6 curly-kolumni Positiivinen elämänasenne tukee mielen hyvinvointia, sanoo Maria Yeesistä. Optimistinen asenne saattaa alkaa ärsyttää muita, sillä on tiettyjä asioita, joista ikäänkuin kuuluu valittaa. Olen huomannut, että toisinaan muiden kertoessa huonoista päivistään alan etsiä tilanteesta positiivisia puolia ja näin ärsyttää heitä, kun en lähde valittamaan asiasta heidän kanssaan. Toivoisin, että ihmiset voisivat tulla onnellisiksi yhtä pienistä asioista kuin mistä he ärsyyntyvät. Kaikella on kaksi puolta, mutta monilla on tapana tarttua kiinni niihin asioihin, jotka saavat huonolle tuulelle. Positiivinen elämä on paljon helpompaa, eikä siihen tarvita kuin pieni asennemuutos. Miksi meidän on niin vaikeaa olla positiivisia? Me nuoret voisimme vaikuttaa omaan ja muiden elämään olemalla hitusen positiivisempia ja nauttimalla elämän pienistä iloista. Yeesi tarjoaa ratkaisun tähän ja lähettää hyvän mielen viruksen leviämään! Yeesi on Suomen ensimmäinen nuorten perustama mielenterveysseura, jossa nuoret itse toimivat mielen hyvinvoinnin edistämiseksi. Yeesi tarjoaa nuorille tietoa ja taitoa mielen hyvinvoinnista ja sen vaalimisesta sekä ottaa kantaa nuoria koskeviin asioihin. Yeesin toiminnan kohderyhmänä ovat tavalliset nuoret. Toiminta perustuu vapaaehtoisuuteen ja tärkeänä vaikuttamiskanavana toimii sosiaalinen media. Kävelin eräänä päivänä ympäri Rautatientoria ja päätin valita viisi ihmistä, joille hymyilisin ja katsoisin, kuinka moni hymyilee takaisin. Tulos ei ollut häävi: kolme heistä katsoi minua kuin hullua, ja kaksi käänsi katseensa kaukaisuuteen heti huomatessaan, että oikeasti katsoin heitä silmiin. Vielä Elielinaukiolla yritin saada hymyä pysäkillä istuvalta keski-ikäiseltä mieheltä. Tämä jäi tuijottamaan minua pitkään, mutta hymystä ei irronnut poskilihaksen nykäystäkään. Suomalaiset tunnetaan maailmalla melankolisena kansana, eikä minulla ole epäilystäkään, miksi. Meiltä ei vain luonnistu optimistinen asenne. Myöhästyville linja-autoille ei anneta anteeksi, eikä yleisillä paikoilla liian äänekkäästi puhuvia katsota hyvällä. Säätä kirotaan aina oli se sitten lämmin, kylmä, kuiva, märkä tai tuulinen. Itse nautin siitä kärsimyksestä, minkä syksyinen pohjoistuuli ja jäinen tihkusade saavat aikaan rankan koulupäivän jälkeen odottaessani ainoata kotiin vievää linja-autoa, joka on vähintään 15 minuuttia myöhässä. Ajattelen vain kuinka ihanalta tuntuu päästä kotiin lämpimään, vaihtaa kuivat vaatteet ylle ja istahtaa juomaan kahvia. Sosiaalisessa mediassa olisi paljon mukavampi lukea ihmisten rakkaudesta kodin lämpöä kohtaan kuin ainaisesta vihasta sateeseen, tuuleen ja kylmyyteen. Ei ne säät valittamalla miksikään muutu. Eräänä iltapäivänä ruuhkabussin väsyneessä ja kireässä tunnelmassa näin pienen valonpilkahduksen. Bussikuski, jolla oli 70-luvun tyyliset valtavat silmälasit voimakkailla vahvuuksilla, oli teipannut linja-autoon itse tekemiään kylttejä. Kylteissä oli pieni tarina kuskin lapsuudesta ja silmälaseista, joista häntä oli kiusattu. Kyltin lopussa oli ytimekäs viesti: Aina ei ole hymyilyttänyt, mutta bussissa saa hymyillä! Ja minähän hymyilin. Teksti ja kuva: Maria Hemming, 17v. Kirjoittaja tekee Yeesissä vapaaehtoistyötä kirjoittamalla lehtiartikkeleita. Lisätietoja osoitteista: 6 CURLY 3 4/2012


6 SATHY vieraana Ruotsissa SATHY ry:n edustajia kutsuttiin vierailulle Ruotsiin usean yhdistyksen toimihenkil i- den taholta ja niinp p timme l hte matkaan. Vietimme Ruotsissa muutaman p iv n huhti- toukokuun vaihteessa, jona aikana p simme tutustumaan Ruotsin amerikanbulldoggi- ja amerikanpitbullterrieri-yhdistyksiin. Lis ksi saimme kontaktin auki muutamaan ruotsalaiseen amerikank pi terrierin omistajaan! Linda Johnson, ABS:n puheenjohtaja. Ruotsalainen amerikanpitbullterrieri. Ruotsin amerikanbulldoggit Ruotsalaiset ovat hankkineet amerikanbulldogginsa p asiassa Tanskasta. Koko abkantaa verottaa roimasti se, ett Ruotsiin on eritt in hankala hankkia huippukoiria esimerkiksi USA:sta tai Ven j lt. P asiassa Ruotsin ab-kanta perustuu muutamaan hienoon koiraan ja koiria on t ll hetkell m r llisesti noin kappaletta. Toiminta on osittain Svenska Hund Klubbenin n yttelyiden varassa ja ehk sen takia toiminta on luisunut yh enemm n koirien ulkomuoton yttelytoimintaan. Ei hyv asia kun muistaa, ett amerikanbulldoggi on ty koirien eliitti. Joka tapauksessa Amerikanska Bulldogs Sverigen toimihenkil t puheenjohtajaa my ten toivottivat SATHY:n tervetulleeksi Ruotsiin ja p - simme tutustumaan heid n toimintaansa eritt in l helt. Keskusteluissa l pik ytiin mielenkiintoisia asioita, joista hy tyv t kaikki - erityisesti bulldoggin omistajat. Jopa alustava suunnitelma vuoden 2003 yhteisest tapahtumasta (Ruotsissa) on jo vireill. Ruotsinvierailulla mainostimme SATHY:n Kev tkinkereill hyv n vastaanoton saanutta koirien voimaveto Ilse ja Mikael Carlsson, aktiivi-ab-harrastajia. SPF:n nykyinen puheenjohtaja, Malin Forsberg, yksi monista Expon taustavoimis- urheilua. Voimavedon etu on helppo osallistuminen ja nopeat j rjestelyt. Voimavedon t rke erityispiirre on se, ett se ohjaa koiranomistajat enemm n koiratoimintaan ja pois koiria degeneroivasta