi kreivi Stenbockin lasten kanssa. Kerroin, että olin aatelisperheessä sisäkkönä ja tämän planeetan asukas niin kuin toisetkin. Kerroin syynkin, mikä minua pani hymyilemään, tuo joka niin tarmokkaasti koetti nukkua laukkujen päällä. Kersantti vaikutti sivistyneeltä, ja meillä oli paljonkin puheenaihetta. Emme esitelleet toisiamme, mutta kun minun ja Tyynen juna tuli, niin hän saatteli minut junalle ja laittoi osoitelapun käteen. Kersantti pyysi minua kirjoittamaan heti, kun olisi siihen tilaisuus. Kirjoitinkin pian hänelle, mutta kirjeeni tuli takaisin viikon kuluttua. Punakynällä oli merkitty: Vastaanottaja kaatunut. Minä toiselta planeetalta tullut en voinut enempää hänen kanssaan kirjeitäni vaihtaa. Silloin tunsin tosissani, että sota vei kenet halusi. Eihän minulla muuta tekemistä hänen kanssaan ollut, kuin että hän istui pöydällä, kertoi menevänsä rintamalle, ja minä istuin pöydän kulmalla. Sen kolmen tunnin aikana tunsin kuitenkin, että olin puheissa sivistyneen ihmisen kanssa. Minusta tuntui, että osa minusta meni mukana sinne, mistä ei ole paluuta. Eihän kukaan voi sanoa, miksi Suomi joutui pienenä maana suurvaltojen pelinappulaksi. Sota-aikana tuli usein niin sanotusti tuntemattomien sotilaitten kirjeitä. En vieläkään ymmärrä, mistä ne minun nimeni ja osoitteeni saivat. Minä yritin kaikkiin vastata, koskapa siellä tulihelvetissä tunsivat, että oli jossakin joku, joka muisti edes kirjeellä. Olihan siellä monenlaisia miehiä, joten annoin niitten ymmärtää, että tapaamisia ei tule. Jos joku sattui erehtymään rakkaussanoihin, niin heitin kirjeen menemään ja se loppui siihen. Minulla oli sodan alusta asti Kaarlo Isotalo kirjeystävänä. Hän sanoi, ettei koskaan kertoisi, mistä hän minun nimeni ja osoitteeni oli saanut. Hän kertoi vain, että oli levyseppä-hitsaaja Pohjanmaalta. Hänen kirjeensä olivat todella hienoja. Kerran sain mieleeni, että tätä kirjerallia oli syytä vähentää, enkä hänelle enää vastannut. Parin viikon kuluttua tuli kirje: Jos olet hengissä, niin kirjoita minulle. Silloin minä häpesin itseäni. Minä olin Riihimäellä turvassa, ja tuntematon kirjeystävä sotarintamalta voi näin minun kirjeitäni kaivata. Vastasin viipymättä. Hän oli varmaankin sama Kaarlo Isotalo, joka oli syntyisin Pyhäjoelta ja alkoi sodan loputtua Turussa kirjailijaksi. 17 Jatkosodan loppupuolella olin Joensuussa. Näytti siltä, että sota oli kääntynyt häviöksi ja venäläiset voivat olla koska tahansa Joensuussa. Minä läksin viemään enimpiä vaatteitani Kiuruvedelle, jossa äiti oli evakossa karjansa kanssa. Junamatkalla jouduin tosi kamalaan vaunuun, joka oli täynnä humalaisia saksalaisia kainaloissaan suomalaisia hyvin maalattuja naisia, jotka olivat ainakin yhtä humalassa kuin niitten sulhaset. Minulla oli kummassakin kädessä matkalaukku, eikä ainakaan siihen vaunuun jäämistä olisi viitsinyt edes ajatella. Näin erään ikkunan vieressä istuvan suomalaisen sotilaan. Se oli epäkohtelias kuin mikäkin, tosin se liikahti sen verran, että pääsin ikkunan ja sotilaan väliin. Minun taisteluani seurasi yksi saksalainen sotilas, jolla varmasti ei ollut viinaa eikä naista. Hän tuli suuren vaunun päästä minun avukseni, laittoi matkalaukut tavarahyllylle ja auttoi takin päältä, minkä jälkeen meni omalle paikalleen. Iisalmessa minulle tuli junan vaihto. Taas tämä kunniallinen saksalainen riensi minua auttamaan ja saattamaan toiseen junaan, kalautti kantapäät yhteen, kumarsi ja sanoi saksaksi näkemiin. Minä koetin vastata ruotsin kielellä. Tämä ei seuraansa kaupannut enkä sen enempää minä. Tunsin, että oli yksi ihminen vain ihminen. Liekö selvinnyt Lapin sodasta? Ja oliko tämä aatelismies? Ainakin hänen käytöksensä oli sitä luokkaa, että halusi näyttää, että on joku parempi. Tämä jäi mieleen lopuksi ikää. Olen myöhemmin tavannut saksalaisia. Ainakin ne ovat olleet tosi kunnollisia, etenkin eräs lääkäri.


6 Suomen aurinkoiset KESÄPAIKAT! Joutsa TEKSTI: SUVI SIMOLA JA MARIANNE OKSANEN Vaikka Joutsa on vain pieni noin 4000 ihmisen kunta, siellä sattuu ja tapahtuu kesäisin kaikenlaista. Paikkakunnalla järjestetään joka heinäkuu Joutsan joutopäivät, voit syödä mahansa täyteen silliä mansikoita, eikä se ole kaukana Jyväskylästäkään. Se sopii rauhaa rakastaville ja myös menoa haluaville. Joutsaa on tehty tunnetuksi sen joutenolo sloganilla, jonka voi bongata mm. kesän tunnetusta Joutsan Joutopäivät tapahtumasta, sekä paikkojen nimistä, jotka on nimetty joutenolo nimityksen mukaan. Luonto on myös osoitus siitä, mitä Joutsalla on tarjottavana. Lukuisia hiekkarantoja huuhtelee kirkasjärvinen Suontee. Ja vaikka Joutsa onkin suht koht vilkasliikenteinen paikka, valtatie nelosen varrella, on sen luonnon helmassa täydellinen rauha. Kesään kuuluu ehdottomasti uiminen, aurinko, kavereiden kanssa hengailu ja tietysti myös löhöily. Joutsan lähiseudun alueelta löytääkin monia uimarantoja, mutta keskustastakaan ei tarvitse kauas lähteä, ihan keskellä kylää sijaitsee suosittu ja vahdittu uimaranta, Uimala. Uimisen jälkeen tulee aina tietysti nälkä jolloin voi hakeutua vaikkapa Grilli-kioskille tai ihan oikeaan ravintolaan. Rahaa kannattaa varata myös muuhunkin kuin syömiseen, jos haluaa vaikka kierrellä kylän pienet ja myös vähän suuremmatkin putiikit ja kaupat. Käsityöläis-keskuksesta löytää paikallisten suunnittelijoiden tuotteita ja Tokmannilta voi ostella joka päiväisiä tavaroita. Menoa haluavat voivat kavuta 242 metriä korkeaan näköalatorniin ja poiketa vieressä sijaitsevaan villisikatarhaan sikoja katselemaan ja mansikoita syömään. Hyvän kunnon omaavan, ja miksei myös huonommankin, kannattaa ottaa osaa joutohölkkään, joka järjestetään joutopäivien yhteydessä. Siten saa ainakin nimensä paikalliseen Joutsan Seutu -lehteen (oli sijoitus mikä tahansa) ja kaverit kateellisiksi! Joutsenlammen vieressä sijaitsevalla Joutsan seudun turvaradalla voi päästellä rauhassa höyryjä ulos ja astua mikroauton rattiin. Iltaisin rauhoittumis- tai vain nukkumispaikka vaihtoehtoja on monia: voi vuokrata mökin kavereiden kanssa järven rannalta, mennä keskustan motelliin tai varata huoneen suuremmasta meno mestasta: Rantasipi Joutsenlammelta. Lähistöltä löytyy myös leirintäalue. Joutsenlammen ympäristö tarjoaa paljon ulkoilu mahdollisuuksia, varsinkin kesällä. Valittavana on mm. uintia, tenniksenpeluuta, minigolfia, lentopalloa yms. Joutsenlammella on mahdollisuus myös pitää hauskaa, biletyksen muodossa. Juhannuksen eli keskikesänjuhlan aikaan Joutsenlammen meno on kesällä vilkkaimmillaan. Hotelli ja sitä ympäröivät viekot ovat täynnä kesää juhlistavia porukoita. Veden päälle kasattu juhannuskokko tuo ihmiset rantaan ihastelemaan sen valtavia roihuja. Kokemuksesta voi kertoa, että ympäristöstä kerätyt pullot tuottavat kerääjälle melkoisen tasku- rahat. Myös juhannustaikoja varten tarvittavat raakaaineet saa hyvin kasattua ympäristöstä. Kesä huipentuu joka vuosi järjestettäviin Joutsan Joutopäiviin. Joutopäiviä on järjestetty jo hyvä tovi ja kesän 2005 juhla on järjestyksessään jo 34. Tämän tapahtuman keulahahmona toimii joutomies. Joutopäivät tarjoaa jokaiselle jotain. Shoppaajat saavat haastetta monien kojujen läpikoluamisessa siinä missä ruoan ystävät voivat herkutella tarjottavilla. Jopa taidetta on esillä sisätiloissa. Myös pienimmille kävijöille on tarjolla puuhaa mm. pomppulinna ja isommat voivat käydä vähän hurjemmissa tivolilaitteissa. Ostettavaa riittää vaatteista ja koruista aina pieniin piilopirtteihin. Ihasteltavana ovat olleet myös mm. paloautot. Tietenkin joutopäiviin mahtuu myös suuren luokan glamouria. Joutorockin esiintyjälista on joka vuosi hyvin vakuuttava. Luvassa on tänäkin vuonna Suomen artistien parhaimmistoa. Lisää siis Joutopäivät kesän kuumimpaan festarilistaasi! Tämä on kuuminta hottia! Joutopäivät pidetään Joutsan ytimessä heinäkuun toisella viikolla. Joutsasta löytyy siis jokaiselle jotakin. Perheen pienemmät voi viedä kotieläin pihaan ja huonon sään sattuessa voi uppoutua uusimpien elokuvien maailmaan Joutsan Kinossa. Kannatta siis unohtaa se mielikuva, joka monilla on, että pienissä kunnissa ei tapahdu mitään. Joutsa on oikea esimerkki elävästä kylästä! 6