ulkomuoton yttelytoiminnasta. Nyt n ytt silt, ett Ruotsin amerikanbulldoggeista iso kourallinen tuleekin paikan p lle SATHY Expoon syyskuussa mittel im n taakanvedon ja voimavedon Pohjoismaiden mestaruudesta. Eli nyt jos koskaan on syyt meid n suomalaisten aloittaa ty koiriemme kova treenaus, muuten saattaa mestaruus livahtaa naapurimaahan Ruotsin vanhaenglanninbulldoggit T ll hetkell tilanne on se, ett Ruotsissa ei ole yht n ainutta vanhaenglanninbulldoggia. T ss kin syyn on Ruotsin koiramaahantuonnin est v tiukka rabiesm r ys ja Ruotsin kennelliiton m r v asema tiedotuksessa - tietoa ulkomaailman koirista ei ole. Kiinnostusta kuitenkin l ytyy ja kyselyj Suomeen p in on tullut - milloin t nne syntyy ensimm inen pentue? On suuresti todenn k ist, ett vanhaenglanninbulldoggien naapurinmaan valloitus tapahtuu nimenomaan Suomen kautta. 6


2 2 Nro 6 Kesäkuu 2008 Riikka Salokannel Päätoimittaja Hartaast VOIKUKKASHOW PIENIÄ PÖYRISTYKSIÄ Toimituksen puhelin soi. Soittaja oli sanojensa mukaan pöyristynyt, koska lehden telakkasuunnitelmia käsittelevässä artikkelissa oli kirjoitettu telakkaa suunniteltavan Koivistoon ei Koivistolle. Äidinkieleltään ruotsalainen Koiviston kirjeenvaihtajamme oli jättänyt sanan Primorsk käyttämättä, mutta taivuttanut paikan nimen käytännön vastaisesti. Pitäisikö tämä pöyristys välittää eteenpäin ja oikaista tekstin tekijää? On näitä pöyristyttäviä asioita sattunut ennenkin. Ja olen niitä eteenpäin välittänyt. En ole varma kannattiko se. Taannoin Koiviston juhlia järjestettäessä, olimme saaneet saarnaajaksi koivistolaisen jälkipolven edustajan. Hän paneutui saarnaansa, matkusti etäältä juhlapaikkakunnalle, puhui merkityksekkäästä elämästä Koiviston saarilla ja pöyristytti ainakin kirkon takaosan, josta tapahtumaa seurasin. Supina alkoi. Miten saarnamies saattoikin puhua Koivistosta saarena, olihan siellä mannertakin. Eikö sen vertaa tiedä. Kirkonmenojen jälkeen tapasin puhujan. Tuskin olin ehtinyt tervehtiä, kun jo moitin puhujaa hänen pöyristyttävästä teostaan. Puhua nyt vain omasta kokemuksestaan. Hänen suvussaan Koivistosta oli aina puhuttu saarena, koska he olivat saaresta lähtöisin. Sen sijaan, että olisi tarkistanut tietonsa virallisista lähteistä, hän erehtyi puhumaan oman sukunsa kanssa. Pöyristyttävää. Pyysin kyllä moukkamaisuuttani jälkeenpäin anteeksi, kiitoksen sijaan annoin pahaa mieltä. Turha on kai ihmetellä, miksei tätäkään Koiviston jälkipolven edustajaa ole myöhemmin tapahtumissamme tavattu. Dynaamisella markkinoitiosastolla työskentelevän työkaverin häävalmisteluja seuratessa huomasin pöyristyväni minäkin: lapsia ei kutsuttu juhliin ollenkaan! Väärin, väärin ehdottomasti. Sukuun kuulumisen ketjua ei pidä mennä noin sotkemaan. Entä toiset työkaverini, markkinointipäälliköt, jotka eivät Benktskärin majakkavierailun jälkeen halunneet lukea aiheesta lisää ja syventää siten kokemustaan, pöyristyttävää. He eivät haluakaan ajatella ja toimia niin kuin minä ja miten meillä on aina tavattu tehdä. Että kokemus ilman taustafaktaa voisi olla merkityksekäs. Toisaalta hyvin on maailmassa asiat, kun on aikaa pöyristyä pienistä asioista. Tunne se on sekin. Niin hyvin eivät maailman asiat kuitenkaan taida olla, että pahaa mieltään kannattaisi ehdoin tahdoin eteenpäin välittää. Rauha-mummo, se Penttilän Kaukiaisii vaik ite olkii Mäkeläisii, sen minulle rippivärssyssään opetti: Onni on olla hyväntuulen ratas elämän vauhtipyörässä : Taas on tullut vuoden ihanin aika. Luonto on kauneimmillaan. Kaikki mahdollinen kasvaa ja kukoistaa. Linnut laulavat ja pikku poikaset alkavat olla pöntöissä odottamassa ruokaa ja ruokaa... Voi sitä lirkutusta ja viserrystä pihapiirissä.! Aamukin alkaa jo ennen kukon laulua. Ihania pitkiä päiviä, niin valoisia ja keveitä. Kokonaisia niittyjä on täynnä auringonkeltaisia voikukkia. Tosi kaunista. Miten nopeasti nuo kaunottaret leviävätkään! Kaunis niitty on päivässä vaaleanharmaa haituvapesä, josta tuuli kuljettaa yksittäisiä haituvia metrejä, jopa kilometrejä. Moni päätyy kotipihalle, ja ennen pitkää alkaa voikukkashow. Jos haluat pitää voikukan kurissa, sinun pitää joka päivä kulkea voikukkaseipään kanssa ja kerätä n. 100 kukkasta kompostiin. Vain sen vuoksi, että myös muut kodin kukat saisivat elintilaa kukkapenkeissämme. - Olenkin aina pienestä pitäen ihmetellyt, miksi rikkaruohoilla on niin suuri voima ja lisääntymiskyky verrattuna viljeltyjä siemeniä. Myös olen ihmetellyt sitä, miksi samannäköinen rikkaruoho osaa mennä viljellyn pikkutaimen viereen, ettei aina erota oikeaa väärästä. Rikkaruohokin on opettajamme. Se kertoo, miten hyvä ja paha taistelevat alituisesti sydäntemme maaperästä. Vanhempien ja kasvattajien on kiire seurata, kumpi voittaa pienen ihmisen ajatusmaailmassa, hyvä vai paha. Jos pahan antaa vapaasti rehottaa, pian koko sydän on vaikea saada raiteilleen. Paha lykkää niin paljon vaikutteita ja hyvältä näyttäviä ideoitaan, että pitää olla joka päivä tarkastuskäynnillä ensin tietysti omassa sydämessään ja tarvittaessa myös kasvavien nuortemme sydämessä. Usein nyppimistaito on hukassa ja voi saada pahojakin nimityksiä nuorisolta holhoamisesta ja alistamisesta. Tätimme