5 Yksityisille ensihoito- ja sairaan kuljetuspalveluiden tuottajille alkaa syntyä sopimuksia sairaanhoitopiirien kanssa 5 Itä-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymää kutsutaan nykyisin tuttavallisemmin Sosteriksi. Hallinnollisten kuvioiden muuttuminen aiheutti myös sairaankuljetusyrittäjien sopimuksiin muutoksia. Esimerkiksi Juvan, Sulkavan ja Puumalan kansanterveystyön kuntainliitto purkautui. Noissa kaikissa kunnissa oli ja on edelleen yksityinen ensihoito- ja sairaankuljetuspalveluiden tuottaja. Sopimuskumppani yrittäjillä vaihtui ja aluksi heräsi tietysti kysymys, miten käy? Sulkavalaisyritys Ensihoito Kinnunen Oy on edelläkävijä sairaanhoi- topiirin kanssa solmituissa sopimuksissa. Lähialueella Juvan yritys teki sopimuksen oman kuntansa kanssa ja Puumalassa puolestaan sovittiin palveluiden tuottamisesta Etelä-Savon pelastuslaitoksen kanssa Itä-Savon sairaanhoitopiiri, eli Soster, tuli Ensihoito Kinnunen Oy:n sopimuskumppaniksi luonnollisesti siksi, että yritys toimii sen alueella sen sijaan, että muut mainitut yrityksen ovat Etelä-Savon sairaanhoitopiirin alueella. Soster hoitaa noin asukkaan sosiaali- ja terveyspalvelut osakaskunnissa sen mukaan, mistä ne haluavat maksaa. Tavoitteena tällä hallinnollisella uudistuksella oli jäsenkuntien väestön hyvinvoinnin ja terveyden edistäminen ja palvelujen turvaaminen sekä kokonaiskustannuskehityksen taittaminen. Soster halusi koota koko palvelu- ja hoitoketjun samaan organisaatioon taatatkseen saumattomat palvelut erikoissairaanhoidon, perusterveydenhuollon ja sosiaalipalvelujen välillä. Itä-Savon tilanne selkeytyi Yksityisen ensihoito- ja sairaankuljetuspalveluiden tuottajan asema ei uudistuksessa muuttunut. Kunnat määrittelevät itse, minkälaisen sairaankuljetuspalvelun ne ovat valmiita kustantamaan, mutta sopimuksen siitä tekee Soster. Suomen Sairaankuljetusliiton kantana on johdonmukaisesti ollut sopimusoikeuden ja päätäntävallan säilyttäminen kunnilla. Yrittäjä Pekka Kinnunen Sulkavalta sanoo, että sopimus on pitkälle samanlainen kuin terveyskeskuskuntayhtymän kanssa voimassa ollut. Kinnunen pitää tilannetta nyt oman toimintansa kannalta selkeämpänä kuin ennen. - Laatu parani ja vastuulääkäritoiminta pelaa sairaanhoitopiiristä eli Sosterista. Tehtävää hoitaa ensihoidon erikoispätevyyden omaava anestesiaylilääkäri Pekka Mononen ja hänellä on myös varamies. Koulutusta saamme tarvittaessa. - Seudun sairaankuljetustoiminta meni kokonaan uusiksi. Niissä kunnissa, joissa se hoidettiin terveyskeskusten tai kuntainliittojen omana toimintana, yksiköt siirtyivät Sosterille. Pelastuslaitoksenkin sairaankuljetus on sopimusssuhteista. Kyse on siis siitä, että kunnat ostavat nämä palvelut ja Soster tekee sopimuksen palveluntuottajien kanssa. - Ainakin minua kuunneltiin sopimusneuvotteluissa ja olen tyytyväinen, että Soster johtaa alueen ensihoitotoimintaa ensihoitosuunnitelmansa perusteella. Ei palveluiden tarve tällä alueella mihinkään vähentynyt. Kunnathan tekevät päätökset siitä, mitä ne haluavat ja jokaisella kunnalla on edustajansa sairaanhoitopiirin valtuustossa. Jonkin palvelun voi myös jättää ostamatta kuten Sulkava teki sosiaalipalveluiden suhteen, kertoo Kinnunen. Yrittäjien kannattaa kasvattaa neuvotteluvalmiuksia - Ei sairaanhoitopiirien kanssa sopimisessa ole mitään pelkäämistä. Täytyy tietää, mitä vaaditaan ja miten siihen vastataan. Ensihoito- ja sairaankuljetuspalveluiden tarvehan ei muutu, korkeintaan kasvaa. Tällaisessa terveydenhuoltopiirijärjestelmässä asioita vain katsotaan isommalla kaukoputkella kuin kuntakohtaisesti. Tällaisessa muutosaallokossa yrittäjältä vaaditaan johtamisen osaamista. Jos tilanteeseen on varauduttu ja tehty muutossuunnitelma, voi menestyä jatkossakin, pohtii Kinnunen. - SSK:ssa alueyhdistysten kannattaisi nyt ottaa kantaa oman seutunsa muuttuviin olosuhteisiin ja ilmaista halunsa kehittää ensihoitoa. Nyt tarvitaan positiivisia signaaleja päättäjille ja on syytä puhua muustakin kuin rahasta. Kinnunen tähdentää, että liiton jäsenyritysten kannattaa kasvattaa voimavarojaan mm. johtamiskoulutusta hankkimalla. Koska koulutuksessa opetetaan mm. neuvottelutaktiikkaa, siitä on yrittäjille huomattavaa etua, kun vastapuolella istuu usein lähes neuvottelemisen ammattilaisia. Nyt kannattaa tarttua onkeen ja turvata yritysten tulevaisuus ammattimaisella johtamisella. - Jouduttaessa uudessa tilanteessa neuvotteluihin yritysten toimintaedellytysten turvaamiseksi vähenevät luulot ja pelot, kun niiden tilalle tulee osaamista. Johtaminen on ammatti, sanoo Sulkavan sairaankuljetusyrittäjä Pekka Kinnunen lähti vuonna 2004 Jalasjärvelle suorittamaan henkilöliikenteen esimiestutkintoa ja sai samalla vihiä tulossa olevasta johtamisen erikoisammattitutkinnosta. Muutaman vuoden opiskeluputken päätteeksi Kinnunen voi todeta, että hänellä on uudenlaiset valmiudet yritysjohtamiseen sekä tekeillä uusi yritys työhyvinvoinnin valmennukseen. - Jos työntekijät voivat hyvin, voi yritys hyvin, tähdentää Kinnunen. - Siihen tarvitaan kuitenkin aivan oma strategiansa. - Pienessäkin yrityksessä täytyy olla johtaja. Johtamisen täytyy olla ammattimaista siten, että henkilöstöhallinto paranee. Yrityksen johtaminen ei ole pelkästään liiketoimintaa. - Tulee suunnitella, miten henkilöstöä johdetaan, painottaa Kinnunen. Hänen mukaansa hyvään johtamiseen kuuluu myös alaisten urasuunnittelu ja palkitseminen. Yrityksen toimintaa pitää voida kehittää samalla kun henkilöstöä sitoutetaan ja motivoidaan yritykseen. Kinnunen pitää näitä asioita tärkeinä mm. siksi, että pulaa hyvistä työntekijöistä on jo nyt ja pulan ennustetaan lisääntyvän lähivuosina. - Sanotaan, ettei henkilöstöllä tehdä bisnestä, mutta juuri sillä sitä tehdään, väittää Kinnunen. - Yrityksen henkilöstökoulutuksen tulee olla suunnitelmallista. Työntekijöiden kanssa on käytävä kehityskeskustelu kahdesti vuodessa ja kartoitettava itse kunkin koulutustarve. Nykyi- set monimuotokoulutukset sallivat, että työstä ei tarvitse olla pois, kunhan työvuorot säädetään sopiviksi. Alan kilpailu edellyttää johtamisen tehostamista yrityksissä Kinnusen koulutuspaikkana oli Jalasjärven Ammatillinen Aikuiskoulutuskeskus. Opetus oli suunniteltu keskiasteen johdolle ja yrittäjille. Opiskeluajaksi muodostui puolitoista vuotta. Sulkavaisyrittäjä kiittelee koulutuksen antamia lisävalmiuksia ja suosittelee sitä lämpimästi myös muille. Hän muistuttaa, että johtamiseen kuuluu kolme pääelementtiä: Ihmisten johtaminen, asiajohtaminen ja muutosjohtaminen. - Koulutus oli monivaiheinen ja siihen kuului kaksi näyttötutkintoa. Yrityksen kehittämishankkeen suunnittelu oli pakollinen osa opiskelua. Itsensä sai laittaa likoon täysin, mutta opetuksen laatu oli huippua. Kinnunen sanoo, että juuri nyt olisi myös sairaankuljetusyrittäjien aika opetella muutosjohtamista, koska paineet ovat alalla valtavat. Joudutaan sopeutumaan mm. yhteistyöhön suoraan sairaanhoitopiirien ja vastaavien kanssa. - Johtamisesta ei alallamme välttämättä ymmärretä kovin paljoa ja omatkin asenteeni ovat koulutuksen avulla muuttuneet voi sanoa, että eroa on kuin yöllä ja päivällä. Pieni ambulanssiyritys on yritys siinä missä suuremmatkin ja siihen pätevät samat johtamisen periaatteet. - Yrityksen täytyy kehittyä koko ajan ja varautua vastaan tuleviin haasteisiin, eikä verrata koko ajan tätä aikaa menneeseen. Jokaisella yrityksellä tulisi olla nykyajan muuttuvassa toimintaympäristössä tulevaisuuteen suuntaava merkittävä visio. - On syytä tehdä yrityskohtainen muutossuunnitelma, määritellä tavoite ja laatia aikataulu sen toteuttamiselle. - Toivon, että erityisesti nykyisessä kilpailutilanteessa alamme yrittäjiä hakeutuisi johtamiskoulutukseen. Sen seurauksena kasvaa osaamisen laatu ja määrä. Koulutuksesta kiinnostuneiden pitäisi kääntyä ensiksi paikallisen oppisopimustoimiston puoleen, neuvoo Kinnunen. AJ Vuoden 2006 sairaan kuljetusyrittäjäksi Sinikka Etelä erityisesti palvelemaan sairaankuljetuksen tarpeita. Sosiaali- ja terveydenhuollon hallinnon koulutuksen hän hankki käymällä 1,5 vuoden ajan iltaopiskelijana Kemissä. Valmistuminen tapahtui vuonna Lisäksi takana on mm. naisyrittäjäkurssi, joten pätevyyttä löytyy niin hoidollisiin kuin hallinnollisiinkin tehtäviin. Yritys työllistää kahdeksan vierasta työntekijää. Kempeleen kunnan kanssa on sopimus kahdesta autosta, mutta Kempele myy toisen työpanoksen Oulunsalolle. Yksi auto operoi Oulussa ja yksi on vara-autona muun kapasiteetin ollessa varattuna ja vara-autoa saatetaan tarvita mm. OYS:n siirtokuljetuksiin. Normaalin ensihoidon ja sairaankuljetuksen lisäksi yritys järjestää tilauksesta EA-harjoituksia, -koulutuksia, ja -päivystyksiä, sekä pr-tilaisuuksia. Kuljetuksia on vuodessa noin Yrityksen pohjana on Pekka ja Sinikka Etelän tekemä vuosikymmenten rakennustyö, mikä Pekan kohdalta päättyi viime vuonna yllättävään menehtymiseen. Yrittäjyys on Sinikan mukaan merkinnyt heille kaikkea, eli työtä, vapaa-aikaa ja koko perheen tulevaisuutta. Tulevaisuudessa vuoden 2006 sairaankuljetusyrittäjä toivoo pystyvänsä jatkamaan toimintaa vielä vähän paremmalla tasolla. Samalla hän toivoo myös päättäjiltä arvostusta. Vuosikymmeniä samalla paikkakunnalla yritystoimintaa harjoittaneena hän kokee kilpailuttamisen lähinnä arvostuksen puutteena. Hän muistuttaa, että sairaankuljetukseen liittyy muitakin arvoja kuin raha kuten jatkuvuus ja osaaminen. Yritys on osoittanut pyrkimyksensä olla luottamuksen arvoinen mm. osallistumalla SSK:n laatuprojektiin ja hankkimalla siihen kuuluvan sertifikaatin. Työn vastapainoksi ja pitääkseen kuntoaan yllä Sinikka Etelä pyrkii liikkumaan joka päivä joko aamulla tai illalla. Mökkeily ja kalastus kuuluvat osaltaan elämän rentouttavimpiin hetkiin. Sosiaalista puolta edustaa mm. Martta-toiminta. AJ


Toisinaan kaupassa kierrellessä sitä ihmettelee, miten ihmiskunta selvisikään olemassaolonsa ensimmäiset reilut sata tuhatta vuotta, aikana ilman nykyaikaista kemianteollisuutta. Tämä pohdinta on yllättävän hyödyllistä- olen esimerkiksi huomannut että tällaisia ajatuspolkuja seuraamalla päätyy sekä säästämään rahaa että elämään ihmis-ja ympäristöystävällisemmin.
Näin kesän korvilla, auringon alkaessa paistaa aina vain lämpimämmin, meille kaupataan aurinkorasvoja ja –suihkeita. Niitä on lätkittävä iholle runsaasti ja usein (mikä on tietenkin hyvä juttu valmistajien kannalta). Itse suojakertoimen lisäksi niissä on kaikenlaisia jännittäviä oheistuotteita kuten parabeeneja, mineraaliöljyjä ja silikoneja jotka tutkimusten mukaan ovat suoranaisen haitallisia ihmisille. Mutta ilman niitä ei pärjää. Jotenkin ihosyöpäfobiaa lietsovat huolestuneet ammattilaiset ovat onnistuneet unohtamaan lähes täysin kaikkein halvimman ja yksinkertaisimman ratkaisun tappajasäteitä vastaan: vaatteet. Pukeutuminen kevyisiin, hengittäviin mutta pinta-alaltaan riittäviin vaatteisiin -kuten maalaismekkoihin- suojaa ihon vähintään yhtä tehokkaasti kuin aurinkorasva. Vaatteiden toimintamekanismi ei edellytä niiden imeyttämistä ihoon, eikä ihmisellä voi olla pienintäkään epäselvyyttä siitä ovatko vaatteet päällä vai eivät. Mielettömän kätevää, eikö? Samoin, lähes kaikki kesähiusten ongelmat voi ratkaista joko hankkimalla kattavan sarjan kosteuttavia, suojaavia ja hoitavia kemiantuotteita tai sitten käyttämällä huivia tai muuta päähinettä. Lisätoimintona huivi suojaa hiuksia myös roskilta, yli-innokkailta puunoksilta ja tuulen tuiverrukselta.
Kylpyhuoneessa, keittiössä ja siivouskaapin syvyyksiin kurkistellessa tällaisia tulee pohdittua saman tien enemmänkin. Kuinka paljon kemikaaleja me käytämmekään tavallisena päivänä, lähes tiedostamattomasti? Tiedämmekö edes, mitä käyttämämme kemikaalit ovat ja ovatko ne haitattomia? Esimerkiksi suihkutuotteissa ja jopa hammastahnoissa yleinen natriumlauryylisulfaatti (sodium lauryl sulphate) on aine, jota epäillään syövälle altistavaksi. Ratkaisevia tutkimustuloksia ei ole, ja niiden puuttuessa ainetta voidaan surutta käyttää. Yleisen epäilyttävyytensä lisäksi sulfaatit ovat kemiallisesti liuottimia- ne räjäyttävät lian niin ihmisestä kuin kylpyhuoneen kaakeleistakin. Ihmisen tapauksessa, ne räjäyttävät mennessään myös ihon luonnollisen rasva-happovaipan. Vahinkoa voi sitten paikkailla voiteilla ja hoitoaineilla- eikä maksa kuin vähän lisää. Bonuksena kosteuttavien ainesosien ohella saa nahkaansa jälleen uuden annoksen vähän oudompia aineita.
Muttamutta...eikö kaikkea testata? Lyhyesti sanottuna: ei. Markkinoille pukataan vuosittain lukemattomia uusia yhdisteitä, ja tuotteiden turvallisuus tarkoittaa silloin väistämättä sitä että tuotteita pidetään turvallisina kunnes toisin todistetaan. Ympäristöterveyslainsäädäntöön on toki kirjattu kaikenlaisia kauniita ajatuksia, mutta se miten homma todellisuudessa toimii, on resurssikysymys. Jos tuoteturvallisuuden tarkkaan valvontaan ei ole resursseja, niin ei ole. Silloin valvonta nojaa satunnaisiin pistokokeisiin ja hälytystehtäviin joissa tuote vedetään markkinoilta siinä vaiheessa kun se on jo aiheuttanut kuluttajille dramaattista ja näkyvää haittaa. Ja onhan asiassa aina se taloudellinenkin puoli: turvallisuuden valvonta on pitkälti viranomaistoimintaa, siis veronmaksajien rahoilla kustannettua työtä, kun taas tavaroiden valmistaminen on yritystoimintaa, siis työtä joka tuottaa verotuloja. Tuoteturvallisuuden valvonnassa on siis osaksi kysymys oikean riskitason määrittelemisestä: toisaalta yritystoimintaa ei pidä hankaloittaa liikaa, toisaalta taas yritystoiminnallekin on pahasta jos asiakkaat kuolevat. Paljon lasketaan sen varaan että yritykset haluavat pysyä hyvämaineisina ja välttyä skandaaleilta.
Asialla on myös syvällisempi eettinen puoli. Turvallisuus- ja tehokkuustestit tarkoittavat eläinkokeita, ja lakisääteiset eläinkokeet ovat yleensä todella rankkoja. Sitä paitsi, useimmat uudet kemikaalit ovat pohjimmiltaan vain vaihtoehtoja jo olemassaoleville, kohtuullisen hyvin toimiville ainesosille ja tuotteille. Minun etiikan ymmärrykselläni on mahdotonta oikeuttaa tuhansien eläinten kiduttaminen hengiltä vain jotta kuluttajat saisivat ulottuvilleen vähän vaihtelua.
Useimmat arkiset kemikaalintarpeet tyydyttyvät yksinkertaisilla keinoilla. Tavallinen viinietikka, sooda ja lähikaupan aineksista valmistettu kotitekoinen saippua riittävät kotitaloudessa ihmeellisen pitkälle. Tietenkään ne eivät yleensä tuoksu ruusutarhan läpi virtaaville vuoripuroille, vaahtoa tai kupli. Mutta ei kai se tärkeintä ollutkaan? Eihän?