Matilda (Tilla) KITULA s Koivisto Humaljoki k Porvoo Lämmöllä muistaen sisarusten lapset perheineen Maa on niin kaunis, kirkas luojan taivas, ihana on sielujen toiviotie. Maailman kautta kuljemme laulain, taivasta kohti matka vie. Minulla oli muutama vuosikymmen suuria vanhoja poikia. Kerran kolmessa kaktuksessa oli yhtä aikaa auki 63 vaaleanpunaista kukkatorvea. Vaikka samassa kukassa oli yli kaksikymmentä kukkaa, ne olivat toisilleen kohteliaita ja tekivät tilaa, että jokainen pääsi esille yhtä näyttävästi, ilman tarvetta korottaa omaa kauneuttaan toisten kustannuksella. Niillä oli tunteet. Voikukalla ei näyttäisi olevan tunteita. Se tekee tilaa itselleen kyselemättä. Vertaisin sitä erääseen tuntemaani ihmiseen. Kun hän ilmestyi paikalle, muut lakkasivat olemasta mitään. Hän puhui kovaa ja kaikenaikaa. Ihmiset pitivät hänestä, koska hän oli hauska ja komea. Hän ei ollut kireä eikä katkera, Hänellä ei ollut syyttäviä lauseita eikä ikäviä muistoja. Hän oli kylän hyvä, kodin kontio. Kotiväki tiesi, että hän oli pelkkä loiskasvi, joka ei tuonut koskaan mitään kotiinpäin, eikä hänellä ollut aikaa lapsilleen, eikä pennin hyrrää, vain puhetta ja suunnitelmia, joita ei koskaan alettukaan totetuttaa. Taivaallinen puutarhuri haluaisi, että meissä kaikissa Hänen lapsissaan olisi hyvä, ystävällisesti sykkivä sydän. Hän haluaisi, että kukin meistä taistelisi pahoja taipumuksiaan vastaan rukouksen ja Pyhän Hengen voimalla. Hän haluaisi, että rakkaus olisi meissä palava toisiamme kohtaan. Nöyryyden valkoiset kukat ovat hänelle mieleen. Joskus voimme unohtaa itsemme ja antaa tilaa toisen kauneudelle. Anteeksipyytäminen ja antaminen vastaavat rikkaruohojen kitkemistä puutarhassa. Taivaassa saamme sitten nähdä täydellisen puutarhan, jossa jokaisella kukkasella on oma paikka, eikä kukaan meistä ole toisen tiellä. Elämän virta juoksee Karitsan istuimesta. Kukkaset kaunihit kukoistaa sen rannoilla Rakkaamme ja tätini Kesäterveisin Valma Luukka Lahja TÖLLIKKÖ s Koivisto, Vatnuori k Porvoo Kaipauksella muistaen Tuula sukulaiset ja ystävät Sun säilyi muistoissasi Karjala, sen kaunis kotikylä Vatnuori. Vaan häipyi hiljaa muistot ajan taa, nyt nukut ikiunta rauhaisaa. Siunaus toimitettu läheisten läsnäollessa Kiitämme osanotosta. Siunaus toimitettu omaisten ja läheisten läsnäollessa Porvoossa Lämmin kiitos osanotosta. ISSBN KUSTANTAJA: Suomen Koivisto-Seura r.y. Jäsenlehti Ilmestyy kerran kuukaudessa, kuun 25. päivänä. Lehteen tarkoitetun ilmoitusmateriaalin tulee olla toimituksessa lehden ilmestymistä edeltävän kuun lopulla. Toimitus ei vastaa sille lähetetystä materiaalista. Lehden vastuu ilmoituksista rajoittuu ilmoitushintaan. Kirjoittajat vastaavat tekstien sisällön oikeellisuudesta ja toimittamiensa kuvien käyttöoikeuksista. Toimitus voi tarvittaessa lyhentää tai muokata sille toimitettua aineistoa. Liikeilmoitukset 50 snt/ppm Kuolinilmoitukset 34 snt/ppm Lasten kuvalliset onnittelut 6e/kpl Aineisto mieluiten digitaalisena: Muussa tapauksessa paperikopiot ja/tai disketti tai CD-levy sekä valokuvat postitetaan osoitteeseen: Studio Salokannel & Toivonen, Koiviston Viesti p Rauhankatu 8, Lahti. Aineisto palautetaan vain jos mukana on postimerkillä varustettu palautuskuori osoitteineen. Tilaukset, osoite- ym. muutokset aina kirjallisena edellämainittuun osoitteeseen. Laita korttiin postitusosoite ja laskutusosoite, mikäli ne eivät ole samat. Tilauksia ei tarvitse uusia. Seuran jäsenmaksu 20e, sisältää vuoden jäsenlehdet. Seuran kautta voi myös maksaa Karjalan Liiton jäsenmaksun 5e. Lehdessä julkaisemattomia artikkeleita ja kirjoituksia tullaan julkaisemaan seuran nettisivuilla Jäsenlehden postituksesta pohjoismaihin +2e/vuosi, eurooppaan +7 e/vuosi muualle maailmaan +12 e/vuosi Pankkiyht. Nordea Lahti Päätoimittaja Riikka Salokannel, Toimittajat Ina Ruokolainen ja Anders Mård Kuvatoimitus ja taitto Rami Toivonen,


rajusti viime vuosina. Palveluista tunnetuin on 23andme, jossa testin hinta on 99 dollaria. Testin voi tehdä vaikka Suomesta käsin: tilaa putkilon palvelusta, sylkee siihen ja postittaa sen jenkkilään. Voilà. Tulokset saadaan, tietenkin, kännykkäsovellukseen. Viimeiseksi Teemu alkoi tarkkailla untaan. ”Mä olen helposti semmonen tyyppi, että kusetan itseäni. Totean nukkuneeni ihan riittävästi, jos en lähtenyt perjantaina ulos kavereiden kanssa”, hän sanoo. Teemu alkoi kerätä unestaan dataa. Data mahdollisti tarkan seurannan ja tavoitteiden asettamisen. Teemu aloitti unen seurannan Sleep Time -kännykkäsovelluksella. Kun unen laatua arvioidaan, kiinnitetään yleisesti huomiota REM-unen määrään. REM-uni eli vilkeuni on unen tärkein vaihe, se vaihe unesta, jolloin esimerkiksi unet nähdään. Aivot tekevät silloin eniten psyykkistä työtä. Esimerkiksi vastasyntyneet vauvat nukkuvat lähes yksinomaan REM-unta. Muita univaiheita ovat kevyt uni ja syvä uni. REM-unen määrän vaihtelut ovat yksi syy sille, miksi ihmiset tarvitsevat eri määrän unta. Jotkut nukkuvat ”tehokkaammin” – siis saavat enemmän REM-unta lyhyemmässä ajassa. Tästä syystä joillekuille, joskin hyvin harvoille onnekkaille, riittää 5–6 tuntia unta yössä. Toki unen laadussa on yökohtaisiakin vaihteluita. Selitys on yksinkertainen: joskus on väsyneempi, vaikka olisi nukkunut ajallisesti riittävän määrän. REM-unen määrä vaihtelee yöstä yöhön. 37