2014 Multimedia Expert • SM1. Kun Jami alkoi Neonia työstämään, tavoitteena oli tukevasti tehdyt asennukset, sekä jäätävän kova äänenlaatu sellaisella dynamiikalla ja äänenpainevaroilla, että riittää. Ensiksikin auto tulee vaimentaa, laitteiden tulee olla oikeasti kiinni, virran riittää, eikä yhtään huonoa kontaktia saa olla missään kohtaan järjestelmää. 2004 Noviisi Sound Only • EM6. A uto S ound 61 AUTOESITTELY KUSKI JA KULKINE KUSKI • Nimi Jami Skou • Ikä 39 vuotta • Paikkakunta Vantaa • Ammatti Turvalaiteasentaja • Muut harrastukset Keikoilla käynti, kuuloke kuuntelu (Beyer Dynamic DT 880 Pro) • Paras albumi Mahdoton yhtä mainita… Reign In Blood, North From Here, Destroy!, Venus Doom • Suosikkielokuva Sentenced Buried Alive DVD (jäähyväiskeikka 1.10.2005), Star Wars Saga KILPAILUMENESTYS • SM1. Kontin asennusten hallitsevin yksityiskohta on ehdottomasti ns. Kun ensimmäistä versiota kehitettiin, olivat midbassot ovissa ja subbasso hattuhyllyllä. Ristiriitaa tahi ei, taitoa on tehdä sen mukaan mitä haetaan. 4 • Auton vuosimalli 2000 • Tekniikka Perus kahden litran Amerikan Lada • Ulkoasu 17” ”maston121” vanteet ja pari tarraa. Uusin projekti Tämänkertaisen setin kokoonpanosta olin suurimmaksi osaksi vailla tietoa ja kokemuksia, joten mielenkiintoa auton tutkimiseen, kuvaamiseen ja ennen kaikkea kuuntelemiseen löytyi ämpärikaupalla. ointi. 2008 Advanced 5 • SM3. Jami on verhoillut kojelaudan sekä A-pilarit huovalla ja toisto on hyvä multimedialla. Ei toiminut sitten lähellekään halutusti, ovet rämisivät ja pikkuinen kahdeksantuumainen subbasso eivät. Varsinkin virran suhteen asiat haluttiin tehdä todella pedanttisesti, josta kertoo mm. tyhjään subwooferin asennuspaikkaan upotettu Jägermeifter-pullo asiaankuuluvine shottilaseineen. KIITOKSET Vanhemmat tallin lainasta. 2010 Advanced 7 • SM2. HIFIT • Ohjelmalähde Ampire BRX-100 • Näyttö Ampire AMX090-HD 9” • Signaaliprosessori Alpine PXA-H800 + RUX-C800 • Vahvistimet 3 x AutoStudio Quatro • Diskantit Rainbow Germanium Line GL-T26 • Midbassot Rainbow Germanium Line GL-W6 • Surround Rainbow Germanium Line GL-M3P • Subwooferi Rainbow Germanium Line GL-S10 • Muuta 3 x pikkuakut, paljon rautaa, akustointia.& vaimennusta... Kaikille Kivistö the talli Crew tyypeille Sekä tietenkin EMMA Finland kilpailijat & tuomarit!!! . Jami on kilpaillut mainitsemisen arvoisesti aikaisemminkin, katso esittelyt: BMW M3 (ASTM 01/2011) ja Peugeot TuoOuSix (ASTM 01/2013). 2015 KULKINE • Merkki ja malli Chrysler Neon vol. DSP-yksikön sekä ohjelmalähteen kaapelisarjojen modifointi siitä normaalista hiusta vain hieman paksummasta siimasta kuuden neliömillimetrin johdolle. 2013 Master Unlimited • SM2. oiminen, mutta yhtälailla takakontin kannen saranoiden modi. Jamin tuntien jano yllättää ja siitä voi kehittyä kriisi, jossa hätä ei lue lakia… . . Multimediassa pistemäinen äänilähde on optimi-tilanne ja taas stereokuuntelussa halutaan koko auton leveydeltä. 2015 Multimedia Expert • SM1. Tässä mallia siitä, miten ei esitellä tehtaan huopaverhoilua. 2012 Master Unlimited • SM1. 2010 Advanced 7 • EM. 2010 ESPL Master • SM2. Jamin yhdeksi tavaramerkeiksi on muodostunut toki se kojelaudan modi. Ei ole todellakaan helpot tavoitteet. . 2009 Advanced 7 • SM4. 2013 Multimedia Experienced 2.0 • SM2. Nämä ovat lasin alla, jossa on ohjeistuksena, että saa rikkoa vain hätätilassa. Miten sitä sitten lähdettiin hakemaan. Mestaruus on meriitti, jota ei tarvitse selitellä. Saaralle kaiken kestämisestä


10 10 1/2011 Avoimien ovien päivä Pohjois-Pohjanmaan Yrittäjien toimistossa Kyllikki Koskela muistelee: Kaksi merkittävää vuotta Kiiminkipäivien alkuajoilta Kiimingin Kotiseutu- ja ympäristönsuojelulautakunnan jäsenenä vuodesta 1977 lähtien ja järjestelytoimikunnan sihteerinä ollut, nykyisin Tuirassa Oulussa asuva, Kyllikki Koskela muistelee Kiiminkipäivien alkuaikoja. -Alkuaikoina Kiiminkipäivät järjestettiin kaksipäiväisinä elokuun loppupuolella. Lauantaina oli toripäivä, johon maataloustuottajat toivat tuotteitaan myyntiin. Toripäivänä oli myös muuta myyntiä ja erilaista ohjelmaa. Monesti kokki Jaakko Kolmonenkin vieraili päivillä ja hänen ideoimansa taisivat olla perunnankuorinnan SM-kisat, joita järjestetään edelleenkin. -Sunnuntaina oli Juhlajumalanpalvelus ja pääjuhla, jonka yhteydessä oli perinneruokailu. Tarjolla oli esimerkiksi palvilihasoppaa ja pöystilihaa. Pöystilihasta sanottiin, jos keitetyn paistaa, se makean maistaa, Koskela muistelee. Kaksi vuotta erityisesti mielessä Kiiminkipäivien alkuajoilta Kyllikki Koskelan mieleen on jäänyt erityisesti kaksi vuotta. -Vuosi 1978 oli merkittävä. Tuolloin teemana oli patsashanke ja taitelija Oskari Jauhiainen vieraili päivillä. Tuolloin oli käynnissä Haravatyttö-patsashanke ja silloin valittiin myös haravatyttöjä, Koskela muistelee. Vuodelta 1988 on jäänyt mieleen pyörätuolihaastekilpailu. Kisassa olivat mukana kunnanhallituksen jäsenet Kalevi Ilkka, Alvar Aitavaara, Erkki Urmala ja Kyllikki Koskela. Kirkkoneuvoston joukkueessa olivat kirkkoherra Heikki Karvosenoja, Aune Leinonen, Matti Huru ja Paavo Kuivamäki. Pyörätuolikilpailun yhteydessä testattiin pyörätuolilla pääsy kunnanvirastoon. Asko Kurki Kyllikki Koskela Pohjois-Pohjanmaan Yrittäjät muutti tammi-helmikuun vaihteessa uusiin toimitiloihin Oulussa. Uudessa osoitteessa Hallituskatu 21 tilaa työntekijöille on nyt huomattavasti enemmän kuin aikaisemmissa Toimitusjohtaja Marjo Kolehmainen sekä kaikki muut työntekijät kertoivat olevansa todella tyytyväisiä uusiin tiloihin ja toivottavat jäsenyrittäjät käymään siellä vierailulla ja tutustumassa. Maanantaina 14.3 järjestettiin avoimien ovien päivä ja tarjottiin iltapäivän aikana kaikille kävijöille kakkukahvit. Paikalla olivat kaikki työntekijät sekä luottamushenkilöitä muun muassa hallituksen varapuheenjohtaja Lauri Mikkonen Kiimingistä. Iltapäivän aikana kävi huomattava määrä yhteistyökumppaneita, eri yhteisöjä ja yrityksiä sekä jäsenyrittäjiä. Myös useita eri paikallisyhdistysten puheenjohtajia ja hallituksen jäseniä vieraili tutustumassa tiloihin. Valkokankaalla pyöri juuri ennen avoimien ovien alkamista julkistettu Pohjois-Pohjanmaan Yrittäjien, Taitajien Talo POHTOn ja Oulun Takomon yhteistyössä avaamien www-sivusto, minkä tarkoituksena on ruokkia alueemme hyvinvointia ja kasvua sekä lisätä yrittäjyyttä. Toisessa neuvotteluhuoneessa projektipäällikkö Tommi Sirviö ja assistentti Oulun Osuuspankin yrityskonttorin edustajat tulivat käymään neljän henkilön voimin. Onnittelemassa uusista tiloista myyntijohtaja Jouni Heikkinen, rahoituspäällikkö Sami Sanchez, yritysasiantuntija Jukka Hildén ja asiakkuuspäällikkö Eini Marin. Vieraita olivat ottamassa vastaan toimitusjohtaja Marjo Kolehmainen ja puheenjohtaja Jorma Kortesoja. Marita Kiviniemi esitteli sanoin ja kuvin yrittäjien omistajavaihdoshanketta. Heimo Turunen Kuvat Arto Raappana PPY:n varapuheenjohtajaa sekä Oulun Yrittäjien puheenjohtaja Jorma Ketolaa (oikealla) jututtamassa ODL säätiön Räty hankkeesta projektisuunnittelija Sanna Laine, Nuorten Ystävien Räty hankkeesta Riikka Lehtinen, Oulun kaupungista yhteisöyrityksen perustamisselvitys hankkeen projektipäällikkö Satu Kraattari-Manninen ja Oulun kaupungin projektiasiantuntija Sirkka-Liisa Mikkonen (Kiimingistä). Toimistoja yhdistävällä käytävällä PPY:n hallituksen varapuheenjohtaja Lauri Mikkonen Kiimingistä sekä PPY:n henkilökuntaa Jaana Helama, Sari Reinikainen-Laine, Kirsi Anttila ja uusin työntekijä Marita Kiviniemi sekä Oulunsalon Yrittäjien puheenjohtaja Katriina Rekinen.


8 8 käyttivät usein sylkykuppeja siinä syy siivoojan menettelyyn. Niinpä pidimme huolen siitä, että laiminlyötyyn kuppiin kertyi sisältöä. Kerran kun joku kavereista alkoi voida pahoin tupakointisession jälkeen, kehotimme häntä oksentamaan nimenomaan tähän kuppiin. Vahtimestari Oskari haksahti sitten varastamaan hedelmiä hallikauppiaiden varastosta, ja jäi kiinni. Hän oli käynyt tekonsa jälkeen viattomalla naamalla kysymässä samaisilta kauppiailta hedelmien hintaa. Olimme tyytyväisiä Oskarin poistumisesta kuvioista. Oskari ei todellakaan ansainnut sääliä. Kerrotaan, että hän oli juottanut vanhan talonmies Peltosen juovuksiin, ja hakenut sitten talonomistaja Hellemaan katsomaan, minkälaisessa kunnossa työntekijä oli. Lähtö tuli Peltoselle. Oskarilla oli kuitenkin yksi pehmeä kohta. Hän suosi veljeäni Mattia, jota kutsui Särkeläksi (elokuvan Särkelä itte mukaan). Kerran Oskari esti meitä tulemasta omaan porraskäytäväämme ehkä siitä syystä, että naapuritalossa asuvat Menosen pojat olivat joukossamme: Tämä ovi ei kuulu teille!. Yksi poikkeus kuitenkin oli: Särkelä saa tulla, jos tahtoo. Särkelä pysyi kuitenkin omiensa joukossa. Oskari jopa lahjoitti Matille oikean piipun vähemmän onnistunut lahja pikkupojalle. Hän myös opetti Matille, miten koulussa kartalta näytetään kotiseudun keskeiset nähtävyydet: "Tässä on Yyterin sannat ja saaterin ynnät, ja tässä on Lattomeren tie. Ja jollette usko, niin haistakaa pitkä paska". Peltosen jälkeen talkkariksi tullut Lehtosen Viljo eli Vili suorastaan kaveerasi meidän poikien kanssa, ja sovut säilyivät. Hän kertoi silloin tällöin juttuja kokemuksistaan sodassa autonkuljettajana. Kerran hän tuli yllättäen valloittamaamme kellarikomeroon epäillen, että siellä majailee ulkopuolisia käytävän kattolampusta kellarikomeroon vedetty sähköjohto paljasti meidät. Hän ei kuitenkaan välittänyt mitään nähtyään, että siellä olikin omaa väkeä. Niinpä saimme jatkaa talon tilojen ja sähkön hyväksikäyttöä. Hän jopa lainasi meiltä Cocktail- ja Kalle -lehtiä, jotka esittelivät paljasta pintaa. Onko teillä vielä niitä irstaita lehtiä?, hän kyseli. Lyseossa: Pärskä antoi Hallitalolle laiskat Aikanaan sitten onnistuin pääsemään Porin lyseoon (1950). Ystäväni Jussi pääsi sinne ennen minua, ja sitten hän jäi luokalleen, joten olimme samalla luokalla, kun seuraavana syksynä aloitin lyseossa. Luokalle jääminen ei ollut mitenkään tavatonta, eikä kovin suuri häpeä. Saman luokan aikaisemmin käyneet olivat eräänlaisia sankareita, joita matematiikan opettaja Tyyni Berg kutsui kantajääkäreiksi. Vuotta nuoremmat oppilaat katsoivat kantajääkäreitä ylöspäin. Tyyni Berg, "Pärskä" oli roteva ja käyttäytymiseltään sumeilematon opettaja. Yläluokkalaiset lauloivat penkinpainajaisissa hänestä jotenkin seuraavaan tapaan: Kun Pärskä-täti askelmalta askelmalle käy, niin koko talo keinahtaa, Mikki Hiiri-laulun sävelellä. Sanat kuvaavat hyvin hänen massiivista ilmiasuaan. Pärskän mielitermi osaamattomista oppilaista oli kovalla äänellä huudettu pässinpää!. Hän oli koulutukseltaan ylioppilas, ja oppilastoverimme Linnervuon Timo käytti hänestä tätä titteliä mainitessaan toiselle opettajalle, mitä matematiikan opettaja oli määrännyt. Opettaja oli vaivautuneen näköinen tästä nimikkeestä, mutta ei voinut mitään, kun titteli oli oikea. Pärskällä oli omintakeinen keino saada pojat oppimaan matematiikan sääntöjä ja teoreemia, nimittäin laiskanläksyt, lyhyesti "laiskat". Se tarkoitti, että sääntö piti kirjoittaa kymmenen tai jopa sata kertaa paperille. Joskus ne piti käydä pudottamassa hänen kotinsa postiluukusta.


15 suuren yleisön silmissä. Aktiivinen tiedottaminen onkin eräs niistä seikoista johon Werstas pyrkii kokoelmien kehitystyössään panostamaan. 15 Museon on mahdollista toteuttaa myös aktiivista kartuntaa ja ostoja, jolloin aloite esineistön hankkimiselle tulee museon taholta. Aktiivinen kartunta voi olla esimerkiksi jokin tiettyyn teemaan liittyvä keruuhanke. Tällöin museo informoi ihmisiä tarkasti siitä, millaista materiaalia se toivoisi museon kokoelmiin lahjoitettavan. Onnistuessaan aktiivinen kartunta täydentää museon kokoelmissa olevia puutteita erittäin tehokkaasti. Työväenmuseo Werstas pyrkii toteuttamaan aktiivista kartuntaa mahdollisuuksien mukaan, myös ostoin. Ostojen tekeminen on tosin erittäin haastavaa, sillä määrärahoja tähän toimintaan on käytössä hyvin rajoitetusti. Museoiden välinen yhteistyö ja kollektiivinen ymmärrys eri museoiden rooleista ja keruukohteista on eräs tärkeä kartunnan kehitystyön osa-alue. Suomalaisten museoiden tulisi käydä entistä enemmän dialogia keskenään keruusta ja sen kehittämisestä. Onhan selvää, että koskaan ei päästä tarkasti rajattuun työnjakoon, jossa jokaisella museolla olisi oma keruualueensa. Eikä tähän ole mielekästä pyrkiäkään. Sen sijaan yhteistyön ja tietynlaisen työnjaon kehittämiselle on paljonkin tarvetta. Asia korostuu nykyaikana, jolloin lähes kaikkien museoiden kokoelmat paisuvat ja varastointitiloista on huutava puute. Kokoelmapoliittisten ohjelmien ja niihin kirjattujen keruukohteiden esittely museoiden välillä on eräs erinomainen keino lisätä tietoisuutta yksittäisten museoiden roolista suuressa suomalaisessa museossa. Werstas pyrkii omalta osaltaan näyttämään esimerkkiä ja rohkaisemaan muita museoita entistä avoimempaan dialogiin koskien omia kokoelmiaan. 5. Esineprosessi 5.1 Esineen kulku kentältä osaksi museon kokoelmaa Esineprosessi kuvaa esineen siirtymistä kentältä osaksi museon kokoelmaa. Seuraavassa käydään lyhyesti lävitse Työväenmuseo Werstaan esineprosessi. A. Yhteydenotto Asiakas ottaa yhteyttä museoon tarjoten esinettä museon kokoelmiin. Hänet ohjataan kokoelmapäällikölle, joka tekee vastaanottopäätökset esinetarjouksista. Kokoelmapäällikkö haastattelee lahjoittajaa lyhyesti ottaen ylös perustiedot esineestä, sen taustasta ja kunnosta. Näiden tietojen perusteella kokoelmapäällikön on yleensä pystyttävä tekemään päätös siitä, otetaanko esine museon kokoelmiin vai ei. Tarvittaessa sovitaan asiakkaan kanssa tapaaminen, mikäli esine on nähtävä luonnossa ennen vastaanottopäätöksen tekemistä. Mikäli esine ei kuulu museon keruupiiriin tai sille on tiedossa soveltuvampi kokoelma jossain muussa museossa, voi kokoelmapäällikkö tehdä jo tässä vaiheessa kielteisen päätöksen esineen vastaanottamisesta ja informoida asiakasta asiasta. Toisaalta, mikäli esine on erityisen arvokas ja/ tai olennainen museon kokoelmien kannalta, voi kokoelmapäällikkö tehdä saman tien myös myönteisen päätöksen ja ottaa esine osaksi kokoelmia. Tavallisesti ennen päätöksen tekemistä kokoelmapäällikön on ensin kartoitettava museon kokoelmat. B. Kokoelmien kartoitus ja vastaanottopäätös Kokoelmapäällikkö kartoittaa kokoelmat ja tutkii, onko museolla vastaavaa esinettä entuudestaan kokoelmissa. Mikäli esinettä tai esineryhmää on jo riittävästi museon kokoelmissa, tekee kokoelmapäällikkö kielteisen vastaanottopäätöksen ja informoi tästä asiakasta. Mikäli taas esinettä ei entuudestaan ole ja se on museon kokoelmiin soveltuva, ottaa kokoelmapäällikkö esineen vastaan. Mikäli kyseessä on osto, tekee kokoelmapäällikkö ostopäätöksen prosessin tässä vaiheessa.


31 eivät koske yksittäisiä yrityksiä eivätkä edes toimialoja. Kyse on läpileikkaavista teemoista, jotka vaikuttavat lähes kaikkiin toimialoihin. Valintoja on jatkuvasti arvioitava kriittisesti. Suomen parhaimmat mahdollisuudet ovat innovaatioiden ja Suomen luontaisten raaka-aineresurssien uudenlaisessa hyödyntämisessä. Suomelle luontevasti sopivia ja valittuja painopisteteemoja, joita on kehitetty kansallisin toimin, ovat ainakin cleantech, biotalous ja digitalisaatio: Cleantech vastaa teknologian keinoin globaaleihin ympäristöhaasteisiin. Siihen liittyy esimerkiksi energiatehokkuus, materiaalien käytön tehokkuus, kierrätys ja päästöjen sekä laajemmin ympäristökuormituksen vähentäminen asiakkaille lisäarvoa tuottavalla tavalla. Biotaloudella tarkoitetaan taloutta, joka käyttää kestävästi uusiutuvia luonnonvaroja biopohjaisten tuotteiden, ravinnon, energian ja palvelujen tuottamiseen. Biotaloudesta odotetaan fossiilitalouden jälkeen talouden uutta aaltoa. Suomalaisten yritysten maailmanluokan osaaminen biomassojen jalostamisessa, vahva teollinen perusta ja Suomen runsaat metsävarat tarjoavat hyvän lähtökohdan biotalouden kehittämiselle. Digitalisaatio on lyömässä läpi lähes kaikissa tuotteissa ja palveluissa. Yhä useammat tuotteet ja tuotantolaitteet tulevat olemaan yhteyksissä toisiinsa tietoverkoilla. ICT ja automaatio tarjoavat uusia mahdollisuuksia liiketoimintaprosessien hyppäyksenomaiseen uudistamiseen. Suomella on hyvät lähtökohdat menestyä digitaalisen liiketoiminnan useilla osa-alueilla. Näille kasvun kärjiksi painottuville teema-alueille on yhteistä se, että ne ovat luonteeltaan horisontaalisia. Useilla eri toimialoilla voidaan kehittää näihin liittyviä tuotteita tai palveluita. Yhteistä on myös se, että ne edustavat globaalisti kasvavia markkinoita. Niihin perustuvien tuotteiden ja palvelujen kysyntä siis todennäköisesti kasvaa ja monipuolistuu myös tulevaisuudessa. Neljä siirtymää kasvuun Suomalaisen valmistavan teollisuuden merkittävä kasvu edellyttää onnistumista neljässä ns. siirtymässä. Teollisuuden tulee nykyistä paremmin: 1. päästä kiinni globaaleihin haasteisiin ja asiakastarpeisiin, 2. rakentaa innovaatioista todellista kilpailuetua ja 3. ottaa hallintaansa globaaleja arvoketjuja. 4. Suomen tulee kansantaloutena samanaikaisesti lisätä teollista kestävyyttään ja varmistaa arvon kanavoituminen kotimaahan. On selvää, että onnistuminen näissä riippuu yrityksistä itsestään. Julkinen sektori voi luoda toimintaedellytyksiä ja ehkä jossain määrin edesauttaa siirtymien toteutumista. TEM:n teollisuuspolitiikassa päähuomio tulee kohdistumaan teollisen yrityskentän uudistumiseen. Edellä lueteltujen neljän siirtymän toteutuminen on kuitenkin ensi sijassa yritysten vastuulla. 33


9 8 Ruoanvalmistukseen on hyvä valita maustamatonta lihaa ja kalaa, koska valmiiksi maustetuissa ja marinoiduissa tuotteissa on usein käytetty fosforilisäaineita. Itse maustettuja ja kypsennettyjä lihoja voi käyttää myös leivän päällä leikkeleenä. Liiallinen fosforin kertyminen elimistöön voi aiheuttaa ajan myötä luuston heikkenemistä. Lisäksi fosforin kertyminen altistaa sydän- ja verisuonisairauksille, koska elimistön liiallinen fosforipitoisuus aiheuttaa verisuonten kalkkiutumista. Liha, kana, kala, kananmuna, lihaleikkeleet ja maito sekä maitovalmisteet sisältävät runsaasti proteiinia eli valkuaisaineita. Näiden ruokaaineiden kohtuullinen määrä päivittäisessä ruokavaliossa on tärkeää hyvinvoinnille, mutta liian runsas proteiinin saanti on rasite munuaisten jäljellä olevalle toimintakyvylle. Munuaisten vajaatoiminnassa munuaisten kyky poistaa kaliumia elimistöstä on heikentynyt, jolloin kaliumia alkaa kertyä elimistöön. Kaliumin määrää ruokavaliossa vähennetään tarvittaessa, mutta yleensä kaliumia sisältävien ruoka-aineiden rajoittaminen on tarpeen vasta vajaatoiminnan myöhemmässä vaiheessa. Kaliumia on erityisen runsaasti perunassa, banaanissa, kuivatuissa hedelmissä, herukoissa, täysmehussa, suklaassa, pähkinöissä ja kahvissa, joiden käyttöä kannattaa ensimmäiseksi vähentää. Mineraalisuolaa (esim. Pan-suola, Seltin) tai sitä sisältäviä elintarvikkeita ei tule käyttää ollenkaan niiden runsaan kaliumpitoisuuden vuoksi. Liiallinen kaliumin kertyminen elimistöön voi aiheuttaa sydämen vakavia rytmihäiriöitä. Lääkehoito Kohonneen verenpaineen hoitaminen on tehokkain keino hidastaa munuaistaudin etenemistä. Verenpaineen tavoitearvo kotimittauksissa on alle 130/80 mmhg. Vähäsuolaisen ruokavalion noudattamisen lisäksi tarvitaan usein monen lääkkeen yhdistelmähoitoa, jotta tavoitearvo saavutetaan. Elimistön neste- ja suolatasapainon häiriintymi-