Vuosina 1999-2008 Psykologien alan maailmanjärjestöjen IUPsyS (International Union of Psychological Science) ja IAAP (International Association of Applied Psychology) asettama työryhmä tutki psykologien ammattietiikkaa siitä näkökulmasta, että psykologien ammattietiikan lähtökohtien ja perusperiaatteiden tulisi olla yhdensuuntaisia ja suhteellisen pysyviä riippumatta maantieteellisestä ja kulttuurisesta kontekstista. Vuonna 2008 Berliinin maailmankongressissa hyväksyttiin Universal Declaration of Ethical Principles for Psychologists. IUPsyS :n jäseninä ovat 82 maailman maan psykologian alan järjestöt. Universal Declaration of Ethical Principles for Psychologists:
http://www.iaapsy.org/uploads/file/ethics/Ethical%20Principles%20for%20Psychologists.pdf


Mainoksia tursuavia blogeja välttelen kuin ruttoa ja minusta Karkkipäivässä on ihanaa juuri se, ettei blogi ole täynnä jotain pölynimurimainoksia tai muuta diipadaapaa. Minusta olisit kuitenkin ihan hyvin voinut ottaa sen palkkion, jos aihe oli sellainen että tosiaan joka tapauksessa olisit maininnut siitä lukijoillesi. Jos taas aihe olisi ollut sellainen, ettet siitä ilman palkkiota olisi maininnut, niin sitten palkkion ja vinkin olisi voinut jättää pois. Jos tämä blogi on oikeasti nykyään päätyösi niin kyllä silloin voit jo miettiä ihan toimeentuloakin ja eläkettä niin kuin joku jo mainitsikin, kunhan aiheesi pysyvät edelleen sellaisina, että kirjoittaisit niistä ilman mainospalkkiotakin.


5 myös VoIP-liittymän. Haminan Energian Haminetti-tuoteperheestä löydät niin laajakaista- kuin VoIP-liittymätkin. Puhelut jopa ilmaisia VoIP-liittymän suurin valttikortti on sen edullisuus. Puhelut VoIP-liittymän omistavien välillä ovat täysin ilmaisia, joten maksuton yhteys vaikkapa John-serkkuun rapakon taakse houkuttaa varmasti hintatietoista. Perhe tai kaveripiiri voikin säästää pitkän pennin hankkimalla koko porukalle VoIP-liittymän. Myös yritykset voivat huomata toimistojen välisen yhteydenpidon hoituvan edullisesti ja kätevästi VoIP-liittymällä. Liittymä kestää hintavertailua, sillä VoIP-liittymän kiinteä kuukausimaksu on noin 10 euroa halvempi kuin perinteisten puhelinoperaattoreiden. Myös puhelut matkaja lankapuhelimiin ovat hinnoiltaan kilpailukykyisiä. Lisäksi VoIP-liittymän lisäpalvelut, kuten vastaaja, soitonsiirto, palvelunumeroiden esto ja numeron näyttö, ovat maksuttomia. Edullisuutensa lisäksi VoIP-liittymä on myös kätevä. Liittymän voi ottaa mukaan matkalle ulkomaillekin, jotta soitot koti-suomeen jatkuisivat edullisina tai jopa ilmaisina. VoIP-liittymän käyttö onkin riippumaton paikasta; riittää, että saatavilla on laajakaistainen Internetverkko. Haminetti kehityksen sanansaattajana Haminan Energian ja Iponin yhteistyösopimus kattaa VoIP-liittymien tarjoamisen koti- ja yrityskäyttöön koko 05-teleliikennealueella, myös muille kuin Haminan Energian laajakaista-asiakkaille. VoIP-liittymällä täydentyneen Haminetti-tuotepaletin kehityksen tavoitteena onkin olla eturintamassa tuomassa alueelle ja sen asukkaille uusimpia, nykyaikaisiin tekniikoihin perustuvia ja edullisia tietoliikennepalveluita. Haminan Energia Oy:n tietohallintopäällikkö Jari Leskinen, mitä Haminetin VoIP-liittymä käytännössä tarkoittaa? - Haminetin VoIP-liittymä on lisäominaisuus Haminettiin. Eli Haminettilaajakaistaliittymän avulla hoituvat nyt myös ns. lankapuhelut. Kenelle suosittelisit VoIP-liittymää? - Erityisesti kaveriporukat ja yritykset, joilla on toimipisteitä eri puolella maata, hyötyvät VoIP-liittymän ilmaisista liittymien välisistä puheluista. Myös perinteisen lankapuhelimen käyttöön tottuneet laajakaistaliittymän omistajat voivat tuntea VoIP-liittymän omakseen. Ilopilkku Internet-puhelut Haminettiin 5


25 hön ja heidän toiveita kuunneltiin asukasilloissa. Myös asuinympäristön viihtyisyys lisääntyi ja talkootyön avulla saavutettiin sosiaaliset hyödyt. Alueen asukkaiden ymmärrys kaiken kaikkiaan pienvesien merkityksestä lisääntyi ja heille kasvoi myös halua suojella puroympäristöjä. (Sarvilinna ym. 2012, 71; Sarvilinna 2012.) 7.1 Purouoman kunnostustoimenpiteet Purouomaan kohdistuvia toimenpiteitä ovat mm. eroosiosuojaus, roskien poisto, kasvillisuuden vähentäminen, hoitaminen tai poisto, esteiden poistot tai erilaisten rakenteiden lisääminen sekä kunnostustoimenpiteet kivien, soran ja puun avulla. Lisäksi puroon voidaan kaivaa eri tarkoituksia varten syvänteitä ja kuoppia Eroosiosuojaus Uomaeroosion syntyä voidaan ennaltaehkäistä kunnostamalla ja ennallistamalla puron uomia. Tavallisesti kunnostuksessa suoristettuihin ja jyrkkiin puron uomiin lisätään mutkaisuutta, rakennetaan sedimenttiä kerääviä pohjakynnyksiä ja patoja, lisätään virranohjaimia, loivennetaan kaivettuja luiskia tai otetaan käyttöön kaksi- tai useampitasoisia tulvatasanteita. Myös uomien kasvillisuuden avulla voidaan vähentää eroosion syntyä. Valuma-alueella voidaan perustaa suojavyöhykkeitä sekä hulevesien käsittelymenetelmiä. Kunnostustöissä rantojen eroosiota voidaan vähentää