7 Esipuhe 7 uustuotannolta edellytetään uudenlaista vetovoimaisuutta, joka houkuttelisi niin kansainvälistä huippuosaajia kuin hyviä veronmaksajia. Vaatimukset monipuolisuudesta koskevat kuitenkin laajasti kaikkia sosiaalisia sektoreita. Helsinkiläisessä kerrostaloatlaksessa luodaan konkreettisten mallien avulla käyttökelpoista sisällöllistä perustaa. Sen avulla voidaan tehdä tietoisia valintoja eri kohderyhmien asumiselle ja laadulle asunnossa ja asuinympäristössä. Laadittu tutkielma on tilattu konsulttityönä Arkkitehtuuri- ja muotoilutoimisto Tallilta elokuussa Tutkielman ovat toteuttaneet arkkitehdit Pia Ilonen ja Minna Lukander sekä tutkija Ari Niska Helsingin kaupungin tietokeskuksesta, avustajana arkkitehti Mari Mannevaara. Tutkielma on osa Helsingin kaupungin Kerrostalojen kehittämisprojektia. Projektin tehtävänä on selvittää kerrostalosuunnittelun ja rakentamisen nykytilannetta, yksilöidä kehittämistarpeita ja menetelmiä, jotka toivottavasti johtavat konkreettiseen koerakentamiseen. Tutkielman toteutusta ovat kommentoineet kehittämisprojektiryhmän jäsenet Kirsi Mäkinen, Miliza Ryöti ja Riikka Karjalainen talous- ja suunnittelukeskuksen kehittämisosastolta, Harri Kauppinen, Tuomas Kivelä, Juhani Tuuttila ja Maria Mannisto kiinteistövirastosta, Sisko Marjamaa ja Ifa Kytösaho asuntotuotantotoimistosta, Hannu Litovuo rakennusvalvontavirastosta sekä Annukka Lindroos, Pertti Kare, Timo Vuolanto, Mari Siivola, Pekka Pakkala ja Riitta Jalkanen kaupunkisuunnitteluvirastosta. Lisäksi erillisissä tapaamisissa talven 2005 aikana suunnittelu- ja rakentamisprosessin eri vaiheiden toimijoita haastettiin keskustelemaan ja tuomaan näkökulmiaan tähän kehittämistyöhön (ks. lähteet/keskustelustudiot). Käydyt keskustelut ovat vahvistaneet käsitystä siitä, että kerrostalojen kehittymisen edellytys on entistä asukaslähtöisempi lähestymistapa. Helsingissä Pia Ilonen, Minna Lukander ja Ari Niska


53 Hydraulimoottoreita käytetään yleensä kohteissa, joissa niiden pyörimisnopeutta on voitava säätää. Käyttö on usein sellaista, jossa ajon aikana esiintyy massan kiihdytys, tasainen ajovaihe ja pysäytys. Moottoria on voitava usein ajaa edestakaisin pyörimissuuntaa vaihtaen. Käytön aikana voi esiintyä negatiivista kuormaa, jolloin moottorin on jarrutettava ja pidettävä karkaamaan pyrkivä kuorma hallinnassa. Suurimmat säätömahdollisuudet ovatkin järjestelmissä, joissa säätötilavuuspumppu pyörittää säätötilavuusmoottoria. Rakenteeltaan hydraulimoottorit voivat olla hammaspyörä-, siipi- tai mäntämoottoreita. Lisäksi ne voivat olla vakio- tai säätötilavuuksisia. 7.2 Hammaspyörämoottori Hammaspyörämoottoreita on kahta tyyppiä kuten pumppujakin eli ulko- ja sisäryntöiset mallit. Ulkoryntöisissä hammaspyörämoottoreissa pyörät sivuavat toisiaan ulkokehältään, kun taas sisäryntöisessä hammaspyörät ovat sisäkkäin. Ulkoryntöiset hammaspyörämoottorit ovat nopeakäyntisiä ja niiden pyörimisnopeusalue on r/min. Sisäryntöiset-gerotor-moottorit ovat keskinopeusalueen moottoreita ja niiden pyörimisnopeusalue on r/min. Toinen sisäryntöinen moottorimalli on ns. orbitaalimoottori, jonka pyörimisnopeusalue on r/min. Orbitaalimoottorille ei ole vastinetta pumpuissa. Ulkoryntöiset hammaspyörämoottorit ovat vakiotilavuuksisia ja eroavat pumpuista sisäiseltä rakenteeltaan. Niissä on ulkoinen vuotoliitäntä.ulkoryntöinen hammaspyörämoottori ei ole hydraulisesti tasapainossa. Moottorin käyntiinlähtömomentti onkin pieni ja sen käyntiominaisuudet pienillä kierroslukualueilla eivät ole hyvät. Moottoreita voidaan käyttää sekä avoimissa että suljetuissa hydraulijärjestelmissä. Gerotor-moottorit vastaavat rakenneominaisuuksiltaan sisäryntöisiä hammasrengaspumppuja. Ne ovat vakiotilavuuksisia moottoreita, joissa sisä- ja ulkohammaspyörät pyörivät toisiinsa nähden. Moottorin kierrostilavuus on melko pieni samoin kuin siitä saatava vääntömomenttikin. Orbital-moottori eroaa edellä olevasta gerotormoottorista siinä, että sen rakenteesta johtuen kukin hammaslovi täyttyy monta kertaa kierroksen aikana. Jos sisähammaspyörässä on kuusi hammasta ja ulkohammaspyörässä seitsemän, niin yhden kierroksen aikana täyttyy 42 hammaslovea. Näin sen kierrostilavuus on pumpun kokoon nähden suuri ja siitä saadaan suuri vääntömomentti. Moottorin käydessä sisähammaspyörä vierii staattorikehää pitkin, jolloin sen hampaat vuoron perään työntyvät kehän hammastiloihin 53


64 64 8 TUTKIMUKSEN ARVIOINTI JA POHDINTA 8.1 Opinnäytetyön kulku Opinnäytetyö on ollut useaan kertaan meidän molempien mielessä opiskeluiden alusta asti. Kiinnostavat aihealueet ovat eläneet opiskeluiden edetessä ja vielä opinnäytetyötä aloittaessakin aiheemme hioutui moneen kertaan. Lopulliseen aiheeseen päädyimme omien mielenkiinnon kohteidemme kautta kuunnelleen samalla opettajien pohdintaa aiheen valinnasta ja sen rajaamisesta. Opinnäytetyön ideointivaiheessa hyödynsimme olemassa olevia kontakteja Sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehiin, jotka pitivät kokemusasiantuntijuutta ajankohtaisena sekä yhteiskunnallisesti merkittävänä tutkimuksen kohteena. He ehdottivat yhteistyöorganisaatioksi AIJJOOS kumppanuushanke II:sta, koska hankkeella on hyväksi todettua kokemusta ikäihmisistä asiantuntijoina. Opinnäytetyöseminaariryhmässä aiheestamme keskustellessa päädyimme laajentamaan näkökulmaamme myös eri asuinyksiköissä asuviin iäkkäisiin, jolloin myös huonompikuntoisemmat iäkkäät tulivat osaksi tutkimustamme. Usein tämän aihepiirin tutkimuksissa on haasteena se, että ne käsittävät vain aktiivisten iäkkäiden joukon ja meidän tarkoituksemme oli nyt saada tutkimukseemme mukaan myös, ei enää aktiivista elämänvaihetta elävät iäkkäät. Kun olimme ottaneet yhteyttä AIJJOOS kumppanuushankkeen työntekijöihin, pyörähti tutkimus melko nopeasti eteenpäin ensimmäisen haastattelun merkeissä. Tässä vaiheessa opinnäytetyön tekoa ajatus työn etenemisestä oli kuitenkin vielä hieman sumuinen. Teoriaosuuksia olimme kirjoitelleet molemmat jo ennen haastatteluiden alkua, mutta niiden sisältö tarkentui koko opinnäytetyöprosessin ajan. Teoriaosuutta muodostui sivumäärällisesti melko paljon, mutta koimme sen merkitykselliseksi, myös tutkimustulosten laajemman ymmärtämisen kannalta. Ensimmäinen haastattelu tehtiin kesäkuun alussa Kauhavalla ja elokuun alussa teimme viimeiset haastattelut Ähtärissä. Vasta haastatteluita purkaessa alkoi tulla olo, että tästä se opinnäytetyö lähtee etenemään. Tässä vaiheessa meille oli myöskin selvinnyt kiristyvä aikataulumme; opinnäytetyömme tulikin valmistua kolmisen kuukautta suunniteltua aiemmin. Tämä aiheutti varmasti meille molemmille


67 Faktoihin perustuvien tilastojen, autojen ensirekisteröintien määrien, muiden ajankohtaisien asioiden ja autokaupan menestymisen lisäksi autoalan tiedotteissa tuodaan esille toisinaan ympäristöön liittyviä uutisia. 178 Autoala viestii erikseen kansalaisille ja omille sidosryhmilleen. Monissa tiedotteissa vähäpäästöisyyteen viitataan tiedotteen lopussa, kun varsinainen aihe on joku muu. Esimerkiksi vuoden 2001 tiedotteissa käsiteltiin autokauppaa, mutta tiedotteen lopussa todettiin tieliikenteen kokonaispäästöjen vähenevän, jos autokanta uusiutuu. 179 Tiedotteita julkaistaan monesti isoimmissa sanomalehdissä vuosittain noin kahdesta kuuteen kappaletta. Pääosa viestinnästä on sähköistä, ja esimerkiksi AuT:n internetsivuilta löytyy autoalaa koskevia erilaisia julkisia tilastoja, tiedotteita, julkaisuja ja tutkimuksia. Tiedotteiden lisäksi kampanjat on yksi tehokas keino tuoda esille asioita, joita halutaan tuoda julki tietylle kohderyhmälle tai suurelle yleisölle. Kampanjat voivat vaikuttaa mediajulkisuuden kautta myös poliittiseen päätöksentekoon. 180 Autoalan eri toimijat ovat tehneet yhteistyötä esimerkiksi erilaisissa tapahtumissa ja kampanjoissa, joissa käsitellään monesti päästöihin liittyviä asioita luvun lopulta vuoteen 2009 käynnissä ollut Auto. Sillä kulkee kaikki -kampanja oli ensimmäinen ja näkyvin autoalan tempaus, jossa tiedotettiin erilaisia ympäristö- ja päästöasioita sekä tuotiin esille autoteollisuuden vähäpäästöisiä innovaatioita. Auto. Sillä kulkee kaikki kampanjasta tuli myös autoalan näkyvä tunnuslause. Kampanjan tavoitteena oli tuoda esille uudempien autojen vähäpäästöisyys ja kumota samalla näkemyksiä saastuttavasta autosta. Projektissa olivat vetovastuussa ÖKL, AT ja AKL. Varsinkin kampanjan ensimmäisinä vuosina myös Autoliitto ja Neste Oil olivat mukana. Kampanja sisälsi lehti- ja tv-mainontaa, tiedotteita, esitteitä ja tiedotustilaisuuksia vuodesta riippuen. Osa autoalan tiedotteista ja esitteistä suunnattiin kuluttajille, osa erilaisille sidosryhmille ja poliittisille toimijoille. Autoala käsitteli ympäristöön liittyviä asioita ja 2000 luvuilla pääasiassa kampanjan aikana tiedottein, joita julkaistiin vuosittain noin 2 6 kappaletta. Useissa kampanjaan liittyvissä tiedotteissa ja esitteissä tuotiin esille, että tieliikenne aiheuttaa luultua pienempiä päästöjä moneen muuhun teollisuudenalaan verrattuna. 181 Sidosryhmille jaetussa vuoden 2002 opaskirjassa Tieliikenne ja ympäristö korostetaan 178 AuT toimintasuunnitelma 2013, Autokaupassa pientä elpymistä maaliskuussa, AuT tiedote Hansen 2010, Esim. AKL, Autotuojat, AL, Neste Oy, Suomen Tieyhdistys, ÖKL 1992,


4 rajattiin miehiin, jotka suorittivat varusmiespalveluksen vuoden iässä, aineistoon jäi miehen tiedot. Maksimissaan näitä miehiä seurattiin 13 vuoden ajan, vuosittaisia havaintoja koko regressiomalleissa käytetyssä aineistossa oli yhteensä Myös palveluksen kestoa koskevat tiedot ovat pääosin peräisin Tilastokeskuksesta. Tilastokeskus kerää pääasiallisen toiminnan määrittämistä varten tietoja varusmiespalveluksen alku- ja loppupäivämääristä. Näiden päivämäärätietojen perusteella on suhteellisen suoraviivaista laskea kunkin henkilön palvelusajan pituus. Muutamia palveluksen välillä keskeyttäneiden ja myöhemmin palvelustaan jatkaneiden henkilöiden havainnot on jouduttu poistamaan, koska palvelusaikojen laskeminen riittävän luotettavasti näille miehille ei ole mahdollista. Lisäksi muutamien henkilöiden kohdalla palvelusaikojen tallennusvaiheessa on tapahtunut ilmeisiä virheitä. Kaiken kaikkiaan palvelusaikoja koskevat tiedot näyttävät olevan huomattavan luotettavia. Tilanteita, joissa varusmiespalvelus näyttäisi päättyneen ennen alkamistaan tai tilanteita, joissa ensimmäisen palvelukseen astumispäivän ja viimeisen palveluspäivän väli on yli 400 päivää, on aineistossa vain n. 5%. Nämä havainnot on poistettu ennen aineiston muuta analyysiä. Puolustusvoimat toimitti otosjoukon varusmiesaikana suorittamien peruskoe 1:n tulokset, tiedot nykyisestä sotilasarvosta sekä aliupseerikoulutusta ja upseerikoulutusta koskevat tiedot tutkimusta varten Tilastokeskukseen. Tilastokeskuksessa tiedot yhdistettiin muihin rekisteritietoihin henkilötunnuksen avulla. Tämän jälkeen henkilötunnukset salattiin ja tällä tavoin tunnistamattomaan muotoon muunnettu aineisto luovutettiin tutkimusta varten käytettäväksi. Kaikki tutkimuksen empiiriset analyysit tehtiin Tilastokeskuksen tutkimuslaboratorion etäkäyttöyhteyden avulla. Tällä tavoin varmistettiin että luottamukselliset henkilötiedot eivät päädy Tilastokeskuksen ulkopuolelle. Tutkimuksessa varusmiespalveluksen pituuden vaikutusta arvioidaan regressioanalyysin avulla. Kutakin mielenkiinnon kohteena olevaa vastemuuttujaa (opsekelua, työllisyyttä ja vuosituloja) selitettiin erikseen kussakin iässä ikävuoden välillä. Regressiomallissa selittäviä muuttujia olivat kalenterivuosi, palvelukseenastumisikä, varusmiespalvelusta edeltävä koulutus, alokasaikana suoritetun peruskoe 1:n pistemäärä, varusmiespalveluksen pituus luokiteltuna kolmeen luokkaan (lyhyt 180 tai 240 päivää, keskipitkä 270 tai 285 päivää ja pitkä 330 tai 362 päivää), sekä varusmiespalveluksen pituuden ja syntymävuoden sekä varusmiespalveluksen pituuden ja palvelukseenastumisvuoden yhdysvaikutus. Mielenkiinnon kohteena on näistä lähinnä viimeinen. Tarkoitus on selvittää miten palveluksen pituuden vaikutus muuttui vuoden 1998 palvelusaikojen muutoksen jälkeen. Muita ajassa tapahtuvia, mahdollisesti eripituisen palveluksen suorittaneisiin eri tavalla vaikuttavia muutoksia kontrolloitiin lisäämällä aineistoon syntymäkohortin ja palveluksen keston yhdysvaikutus. Tutkimuksessa oli myös tarkoitus selvittää, onko varusmiesjohtajakoulutuksella itsenäinen vaikutus palveluksen jälkeisiin tuloihin tai ammattiasemaan, esimerkiksi esimiestehtävissä toimimiseen. Tätä voidaan luotettavasti mitata vain hieman myöhemmällä iällä. Tässä tutkimuksessa jouduttiin aineiston rajoituksista johtuen tarkastelemaan tilannetta vuotiaana. Suora vertailu varusmiesjohtajakoultuksen suorittneiden ja muiden varusmiesten välillä tuottaisi tässäkin tapauksessa harhaanjohtavia estimaatteja, koska varusmiesjohtajavalinnoissa käytetään hyväksi tietoja arvioiduista johtajaominaisuuksista, joilla todennäköisesti olisi vaikutusta työmarkkinoilla menestymiseen varusmiesjohtajakoulutuksesta riippumatta. Tällaisia sekä johtajavalintoihin että mahdollisesti työelämässä menestymiseen vaikuttavia tekijöitä voitiin vain osittain tutkimuksessa kontrolloida. Tämän osan olikin tarkoitus perustua varusmiesjohtajakoulututuksen valintakriteereihin. Aliupseerikoulutukseen valittavilta vaaditaan peruskokeessa minimipistemäärä 4 ja upseerikoulutukseen valittavilta minimipistemäärä 6. Vertaamalla juuri ja juuri tämän rajan alle jääneitä juuri


17 persoonallisuuden kokemukset, ajatukset ja tuntee elävät hänen ruumiissaan, ja ne vanhat kokemukset ovat olleet niin valtavat, että ne heräävät uudelleen eloon, ja silloin ihminen muistaa. Me voimme sanoa, että se muisti on elämän itsensä esille kutsuma, mutta tällainen tapaus on harvinainen. Lapsissa sitä esiintyy kuitenkin enemmän, kuin mitä yleensä huomataankaan. Tämä muisti tulisi kehittymään, jos vanhemmat alkaisivat pitää silmällä lapsiaan ja kuuntelisivat heidän sielunsa ääntä. Nyt sitä vastoin lapset tottuvat hyvin pian kääntämän huomionsa pois siitä seikasta. Vanhemmat eivät tässä asiassa tunne lapsen tajuntaa ensinkään eivätkä anna noille lasten kertomuksille arvoa, ja pian lapsi ne unohtaa. Tällaisessa tapauksessa on kuitenkin jälleensyntymismuisti toiminut, ja se johtuu siitä, että lapset eivät ole olleet niin kauan poissa taivasmaailmasta, etteivätkö he voisi vielä jotakin muistaa elämän kirjasta. Sitten tulee eteemme kolmas muistamismahdollisuus. Olisiko mahdollista jollakin keinolla herättää ihmisessä sellainen muistikuva, joka assosiaatiolain mukaan veisi ihmisen siihen tajunnan tilaan, jossa hän saattaa lukea elämän kirjaa? Sellainen keino täytyy olla. Sellaisia keinoja onkin olemassa ainakin kaksi. Mutta vaikka sanomme, että on pari sellaista keinoa, niin se ei suinkaan merkitse, että ne olisivat joitakin taikakeinoja, joita käden käänteessä saattaa hankkia. Ei, sillä ne keinot vaativat itse asiassa suurta työtä. Toinen keino on sellainen, että sen avulla johdetaan ihmisen tajunta vähitellen takaisin siihen tilaan, jossa se oli syntymien välisessä kuoleman jälkeisessä tilassa. Siinä on kysymyksessä jonkinlainen kehitysprosessi, ja taikakeinona on itse lanka, josta pitää päästä kiinni. Millä tavoin se tapahtuu? Voimme ottaa analogian jokapäiväisestä kokemuksestamme. Jos tahdomme muistaa, mitä olemme tehneet eilispäivänä, tai jos illalla tahdomme muistaa, mitä olemme päivän kuluessa tehneet, niin voimme käyttää kahta eri tapaa. Voimme muistella joko niin, että muistelemme, miten aamulla nousimme ja mitä sitten teimme, ja niin kuljemme hetki hetkeltä läpi päivän, tai sitten niin, että alamme illasta, ja siirrymme hetki hetkeltä taaksepäin muistissamme, kunnes olemme päässet koko päivän tapahtumat lävitse. Näin voimme helposti palauttaa mieleen eiliset tapahtumat. Mutta jos meiltä kysytään, mitä teimme päivälleen 10 vuotta sitten, niin sitä on meidän miltei mahdotonta muistaa, sillä ihmisen on jo vaikeata sanoa, mitä hän teki 10 päivää sitten. Mitä tein viime vuonna syyskuun 23. päivänä? Voidakseni palauttaa mieleeni tuon päivän tapahtumat minun täytyy saada kiinni assosiaatiosta, varsinkin jos tiedän, ettei syyskuun 23. päivään liity mitään sellaista, että olisin erikoisesti painanut muistiini tuon päivän. Jos ihminen ei ole tehnyt mitään erityistä tuona tiettynä päivänä, niin hänen on hyvin vaikeata muistaa sen päivän tapahtumia. Onko sitten olemassa mitään keinoa, millä voi päästä takaisin tuohon päivään? On vanha keino, jota on paljon käytetty. Se keino on, että menee päivä päivältä taaksepäin, että menee aina taaksepäin ja taaksepäin. Ei tarvitse muistaa, mitä on yöllä tehnyt, vaan menee päivä päivältä taaksepäin. Tämä on koettu vanha intialainen keino. Sama keino pätee, kun on kysymyksessä siihen tajunnan tilaan pääseminen, jota on koettu kuoleman jälkeisessä elämässä. Siihen tajunnan tilaan voi päästä menemällä muistissaan taaksepäin päivä päivältä alkaen nykyhetkestä. Hän tulee nuoruuteen ja lapsuuteen, mutta ei pysähdy siihen. Tämä ei tapahdu yhtä mittaa, sillä tämän keinon menestymisen ehto on siinä, että se tapahtuu yhä uudestaan, pieniä päivämatkoja kerrallaan. Tällainen muistin harjoitus ei ole yhden päivän työ. Se ei vie tulokseen yhden viikon tai kuukauden kuluessa, tuskin yhdessä vuodessakaan. Se on pitkällisen harjoituksen tulos. Intialaiset, jotka ovat aina olleet innostuneita henkisistä asioista, ovat näitä tutkineet. Siellä on ihmisiä, joogeja, jotka ovat uhranneet aikaa tuollaiselle mietiskelylle. He ovat päässeet takaisin lapsuuteen, joka on ollut aluksi kuin tyhjää. Mutta kun he eivät ole siihen pysähtyneet, vaan ovat kärsivällisesti edelleen muistiaan harjoittaneet, niin lopulta on muisti tullut niin kirkkaaksi, että se on voinut tunkeutua lapsuuden salaisiin, hämäriin tajunnan tiloihin. He ovat mennet aina vain kauemmaksi taaksepäin, siihen aikaan, jolloin ihminen on aivan kapalolapsi, ja sitten menneet syntymän portin lävitse takaisin ja niin edelleen, kunnes ovat saavuttaneet


49 49 KeyFrame-funktiokutsun rajoja. Lopputuloksena hyökkääjä pystyy suorittamaan haluamaansa koodia järjestelmässä. [72, 73, 75] Mozilla Firefox Interleaved document.write/appendchild Memory Corruption Tämä moduuli käyttää hyväkseen Mozilla Firefoxin (tässä versio 3.6.8) kasan ylivuotovirhettä. Virhe tapahtuu, kun selain ei onnistu kunnolla puhdistamaan syötteitä, jotka syntyvät DOM:iin lisäämisen ja document.write()-funktioiden välillä tapahtuvasta vuorovaikutuksesta. Moduulin toimiminen saattaa vaatia JavaScriptin kohteessa. Lopputuloksena hyökkääjä pystyy suorittamaan haluamaansa koodia järjestelmässä. [73, 75] Muistin haavoittuvuudet Internet Explorer Tabular Data Control ActiveX Memory Corruption Tämä moduuli käyttää hyväkseen Internet Explorerin Tabular Data ActiveX Controlin muistihaavoittuvuutta. DataURL:n parametrina syötetty pitkä URL mahdollista9a NUL-tavun kirjoittamisen taulukon rajojen ulkopuolelle, joka laukaisee muistihaavoittuvuuden CTDCCtl::SecurityCHeckDataURL-funktiossa. Lopputuloksena hyökkääjä pystyy suorittamaan haluamaansa koodia järjestelmässä. [72, 73] Firefox 7/8 (<= 8.0.1) nssvgvalue Out-of-Bounds Access Vulnerability Tämä moduuli käyttää hyväkseen Mozilla Firefoxin (tässä versio 8.0.1) muistihaavoittuvuutta. Virhe tapahtuu nssvgvalue-tarkkailijoiden (observer) käsittelyssä, jossa käytetty silmukka voi aiheuttaa pääsyn muistiin rajojen ulkopuolelta. Osoittimia poimiva mobserver ElementAt() -funktio ei tarkasta osoittimen oikeellisuutta, mikäli annettu osoitin on rajojen ulkopuolella. Jos nssvgvaluesta luo sellaisen tarkkailijan, joka poistaa elementtejä alkuperäiseltä tarkkailijalta, ja jos muistia manipuloidaan oikein, ElemantAt()-funktio saattaa poimia hyökkääjän tarjoaman osoittimen, joka mahdollistaa hyökkääjälle haluamansa koodin suorittamisen järjestelmässä. [72, 76] Muistipaikkaan viittaaminen vapauttamisen jälkeen Internet Explorer CSS SetUserClip Memory Corruption Tämä moduuli käyttää hyväkseen virhettä muistipaikkaan viittaamisessa Internet Explorerin HTML-koneessa (mshtml). Parsittaessa HTML-sivua, jossa on tietyllä tavalla muodostettu CSS-viittaus, syntyy muistihaavoittuvuus joka voi johtaa hyökkääjän koodin suorittamiseen. Ilmeisesti selain inkrementoi tahattomasti vtable-osoittimen osoittamaan määrittelemättömään osoitteeseen jossa on vtable-funktion osoittimia. Tämä johtaa siihen, että ohjelmalaskuriksi määräytyy osoite [vtable-0x30+1]. Lopputuloksena hyökkääjä pystyy suorittamaan haluamaansa koodia järjestelmässä. [72, 73]


6 JYVÄSKYLÄN KAUPUNKI 6 erityisten kustannusten korvaaminen sopimuksen voimassaoloaika perhehoitajan oikeus vapaaseen ja vapaan toteuttaminen palkkion maksaminen ja kustannusten korvaaminen vapaan ajalta perhehoitajan valmennus, työnohjaus ja koulutus jokaista hoidettavaa varten vastuutyöntekijä. Perhehoitajalle on järjestettävä toimeksiantosopimukseen kirjattavalla tavalla riittävä mahdollisuus saada tukea ja tavata vastuutyöntekijää. sopimuksen irtisanominen Toimeksiantosopimuksessa on tarvittaessa liitteenä: - selvitys perhehoidossa olevan henkilön oikeuksista, tukitoimista ja harrastustoiminnasta sekä näiden toteuttamiseksi tarpeellisista toimenpiteistä - suunnitelma perhehoidossa olevalle henkilölle järjestettävistä perhehoidon toteuttamiseksi tarpeellisista sosiaali- ja terveydenhuollon palveluista ja muista tukitoimista Perhehoidon käynnistyessä voidaan molemminpuolisesti sopia erikseen koeajasta, jolloin irtisanomisaika ei ole voimassa. Mikäli perhekoti tai siellä annettava hoito todetaan sopimattomaksi tai puutteelliseksi, kunta pyrkii perhehoitajalta saadun selvityspyynnön avulla ja esimerkiksi työnohjauksella tai muilla toimenpiteillä saamaan hoidon tason vaatimustensa mukaiseksi. Perhehoitajalain 5 :n 2 momentin mukaan jos puutetta ei korjata annetussa määräajassa tai jos puutetta ei voida korjata ilman kohtuutonta vaivaa tai kohtuullisessa ajassa, toimeksiantosopimus voidaan purkaa välittömästi. Tällöin myös maksut päättyvät välittömästi. 5. PERHEHOITAJALLE MAKSETTAVAT KORVAUKSET Perhehoidosta maksetaan perhehoitajalle hoitopalkkiota, kulukorvausta sekä erikseen harkittavaa käynnistämiskorvausta. Perhehoitajalaissa ( ja 3 ) määritellään palkkion (679,71 /kk vuonna 2014) ja kulukorvauksen (406,58 /kk vuonna 2014) vähimmäismäärät sekä käynnistämiskorvauksen enimmäismäärä (2887,51 vuonna 2014). Perhehoidon palkkiot ja kulukorvaukset tarkistetaan kalenterivuosittain Sosiaali- ja terveysministeriön kuntatiedotteen mukaisella indeksitarkistuksella. Hoitopalkkio on veronalaista tuloa ja se kartuttaa eläkettä. Kulukorvauksesta toimitetaan myös ennakonpidätys. Koska kulukorvaus ei ole perhehoitajalle todellista tuloa, saadaan sitä koskeva vähennys tehdä verotuksessa. Perhehoidon palkkioiden ja korvausten jakamisesta puolisoiden kesken voidaan sopia erikseen. Korvausten maksu perustuu pitkäaikaisen perhehoidon osalta sovittuun kuukausipalkkioon, josta vähennetään tarvittaessa perhehoitajan toimittaman poissaolopäiväilmoituksen mukaiset ateriamaksut. Lyhytaikaisessa perhehoidossa kor-