esimerkiksi geotekstiilien ja kasvillisuusrullien avulla. (Sarvilinna ym. 2012, 55; Suomen Ympäristökeskus 2003, ) Uoman luontaisen eroosion, kulumisen ja kasautumisen hyödyntäminen kunnostuksessa on todettu hyväksi keinoksi erityisesti tilanteissa, joissa ei ole mahdollista palauttaa uomaa alkuperäiseen tilaan. Kunnostustoimenpiteiden avulla saadaan aikaan purouoman luonnollinen mutkittelu, jonka myötä kasvaa puron pituus ja sen luontainen itsepuhdistuskyky. Kunnostuksissa tulee pohtia kosteikkojen ja pohjakynnysten rakentamisen tarvetta, koska eroosiota hyödynnettäessä voi materiaalin liikkeellelähtö lisääntyä. (Näreaho, Jormala, Laitinen & Sarvilinna 2006, ) Tammelan Heinijoella on koeluontoisessa vesistökunnostuksessa uoman eroosiota ehkäisty betonista valmistettujen eroosiolaattojen avulla. Eroosiosuojauksessa kokeiltiin laattoja perinteisen kiveämisen sijaan, koska uoman luiskaamiseen tarvittava pinta-ala oli pieni. Eroosiolaattojen alle asennettiin uoman syöpymistä estävä suodatinkangas ja laatat kiinnitettiin toisiinsa teräsvaijerein. Kahden vuoden kokeilun jälkeen eroosiolaatat olivat edelleen kunnossa ja paikoillaan. Veden laadun koettiin parantuneen silmämääräisesti, eroosio ja kiintoaineen kulkeutuminen alapuolisiin vesistöihin olivat vähentyneet. Kokeilussa havaittiin, että jatkossa laattoihin olisi hyvä asentaa turvallisuussyistä portaat tai tikkaat. (Tasanko 2011, 1 2.) 18


14 162 nen, mut ne ei usko meitä mitään, vaikka muut todistaa vieraatkin sen. Tarja: Ootteko te kertonu siitä, että tässä on virheellisyyksiä? Kirsi: On, mutta ei niitä oo mitenkään kommentoitu. Ne pysyy aina siinä. L: Eikä uskottu. K: Ne pysyy aina siinä. L: Nää tuntuu kauheilta nää kertomukset, jos nää pitäis paikkaa. Näin ne lyö paperiin ja näyttävät muille ihmisille, totta kai ihmiset järkyttyy ja uskoo. Tutkintani mukaan alistava suhde kietoutuu alistavaan asiakkuuteen ja siinä sosiaalityöntekijän valta-asema korostuu. Vallankäyttö saa monia muotoja. Asiakirja alistaa virallisen asemansa kautta alleviivaten tiedon pysyvyyttä, asiakkaan ja työntekijän välistä eroa sekä sosiaalityöntekijän näkökulmaa. Alistavassa suhteessa asiakas ei koe voivansa vaikuttaa asiakirjojen sisältöön, joten työntekijän näkemys on vallitseva, kuten haastateltava kuvaa: Satu: Eipä siinä kauheesti oo sitte vaihtoehtoja, et kenen näkemys siellä on.. Kyl se aika lailla näitten, jotka sen kirjottaa, sosiaalityöntekijöitten näkemys siellä tulee aika laajasti esiin.. Tosi vähän se asiakas kuitenkin on se, joka puhuu (asiakirjoissa/tv) että, kyl siinä on se jolla on se valtakin niin se puhuu siellä [naurahtaen]. Alistavassa suhteessa asiakkaalla on kohteen asema, jota asiakirjan objektivoiva valta korostaa. Haastateltavat kertovat, ettei heillä ole tietoa, kuinka kauan asiakirjoja säilytetään ja ketkä niitä pääsevät lukemaan eikä valtaa vaikuttaa siihen, keiden luettavissa tieto on. Toissijainen suhde Asiakkaan ja asiakirjan välinen suhde on toissijainen, mikäli dokumentoidulla tiedolla ei ole kosketusta asiakkaan sen hetkiseen elämään tai sen merkitys on hyvin vähäinen. Dokumentointi voi näyttäytyä asiakkuuteen kuuluvana itsestäänselvyytenä, jota ei ole tarkemmin pohdittu. Toissijainen suhde kytkeytyy tässä aineistossa selkeästi asiakkaiden ja työntekijöiden väliseen pitkäaikaiseen, pysyvään ja luottamukselliseen vuorovaikutussuhteeseen. Asiakirjojen toissijaisuus itselle tärkeiden asioiden hoitamiselle ja avunsaannille esimerkiksi lapsen tilanteen parantamisen, vanhemmuuden tukemisen ja parisuhteen kriisiytymisen kysymyksissä näkyy erityisesti avohuollon asiakkaiden haastatteluissa. Haastateltavat kertovat asiakirjojen olevan jo tiedetyn, asiakaspalavereissa puhutun toistamista kirjallisessa muodossa, jolloin ne eivät sisällä yllätyksiä tai virheellisyyksiä. Mikäli näin olisi, asiakkaat luottavat mahdollisuuksiinsa kommentoida ja korjata kirjattua tietoa. Ennen alla olevaa otetta haastateltava on kertonut parisuhteeseensa liittyvästä kuormittavasta elämäntilanteesta, jonka läpikäynti sosiaalityöntekijän kanssa on juuri nyt asiakkuuden keskiössä. Myös haastattelussa se on yksi keskeisimmistä keskustelunaiheista jättäen asiakirjat ja niiden merkityksen toisarvoiseen asemaan: Tarja: Ooksä miettiny sitä, että voiko niistä, mitä sinne kirjataan, niin voiko niistä kenties olla jossain vaihees jotain hyötyä tai haittaa joko sulle tai teille perheenä tai lapsille? 02_12.indd :09:05


Paljon siitä, mitä monet teistä tuntevat omassa kasvussaan (on kyse sitten suhteista rakastajiin, perheeseen, ystäviin tai itseenne), on melkein kuin tunnetta kiireestä päästää irti tietyistä asioista, joita on toteutettu hyvin pitkään. Tämä kiireentuntu liittyy kirjaimellisesti siihen, että olette siirtymässä yhdestä värähtelytodellisuudesta toiseen. Uskomukset ja lähtökohdat jotka toimivat yhdessä todellisuudessa, eivät voi elää seuraavassa. Niinpä tunnette halua muuttaa uskomuksia, lähtökohtia ja siksi tapaanne elää. Tavallaan joku on ikään kuin ojentanut teille sotkuisen lankasykerön. Se on sylissänne ettekä te tiedä, mistä aloittaisitte sen selvittämisen. Voitte vain aloittaa helpoimmasta kohdasta.


Varaustilaisuuden ensimmäinen kierros ja suomalaiset:
1. Edmonton Oilers - Taylor Hall
2. Boston Bruins - Tyler Seguin
3. Florida Panthers - Erik Gudbranson
4. Columbus Blue Jackets - Ryan Johansen
5. New York Islanders - Nino Niederreiter
6. Tampa Bay Lightning - Brett Connolly
7. Carolina Hurricanes - Jeff Skinner
8. Atlanta Thrashers - Alexander Burmistrov
9. Minnesota Wild - Mikael Granlund
10. New York Rangers - Dylan McIlrath
11. Dallas Stars - Jack Campbell
12. Anaheim Ducks - Cam Fowler
13. Phoenix Coyotes - Brandon Gormley
14. St. Louis Blues - Jaden Schwartz
15. Los Angeles Kings - Derek Forbort
16. St. Louis Blues - Vladimir Tarasenko
17. Colorado Avalanche - Joey Hishon
18. Nashville Predators - Austin Watson
19. Florida Panthers - Nick Bjugstad
20. Pittsburgh Penguins - Beau Bennett
21. Detroit Red Wings - Riley Sheahan
22. Montreal Canadiens - Jarred Tinordi
23. Buffalo Sabres - Mark Pysyk
24. Chicago Blackhawks - Kevin Hayes
25. Florida Panthers - Quinton Howden
26. Washington Capitals - Evgeny Kuznetsov
27. Phoenix Coyotes - Mark Visentin
28. San Jose Sharks - Charlie Coyle
29. Anaheim Ducks - Emerson Etem
30. New York Islanders - Brock Nelson


Länsi-Gootit Espanjassa palvoivat aluksi omia jumaliaan, mutta kääntyivät myöhemmin roomalais-katolisiksi (hallitsijat v. 587). Juutalaisten pakkokäännytystä koitettiin 613, 638 pakotettiin kääntymään tai lähtemään maasta. Käännynnäisiä epäiltiin, ja osin aiheesta, monet pitäytyivät uskossaan ja harjoittivat sitä salassa. Siitä kyllä rangaistiin ankarasti (kuolemalla), samoin käännynnäiset pakotettiin lupaamaan, että tappavat kaikki salaa uskoa harjoittavat. Jotkin hallitsijat antoivat jotain armoa juutalaisille, mutta maat pakkolunastettiin, ammatinharjoittamista rajoitettiin. Meno jatkui koko 600-luvun. Kun maurit valloittivat Iberian niemimaanta, juutalaiset tervehtivät heitä vapauttajina. Oli aihettakin, parempi aika oli tulossa, ainakin noin kolmeksi vuosisadaksi.


2 Julkaisija: Suomi-Israel Yhdistysten Liitto ry Finland-Israel Föreningarnas Förbund rf PL 247, Helsinki SSN-L ISSN (Painettu) ISSN (Verkkojulkaisu) Vastaava toimittaja: Reino Kurki-Suonio Toimituskunta: Mikael Enckell, Vesa Hirvonen, Juha-Pekka Rissanen, Sirkku Salmela, Mila Westerberg. Ilmestyy: neljä kertaa vuodessa. Vuosikerta 15 euroa, kestotilaus 12 euroa. Ilmoitushinnat: 1/1 s. 170 euroa, 1/2 s. 95 euroa, 1/4 s. 55 euroa, 1/8 s. 35 euroa. Painopaikka: Painomerkki Oy, Helsinki. Taitto: Kirsi Pääskyvuori. 21. vsk. nro 3/2011 Tuntemattoman taiteilijan seinämaalaus Jerusalemin Jaffa-kadulla kuvaa siellä vasta käyttöön otettua raitioliikennettä, ks. s. 17. Kuva: Wikipedia. Shalom!...3 Sinä päivänä tienristeyksessä kääntymisen anatomia...4 Taidematka Israeliin...9 Sukkot: koko ihmiskunnan juhla...10 Israel vuonna Yhtä en unohda: Arnošt Lustigia muistelemassa...12 Israelilaista taidetta Hauhon Hovinkartanossa...13 Vauhdikkaat ja haikeat läksiäiset suurlähettiläs Avi Granotille...14 Arvo Salo muistettakoon...15 Ystävyysvierailu Mate Jehudasta Vantaalle...16 Jerusalemissa kulkee lopultakin raitiovaunu...17 Juna menneisyyteen...18 Israelilainen laulaja sai yllättävää tukea...19 Lauluristeily...19 Ensimmäisen temppelin aikainen arkeologinen kohde paljastettiin yleisölle...20 Konserttikiertue Savossa...21 Arkeologit löysivät 3000 vuotta vanhan asumuksen...22 Seminaaritilaisuus Turussa...22 LIITON RINTAMERKKI Liiton rintamerkin voi tilata sähköpostiosoitteesta tai maksamalla liiton tilille merkin hinnan vuotisjuhlamerkin (rajoitettu määrä) hinta on 5. Tilillepanoon on merkittävä maksun tarkoitus sekä tilaajan nimi ja osoite. Merkin käyttö ei ole sidottu liittomme jäsenyyteen, vaan sitä voidaan käyttää muutoinkin ystävyyden ja solidaarisuuden osoituksena Israelia kohtaan. Suomi-Israel yhdistysten liitto ry on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumattomien ystävyysyhdistysten liitto. Tätä linjaa seuraten Jedidut pyrkii lisäämään Israelin maan ja kansan tuntemusta sekä levittämään tietoa Israelin kulttuurista, historiasta ja yhteiskunnasta. 2 JEDIDUT