6 Skepsis ry hakee SIHTEERIÄ JA VIDEOKUVAAJAA Kiinnostaako tärkeä työ epäilyksen keskipisteessä? RYHDY SKEPSIKSEN SIHTEERIKSI! Työhösi kuuluu mm. jäsenrekisterin hoito, pöytäkirjojen pito, postitus, tilojen varaukset sekä erilaisten lupien, ilmoitusten ja hakemusten tekeminen. Verotustasi työ ei pääse sotkemaan, sillä palkkana jaamme kulukorvauksia ja täysin verovapaata kunniaa. Kerran vuodessa jäsenmaksujen postitustilaisuuden jälkeen tarjoamme illallisen erittäin hyvässä seurassa. SKEPSIS TARVITSEE MYÖS VIDEOKUVAAJAA. Työhösi kuuluu Skepsiksen luentotilaisuuksien kuvaaminen videolle ja niiden koostaminen siisteiksi klipeiksi yhdistyksen www-sivuille. Verotustasi ei tämäkään työ pääse sotkemaan, sillä palkkana jaamme em. kulukorvauksia ja täysin verovapaata kunniaa. Jos kiinnostuit, ota yhteyttä epäilemättä! Sihteeri Anna-Liisa Räihä: Puheenjohtaja Pertti Laine: Skepsis toimii HELSINKI 1. lokakuuta: Tutkinta paljasti suomalaiset ufoklassikot, konsultti Sami Laitala, tutkija Juha Kukkonen 5. marraskuuta: Vankkaa ja pysyvää tietoa, Skepsis ry:n puheenjohtaja Pertti Laine. Tilaisuuden jälkeen yhdistyksen syyskokous. 3. joulukuuta: Skeptikko-lehden 20-vuotisjuhlat. Huuhaa- ja Sokrates-palkintojen jako. Tieteiden talo, Kirkkokatu 6, klo TAMPERE 11. lokakuuta: Vaihtoehtohoidot ja puoskarilaki meillä ja muualla - paneelikeskustelu. Pääkirjasto Metso, Pirkankatu 2, iso Sali, klo 18- Kaikkiin Skepsiksen itse järjestämiin tilaisuuksiin on vapaa pääsy ja kaikki kiinnostuneet ovat tervetulleita! Tätä kirjoittaessani alkoi maailmanloppu, tarkalleen aamulla kello Cernin uusi LHC-hiukkaskiihdytin käynnistettiin ja nyt kiihdyttimessä syntyvät pienet mustat aukot imevät maapallon hyperavaruuteen. Näin ainakin uskoi entinen ydinturvallisuustutkija Walter Wagner, joka halusi kavereineen estää kiihdyttimen käynnistyksen haasteen uhalla. Cernin fyysikot ovat kuitenkin sitä mieltä, että jos LHC:n energia pystyisi luomaan edes pieniä mustia aukkoja, kosminen säteily olisi jo aikaa sitten synnyttänyt sellaisia. Minä puolestani väitän, että Cernin tutkijat ovat väärässä. Meillä kotona näitä mustia aukkoja esiintyy paljonkin. Ne imaisevat uskomattoman määrän tavaraa itseensä aina pikkuesineistä kuten avaimista jopa kokonaisiin huonekaluihin asti. Jotkin tavarat löytyvät myöhemmin aivan eri paikasta, mihin ne on jätetty. Tämä johtuu siitä, että musta aukko on menettänyt energiansa ja sylkäissyt kadonneet esineet takaisin. Sehän on Cernin kiihdyttimenkin tarkoitus, löytää kauan kadoksissa ollut Higgsin bosoni. Mitähän kamalaa sitten tapahtuu, jos sitä ei löydetäkään? Ilmeisesti siinä vaiheessa vielä suuremman kiihdyttimen rakentamisen asemesta pannaan tieteelliset mallit uusiksi; sellaistahan tiede on, alati uusiutuvaa. Homeopatia taas on taikauskoon perustuvaa tehotonta, uusiutumatonta hölynpölyä, jonka uskomukset pysyvät todisteiden puutteesta ja päinvastaisista todisteista huolimatta. Radio Ylen aikainen antoi elokuussa tilaa jopa neliosaiselle homeopatiaa käsittelevälle minisarjalle. Homeopatiaa esiteltiin ohjelmassa täysin vain sitä harjoittavien henkilöiden näkökulmasta. Minisarjan viidettä osaa, kriittistä ja oikeaa tietoa sisältävää asiantuntijan mielipidettä, ei tätä kirjoitettaessa ole lähetyksessä kuultu. Eihän tämä tietenkään ainoaksi huuhaaohjelmaksi jäänyt. Radio Suomen valtakunnan verkossa lähetettiin oikein kahden tunnin luontaishoitojen ilta -kontaktilähetys, jonka ainut tarkoitus oli ilmeisesti esittää huuhaahoidot varteenotettavina vaihtoehtoina eikä puoskarointeina. Toimittajillakin on sanan- ja mielipiteenvapautensa, oikeus sortua vaikka tämmöiseen kauhistuttavaan totuusrelativismiin. Yleisradiolla on kuitenkin julkisen palvelun velvoite, ja tällä ohjelmalla ei ollut ohjelmistolta vaadittavaa sivistävää luonnetta. Ylen ohjelmilta vaadittava monipuolisuus velvoittaa toimittajia hieman enemmän kuin iltapäivälehdet, ainakin oikaisemaan virheelliset tiedot. Homeopatia on kuulemma täydentävää hoitoa. Minä en yksinkertaisena ihmisenä ymmärrä, miten tyhjällä voi täydentää, mutta niin vaan täydentävistä hoitomuodoista puhuu jo ministeri Risikkokin ja LKL, Luontaislääketieteen keskusliitto, saa täydentää jopa kahdella jäsenellään STM:n asiaa puivaa työryhmää. Ministeriö siis näkee, että mm. homeopatiaa ja kukkaenergiaterapioita edustava järjestö on aivan vakavasti otettava taho sanomaan sanansa lakiehdotukseen, jonka tarkoitus piti olla haavoittuvimpien potilasryhmien suojelu puoskaroinnilta! LKL vaatii terapioittensa aseman vahvistamista Suomessa ja esittää niitä jopa KELA:n korvattaviksi. Kyllä tarvitaan taas lisää työryhmiä, kun kukkatippaterapeutille aletaan asettaa kelpoisuusvaatimuksia. Pyhä yksinkertaisuus! Sananvapaus, sitähän minä, kieli keskellä ja vähän poskellakin, saan toteuttaa omasta puolestani. Olen saanut jonkin verran kyselyjä, miksi Skepsis ry puuttuu lehdessään myös nettisensuuriin ja sitä myöten netin lapsipornokeskusteluun. Skeptikko-lehden artikkeleista vastaa päätoimittaja ja sensuuria käsittelevä juttu oli julkaistua otsikon keskustelua alla. Skeptikkona ja yksityishenkilönä kannatan sananvapautta ja vastustan ennakkosensuuria kaikessa muodossaan, ja näistä asioista pitää voida myös keskustella. Suomalaisen kustantajan ei pidä edes harkita Medinan Jalokiven julkaisemista suomeksi, se pitää julkaista! Tavataan yleisötilaisuuksissa, tulkaa juttelemaan. Lämmintä syksyä ystävien parissa! Kutsu Skepsis ry:n syyskokous 5. marraskuuta Tieteiden talo, Kirkkokatu 6, klo 18-20, luentotilaisuuden jälkeen. PERTTI LAINE Kokouksen ohjelma: Kokouksen avaus, valitaan kokouksen puheenjohtaja, sihteeri, kaksi pöytäkirjantarkastajaa ja kaksi ääntenlaskijaa, todetaan kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus, hyväksytään kokouksen esityslista, vahvistetaan toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä jäsenmaksun suuruus seuraavalle kalenterivuodelle, valitaan hallituksen puheenjohtaja ja muut jäsenet, valitaan kaksi tilintarkastajaa ja heille varatilintarkastajat, käsitellään muut kokouskutsussa mainitut asiat. 10 Skeptikko 3/2008 Skeptikko 3/


Jälkivasemmistolaisen anarkistisynteesin haluama vaihtoehto on yhä tekeillä. Sitä ei voi yksikään teoreetikko tai aktivisti väittää omakseen, koska se on projektina ollut ilmassa jo pitkään ennen kuin siitä alkoi tulla konkreettinen sarja ehdotuksia, tekstejä ja väittelyjä. Ne, jotka haluavat edistää tuota synteesiä, ovat saaneet vaikutteensa pääasiassa Espanjan sisällissotaa edeltäneeltä klassiselta anarkistiliikkeeltä sekä monista lupaavimmista 60-luvun jälkeen kehitetyistä kritiikin muodoista. Tärkeimpiä kritiikin kohteita ovat mm. jokapäiväinen elämä ja spektaakkeli, ideologia ja moraali, teollinen teknologia, työ ja sivilisaatio. Kritiikin muodot keskittyvät suoran toiminnan konkreettiseen leviämiseen elämän jokaiselle osa-alueelle. Institutionaalisten tai byrokraattisten rakenteiden luomisen sijasta ne tähtäävät mahdollisimman suureen kriittiseen tehokkuuteen jatkuvasti muuttuvassa toiminnan verkossa, mahdollisimman vähäisin myönnytyksin.


9 EUROOPAN INVESTOINTIPANKKI EIP:n terveydenhuoltoalan toiminta täysi-ikäiseksi lisen tärkeysjärjestyksen mukeisie je että niiden avulla pystytään perentemeen terveydenhueltopelvelujen ervee. Kutekin hekemuste arvieitaesse terkestellaan sen vuoksi seureevenleisie seikkoje: vaikuttaeke kustennuservie luotettevelte, enke hanke-esitys johdonmukainen, vestaake se pankin käsitystä kyseessä olevan järjestelmän tarpeista jne. Euroopan terveydenhuoltoalan perusrakenteiden nykyaikaistaminen EIP on sitoutunut leejentemaan teiminte-eluetteen je teimintense luennette terveydenhuoltoelelle. Yhteistyössä viranomeisten je muiden hankkeita teteuttavien tehojen kenssa se tulee edelleen osallistumaen Euroopen terveydenhuoltoelen perusrekenteiden nykyeikeistemiseen sekä jäsenvaltioissa että EU:n jäsenyyttä hakeneisse maisse. EIP tulee kehittämään erviointie koskevee otetteen edelleen kumppeniverkestonse evulle, veikkekin perusperieete - penkin sitoutuminen investointeihin, joille terveyden perantamista edistetään kustannustehokkaelle tevelle - pysyy muuttumattomana. Tulevaisuuden tärkein heeste on löytää tapoje, joilla ElPin varoja voideen kàyttââ kensallisten terveydenhuoltejärjestelmien tärkeimpinä pidettyjä alueita koskeviin hankkeisiin. Joissakin osisse Eurooppee seiraalasekterin nykyaikeisteminen en myös jetkosse tärkeää; toisisse osissa etusijelle en avohoidon infrastruktuuri, joka on tarpeen saireeloiden vuodepeikkojen tehokkean käytön varmistamiseksi. Tämän lisäksi tulee olemeen heesteite, jotke liittyvät hoitopeikkejen kehittämiseen, yleensä evoheidessa, yhä kasvevelle venhusväestölle, mielenterveysongelmiste kärsiville henkilöille je vemmeisille. Perusheiden ja erikeislääkärihoiden parempaa yhdentämistä on terpeen edistää, je terveydenheitee je sosieelihuoltoe on lähennettävä. Keiken keikkieen tämä en ElP:lle jännittävä tehtäväkenttä. Penkki eikeo lähestyä sita aveimesti Euroopan laajuisen terveydenhuoltoyhteisön tuella. Nicholas Jennett, Hankkeet ( , sähköp. EIP on sitoutunut laajentamaan toimintaaluettaan ja toimintansa luonnetta terveydenhuoltoalalla. EIP korottaa Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmään (ETF) vnrattit määrärahat 250 miljoonaan euroon. ETE on rahastojen rahasto, eli se tekee sijoituksia erityisiin pääotnasijoitusrahastoihin, jotka sitten tukevat sijoitiiksillatin kasvuhakuisten pienten ja keskikokoisten huipputekniikkayritysten pertistamista ja kehitystä Euroopan unionissa. Rahoitusjärjestelmä perustettiin vuonna 1997, ja sita hallinnoi Euroopan investointirahasto (EIR). ETF:n toiminnassa etusijalla on pk-yritysten käynnistysrahoitus, mutta pääomaa voidaan suunnata myös innovatiivisten yritysten kehittämiseen etenkin alueilla, joilla pääornasijoitukset ovat lähtcneet hitaammin käyntiin. ETF hankkii pääomasijoitusrahastoista yleensä 5-10 miljoonan euron vähemmistöosuuksia, kuitenkin enintään neljämieksen. ETF-rahastoon varatusta ensimmäisestä 125 miljoonan euron erästä on tähän mennessä käytetty 85 miljoonaa euroa. Ne on sijoitettu 19:ään eri pääomasijoitusrahastoon, joiden koko pääoma on yli I miijardi euroa. ETF:n pääomia välittävien rahastojen odotetaan tekevän sijoituksia investointijaksojensa aikana yli tuhanteen pk-yritykseen. Jos otetaan huomieen ETF:n sijoitusten vipuvaikutus, niin uudet investoinnit ovat arviolta 2 miljardia euroa. Euroopan teknologian rahoitusjärjestelmä on yksi ulottuvuus Amsterdamin toimintaohjelmaa (ASAP), jonka EIP käynnisti vuonna 1997 vauhdittaakscen työlli.svyttä edistävien investointihankkeiden rahoitusta. ASAP-ohjelmalla EIP pyrkii ennen kaikkea helpottamaan pk-yritysten riskirahoitusjärjestelyitä. Näihin rahoitustoimiin on tähän mennessä käytetty nein 750 miljoonaa euroa, joista ovat päässeet osallisiksi lähes kaikki EU-maat. Euroopan investointirahasto tekee noin 80 miljoonan euron sijoitukset omista rahoitusvaroistaan niiden varejen ohella, joita se hallinnoi EIP:n puolesta. Se hoitaa lisäksi Euroopan unionin puolesta rahoitusjärjestelmää, joka on erityisesti suunnattu vasta perustetuille tai alueellisille pääomasijoitusrahastoille, joiden toimintaan liittyy suurempia riskcjä. EIR:llä on käytettävissään Euroopan pääomasijoituksiin ja sijoitustoiminnan kehittämiseen kaikkiaan noin 500 miljoonaa euroa. EIR perustettiin vuonna 1994 ja on siten nuorin Euroopan rahoituslaitoksista. Sen emistajia ovat EIP (40 %), Euroopan unioni (.30 %) ja 75 eri rahoituslaitosta EU:n alueelta (30 %). Lisätietoja antaa Euroopan investointirahasto (Guido Pmd'homme, puh. (+352) , s-posti g.prudhommeiii'eiforg) tai EIP:n tiedotus- ja viestintäosasto (Sabine Parisse, puh. (+352) , s-posti: EIP TIEDOTE 3-I999 \ Sivu 9