2 2 Puheenjohtajan palsta TYÖVÄEN RETKEILYLIITTO ry Luonnonystävien kansainvälisen Liiton (Naturfreunde Internationale, NFI) Suomen jäsenjärjestö, perustettu Toimisto: Säästöpankiranta 6 C, 6. krs, Helsinki, puh sähköposti NFI internetissä Palvelemme: ti, ke, to klo 9-16 Toimistonhoitaja: Maija Koponen Puheenjohtaja: Pauli T. Komonen, puh TRL:n tili: Nordea FI Retkeilijä-lehti on luettavissa, myös aikaisempia numeroita TRL:n nettisivuilla näköissivuina. Retkeilijä-lehti: Toimitus Hilkka Laitinen, puh , Seuraava Retkeilijä ilmestyy Demokraattilehden liitteenä. Aineistot kuukautta aiemmin. Kysy TRL:sta vapaita kämppiä ja tilaa Kämppäopas, puh Hilkka Laitinen Tämä vuosi alkaa olla taputeltu pakettiin Liiton majoilla on taas aherrettu ahkerasti, kunnostettu vanhaa ja rakennettu uutta. Viimeisin rakennelma on Ukonjoelle tehty varasto. Kiitos kaikille rakennustarvikkeita lahjoittaneille. Ilman lahjoituksia emme olisi saaneet varastoa tehtyä näin nopealla aikataululla. Ei pidä myöskään unohtaa Karjalan Retkeilijöiden arvokasta työpanosta. Kiinteistötoimikunta kiittää ja kumartaa. Etelä-Konneveden kansallispuisto sai lainvoiman syyskuun alussa. Hieno juttu että monen vuoden työ palkittiin. Etelä-Konneveden kansallispuisto täydentää loistavasti kansallispuistojen joukkoa. Sen vaikutusalueella asuu asukasta. Joten uskon että vilskettä retkipoluilla tulee riittämään. Ehkäpä puisto tuo tullessaan työpaikan monelle luonnon ja liikunnan parissa työskentelevälle. Tarvitsevathan ihmiset majoitusta, elintarvikkeita, opastusta ja mahdollisesti valmiiksi mietittyjä opastettuja retkiä puistoalueelle. Kuopiossa otettiin koppi ja lähdemme tutustumaan puistoon ensi keväänä. Osa meloen ja osa kävellen. Tulkaahan muutkin seurat mukaan. Nyt ottaa pattiin, nimittäin tämä Talvivaaran tapaus. Kaivoksesta piti tulla rahakaivos omistajilleen, mutta kuinkas sitten kävikään. Voitontavoittelun huumassa vähät välitettiin ympäristövastuista. Seurasi luonnonkatastrofi. Vesistöt ja rannat pilaantuivat mahdollisesti vuosikymmeniksi. Maanomistajat ovat oikeutettuja korvauksiin, mutta raha tuskin tuo puhdasta luontoa takaisin, ei ainakaan lyhyellä aikavälillä. Asiantuntijatkin ovat olleet eri mieltä siitä kestävätkö tehdasalueella olevat maavallit jätevesien painetta. Pahimmassa tapauksessa vallien pettäessä vesimassat vyöryvät Kuopioon saakka. Nyt on viimeinen hetki toimia ja estää jätevesien pääsy luontoon. Olkoon vastuunkantaja vaikka valtio, jos Some-kurssi Opiskellaan sosiaalisen median taitoja Kuusankoskella alkaen klo 11. Suotavaa ottaa oma läppäri mukaan. Kotisivuilta lisätietoa kun asiat tarkentuvat. Ilmoittautumiset TRL:n toimistolle mennessä: puh TRL:N MAJAVUOKRAT 2015 Vuodepaikkamaksut Varkhanmukkassa (Enontekiöllä) jäsen aikuinen 8 e alle 12-vuotiaat 4 e ei-jäsen aikuinen 12 e alle 12-vuotiaat 7 e Rihmakurussa (Kittilässä) ja Ukonjoella (Lieksassa) jäsen aikuinen 10 e alle 12-vuotiaat 5 e ei-jäsen aikuinen 14 e alle 12-vuotiaat 8 e ei muita tahoja löydy. Etsitään syyllisiä tapahtumille sitten myöhemmin jos on tarpeen. Luonnon piittaamaton tuhoaminen ei saa jatkua. Tämän lehden punaisena lankana on talviretkeily. Raotetaanpa hiukan salaisuuksien verhoa eli miten minusta tuli retkeilijä. Kaikki alkoi kun muutin työn perässä Kuopioon suureen sairaalaan töihin. Tutustuin retkeilyäkin harrastaviin ihmisiin. Houkuttelivat mokomat kevättalven hiihtovaellukselle Kilpiselle. Olinhan toki Lapissa käynyt mutta kokemukset olivat silti varsin vähäiset. Rohkeasti lupauduin mukaan. Varusteita keräiltiin keneltä sattui joutamaan. Tavarat omatekoiseen rinkkaan ja matkaan linjabussilla. Vähänkös porukat katselivat viistoon Saanan majalla kun meikäläinen saapasteli farkut jalassa ja anorakki päällä lähtöpaikalle. Ja vielä omatekoinen rinkka, joka painoi julmetusti. Epäilivät ettei noilla varusteilla Pitsukselle suksita. Uho oli kova ja matkaan lähdettiin. Saarijärven kämpällä hartiat olivat niin lukossa että ei yläroppa liikkunut mihinkään suuntaan. Tytöt kuitenkin hieroivat meidän miesten, tai poikasiahan vielä silloin oltiin, hartiat ja aamulla oltiin taas uudessa iskussa. Viikko oli hieno ja mieleen painuva. Tarinan opetus: Ei ole olemassa huonoja varusteita vaan huonoja kelejä. Ilman näitä houkutuslintuja en otsa hiessä vääntäisi tätäkään juttua. Kiitokset kuluneesta vuodesta yhteistyökumppaneille, liittohallituksen ja toimikuntien jäsenille sekä kaikille retkeilijöille. Toimistohengettärelle erityiskiitos. Ilman häntä hommat eivät kerta kaikkiaan toimisi. Hyvää joulun odotusta