1.1 Kirjeenvaihto
Suomen ja Naton välisen kirjeenvaihdon tarkoituksena on vahvistaa Suomen osallistuminen RS-operaatioon noin 80 henkilöllä. Suomen kontribuutio koostuu neuvonantajaryhmistä sekä lääkintä- ja muusta tukihenkilöstöstä. Tarkoituksena on, että joukot olisivat operaatiossa vähintään kuuden kuukauden pituisen ajan, jota voidaan pidentää. Joukkojen poisvetäminen vaatisi kuitenkin ilmoituksen asiasta Resolute Support -operaation komentajalle vähintään kolme kuukautta etukäteen, jollei muuta sovita. Kirjeenvaihdossa viitataan Naton ja Afganistanin väliseen SOFAan, jolla sovitaan tehtävät, vastuut ja operaation status, sekä Naton operaation suunnitteluasiakirjoihin, ja todetaan niiden, sekä niiden muutosten, sitovan myös Suomea.


2 2(80) YLEISPERUSTELUT 1 Johdanto Sijoitusrahastotoimintaa sääntelee siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 13 päivänä heinäkuuta 2009 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi, sijoitusrahastodirektiivi, 2009/65/EY (uudelleenlaadittu toisinto). Tähän direktiiviin on kodifioitu sijoitusrahastodirektiivi 85/611/ETY ja siihen sen antamisen jälkeen tehdyt muutokset. Sijoitusrahastodirektiivi on pantu täytäntöön sijoitusrahastolaissa (48/1999) ja Finanssivalvonnasta annetussa laissa (878/2008). Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/91/EU siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittavia yrityksiä (yhteissijoitusyritykset) koskevien lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2009/65/EY muuttamisesta säilytystoimintojen, palkka- ja palkkiopolitiikan ja seuraamusten osalta, sijoitusrahastodirektiivin muutosdirektiivi tai muutosdirektiivi, annettiin 23 päivänä heinäkuuta Direktiivi perustuu komission ehdotukseen (KOM(2012) 350 lopullinen). Direktiivi julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä 28 päivänä elokuuta Direktiivin noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset on hyväksyttävä ja julkaistava jäsenvaltioissa viimeistään 18 päivänä maaliskuuta Jäsenvaltioiden on sovellettava kyseisiä säädöksiä ja määräyksiä 18 päivästä maaliskuuta 2016 alkaen. Direktiivin tavoitteena on sijoittajien yhteissijoitusyrityksiä kohtaan tunteman luottamuksen lisääminen tiukentamalla säilytysyhteisöjen tehtäviä ja vastuuta koskevia vaatimuksia, parantamalla rahastoyhtiöiden ja sijoitusyhtiöiden palkka- ja palkkiopolitiikkaa ja ottamalla käyttöön sellaisia seuraamuksia koskevat yhteiset normit, joita sovelletaan sijoitusrahastodirektiivin tärkeimpiin rikkomuksiin. Seuraamuksia koskevat säännökset, joilla pyritään vahvistamaan yhteiset vähimmäisvaatimukset kansallisten seuraamusjärjestelmien yhdenmukaisuuden lisäämiseksi, on sisällytetty myös useisiin muihin viimeaikaisiin rahoitusmarkkinoita koskeviin direktiiveihin, joita ovat: 1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/36/EU, luottolaitosdirektiivi, oikeudesta harjoittaa luottolaitostoimintaa ja luottolaitosten ja sijoituspalveluyritysten vakavaraisuusvalvonnasta, direktiivin 2002/87/EY muuttamisesta sekä direktiivien 2006/48/EY ja 2006/49/EY kumoamisesta, 2) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/65/EU rahoitusvälineiden markkinoista sekä direktiivin 2002/92/EY ja direktiivin 2011/61/EU muuttamisesta, rahoitusvälineiden markkinat direktiivi, sekä 3) säännellyillä markkinoilla kaupankäynnin kohteeksi otettavien arvopaperien liikkeeseenlaskijoita koskeviin tietoihin liittyvien avoimuusvaatimusten yhdenmukaistamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/109/EY, avoimuusdirektiivi, arvopapereiden yleisölle tarjoamisen tai kaupankäynnin kohteeksi ottamisen yhteydessä julkistettavasta esitteestä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2003/71/EY ja direktiivin 2004/109/EY tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä annetun komission direktiivin 2007/14/EY muuttamisesta annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2013/50/EU. Luottolaitosdirektiivi on pantu täytäntöön luottolaitostoiminnasta annetussa laissa (610/2014) ja eräissä muissa laeissa. Avoimuusdirektiivin muuttamisesta annetun direktiivin täytäntöön panemiseksi tarvittavat lakimuutokset on vahvistettu tulemaan voimaan


Kaksikanavaisena tulos oli usein hyvä vain alempi alue korjattuna. Das Wohltemperierte Klavierin cembaloversion helisevä sointi terävine sävyineen ja siihen parhaimmillaan kuuluva mehevyys oli oivallisesti kasassa. Akustinen soolokitara jäsentyi selkeämmin, samoin rytmimusiikilla porukka saattoi pysyä paremmin koossa, ehkä siksi, että basson taso istui luontevammin muuhun. Iäkkäämmällä akustisella jatsilla, kuten Miles Davisin So Whatilla akustinen basso pysyi hienosti kurissa, ja tämä auttoi muita soittimia nousemaan paremmin esiin. Uudempi tuotanto, vaikkapa Paul Simonin Graceland oli jonkin verran paremmin koossa, eikä korjaus tuottanut häiritseviä sivuvaikutuksia. Akustisella pianolla, esimerkiksi Werner Bärtschin Rezitalilla korjaus tasasi hieman ääntä. Nyt kyse ei oikeastaan ollut parannuksesta tai toiston heikentymistä, sen myötä syntyi vain toisenlainen näkökulma musiikkiin.


Tytöt aamiaisen jälkeen läksynlukutunnille. Kävin katsomassa ihmettä, kun heidän huone oli hiljainen vaikka kaikki olivat siellä, eivätkä nukkuneet. Hipsin pois ja seuraavaksi sitten katsottiin kisakaaviot. Nuorille ennen näkemättömiä vastustajia. Ei voinut uskoa kun Titta saa vastaan Ruotsin Rim Mourahin. Olisiko aikaisemmista, viimeisistä viidestä isosta turnauksesta kolmessa hän ollut avausvastustaja. Tuolla arvonta suhdeluvulla voittaisi jo lotossakin jotain. Aikataulu ongelmia meille tulee kun päällekkäin sarjoja käydään. Siksi kaikki laittoivat ylös omien sarjojen aikataut, mikä lohko, mikä tatami, vyön värit, montako matsia välissä jos pääsee toiselle kierrokselle vaihtuuko vyön väri vai ei jne.. pikkuasioita joita en varmasti minä muista kun hässäkän keskellä tullaan kysymään.


En tiedä miksi, mutta joskus ihmisillä on kova tarve kritisoida kaikesta mahdollisesta. Hakeuduin itse yksityiseltä puolelta julkiselle puolelle töihin aikoinani siksi, että ei paljon enää kiinnostellut auttaa suuryrityksiä rikastumaan. Olen töissä ministeriössä eli joudun työskentelemään myös sellaisten hankkeiden eteen, joihin en itse usko, mutta jotka ovat kuitenkin hallitusohjelmassa. Mikäli joskus satumme ystäväpiirissäni keskustelemaan työn merkityksellisyydestä, saan aina joltain kommentteja siitä, miten työni ei nyt pelkkää yhteiskunnan parantamista ole. Se on täysin totta, mutta emme me kaikki voi mennä töihin kansalaisjärjestöihin ajamaan 100% omaan agendaan istuvaa asiaa. Suurimmaksi osaksi koen, että työlläni on merkitystä ja saan aikaiseksi edes vähän paremman maailman.


Tuusulan VPK:ssa hän on aktiivisin, koska se on hänen kotipaikkakunnallaan. Omaa porukkaa ikävä Kotipalokunta Vesalaiselle on Korso, jonne hän meni kymmenvuotiaana. Hän on NouHätä!-kampanjan lähettiläs ja ohjausryhmän jäsen 16:tta vuotta. Siellä hän on myös hallituksen jäsen. Loppu-uransa hän toimi palotarkastajana. ”Olen päässyt siitä yli, mutta oli kyllä pirun ikävä sitä työtä ja porukkaa, jonka kanssa teimme niin valvontakuin turvallisuusviestintätyötä.” Vesalainen näkee, että pelastusalan järjestöt tarvitsevat lisää jäseniä, mieluummin uusia, koska ikääntyneet jäävät kokonaan pois toiminnasta. Pelastustarvikkeet PALOJA PELASTUSKALUSTON erikoisliike vuodesta 1967 Liipasintie 8, 70460 KUOPIO p. ”Olen niin onnellinen, kun olen saanut tehdä SPEKin projekteja. 017-368 4000 | www.peltaco.com mukana kolmessa VPK:ssa, Leppävaarassa, Korsossa ja Tuusulassa. Palomiehen töitä hän teki aina vuoteen 2001. Enää hän ei ikävöi takaisin työmaalle, mutta toista oli eläkkeen alussa. Kuopion juhlavuosi 2016 oli tärkein, oli tarkoitus saada osallistujia enemmän kuin koskaan, ja saimmekin.” Vesalainen aloitti työt pelastusalalla vuonna 1973 kesämiehenä Vantaan kauppalassa. Ainahan lapset ja nuoret ovat tykänneet punaisista autoista, jotka pitävät meteliä mennessään.” Vesalainen on aktiivinen tekijä myös Suomen Pelastusalan Keskusjärjestössä. Työ SPEKissä merkitseekin paljon. ”Toiminnallisuus vetosi. 017 264 7220 myynti@savonpalokalusto.fi www.savonpalokalusto.fi Pelastamisen ammattilaisille RESCA RESCARI OY www.rescari.fi • 040 5950 164 • Tarkastukset • Kalibrointi • Uudet mittarit Suositeltava tarkastusväli 5 vuotta. Vuonna 1976 hän siirtyi Tuusulaan sijaispalomieheksi. Eläkkeelle jääminen oli Risto Vesalaiselle kova paikka, mutta järjestötoiminta on tuonut hänen elämäänsä sisältöä.. NouHätä!-lähettiläänä aktivoin laitoksia ja sivistysvirastoja osallistumaan. Eläkkeelle hän jäi vuonna 2015. Hänellä olisi substanssia, hän osaa sen homman.” Teksti ja kuva: Kaisu Puranen . Toivoisin myös, että veteraanityötä arvostettaisiin enemmän.” Vesalainen ehdottaa, että veteraanija valistustyön voisikin yhdistää. ”Vuorotyö kävi raskaaksi, oli jo aika saada viikonloput vapaaksi. Hän halusi palomieheksi jo pienenä. ”Palopapalla olisi erilainen tatsi, vakuuttava, rauhallinen ja turvallinen. Maha oli täynnä palomiehenkin hommia.” Turvallisuusviestintä on aina ollut Vesalaiselle tärkeä osa työtä. SÄTEILYMITTAREIDEN tarkastukset Kartanonkatu 6, 70700 Kuopio Puh. Hän on ollut mukana jokaisessa NouHätä!-kilpailussa tavalla tai toisella. Ehkä pitäisi pystyä tarjoamaan enemmän toimintaa, joka oikeasti kiinnostaa. ”Siihen on etsitty lääkettä. Palotarkastajana hän saattoi tehdä puolet kouluttajan ja puolet palotarkastajan töitä. Veteraanit voisivat esimerkiksi käydä päiväkodeissa kertomassa palomiehen ammatista