ja onnellista uutta vuotta, Pauli T. Komonen Matkalla Haltille 70-luvulla. Vas. Pauli Komonen, Tatu Piiparinen ja Isto Rissanen. Hyvän mielen keräys Majat kaipaavat joka vuosi huoltoa ja parannuksia. Haluamme pitää majamme sellaisessa kunnossa, että niissä on miellyttävä viettää omatoimista, liikunnallista vapaa-aikaa. HYVÄN MIELEN TALKOOT -lahjoituskampanjalla kartutetaan TRL:n majojen hoitorahastoa. Lahjoittamalla sopivan summan tilillemme olet mukana kämppätalkoissa omalla hyvän mielen panoksellasi. Lahjoituksia voi osoittaa Työväen Retkeilyliiton tilille Nordeaan, IBAN FI Viitenumero on Hyvän mielen keräykseen ovat osallistuneet: Matti Vikström, Kerttuli Karonen, Erkki Anttila, Ossi Lindroth, Risto ja Leena Tiitinen, Riitta Rissanen, Anneli Riikonen, Helena Ranta, Seppo Passinen, Aino ja Heikki Kluukeri, Juha Saarinen, Leo Pennanen, Kirjanpitotoimisto Karvinen, Laajasalon Reippailijat Kiitokset lahjoittajille! Talkoot majoillamme Ukonjoella Lapin majoilla Matkakustannuksissa avustetaan ja ruoka tarjotaan. Ukonjoen osalta ilmoittautumiset Ilmolle, puh , ja lapintalkoiden osalta Paulille ( , com) tai liiton toimistolle. Majoja voi vuokrata vuodepaikkamaksulla tai viikko/vrk-hinnalla omaan käyttöön. Tarkemmat tiedot netissä sivulta Majat / Majamaksut. Käkkälön majaa Enontekiöllä vuokrataan vain kesäaikaan viikko- tai vrk-hinnalla. Maksut majavuokrauksesta TRL:n tilille IBAN FI Akkain rämpimisretki Lopella Kokoontuminen Lopen Nesteellä lauantaina klo 10. Kuljetaan metsässä joko suksilla tai kävellen, lumitilanne ratkaisee kulkumuodon. Yöpyminen teltoissa. Savusaunaan pääsemme retken lopuksi(sisältyy retken hintaan). Omat eväät maastossa, saunan päälle saamme maksua (10e) vastaan soppaa. Osallistumismaksu 15 Työväen Retkeilyliiton tilille FI , viitenumero Ilmoittautuminen viimeistään TRL:n toimistoon: tai puh Tiedustelut joko Riitta Sairinen, puh tai Armi Salenius, Toivottavasti päästään hiihtämään! Ukkojen luontoretki pe Nuuksion kansallispuistossa Majoitus Nuuksion Stenbackassa, Kurjolammentie 2, Tervalampi. Makuupussi mukaan! Aloitetaan perjantaina n. klo 14. Tutustutaan ympäristöön ja lämmitetään puusauna myöhemminkin tulijoille. Lauantaina tehdään hiihto- tai patikkaretki tutustuen kansallispuistoon ja saunotaan. Sunnuntaina ulkoilua ja mahdollisuus tutustua Luontokeskus Haltiaan. Osallistumismaksu 30 sisältää majoituksen, aamu- ja iltapalat ja lauantain vahvan keiton. Maksu Työväen Retkeilyliiton tilille FI , viitenumero Ilmoittautuminen mennessä: tai puh Järj. TRL-Retkeilytoimikunta/Espoon Retkeilijät Helmiretki Kolin vaaramaisemiin Tervetuloa Kolille hiihtämään, laskettelemaan, lumikenkäilemään, kalastamaan tai muuten vain hauskaa pitämään ja rentoutumaan hyvässä seurassa. Koli on jylhien vaarojen tyyssija ja Suomen tunnetuin kansallismaisema. Päivällä seikkailemme Pielisen erämaaluonnossa, tykkylumisilla vaaroilla, valkoisilla hangilla, kvartsiittikallioilla ja kaskitulien muovaamissa perinnemaisemissa. Meno jatkuu illalla valaistulla ladulla. Voit tulla mukaan päiväksi tai majoittua koko viikonlopuksi Koli Freetimeen. Yhteinen ruokailu omakustannushintaan. Ilmoittautumiset mennessä Arvo Åkelle, Pääkaupunkiseudun väelle: Koko perheen Pyry-päivät Nuuksion Stenbackassa Ohjelmaa lumitilanteen mukaan: Opastettu hiihtoretki * lumikenkäilyä * ahkionvetoharjoitukset ja kisa * lumiukkokisa * sauna ja avanto * rokkaa, makkaraa, lättyjä nuotiolla * takkailta klo 12 Nuuksion kansallispuiston 21-v-juhla perinteiseen tapaan. Mikä on vuoden olio, miettikääpä! Juhlan kesto n. 2 tuntia. Rokasta ja makkarasta peritään pieni korvaus (5,-), yöpyminen 10,-/hlö. Suositamme kimppakyytejä, Veikkolasta noudetaan bussilta. Järj. Espoon Retkeilijät ja NUUKA ry. Lisätietoja: p Tervetuloa Stenbackaan siellä on aina hyvä ilmapiiri! Herätys talveen!


Ps. Minulla on Lee Cooper farkut joissa lukee "quality denimsince 1908". En minä tiedä mitä se tarkoittaa mutta niin niissä lukee. Ostin ne Mikkelin Carlsonista vuonna 2008. (Muistaakseni.) Hyvin olen niihin mahtunut ja hyvin ne ovat jalassani pysyneet... paitsi ei nyt tietysti aina. Toisaalta, ei minulla aina kengätkään ole jalassa (koska en ole hevonen). Kenkäni ostin Kajaanin Sokoksesta vuonna 2007. Niissä lukee POMARFIN, easygoing excellence. Siitäkään en tiedä mitä tarkoittaa? Mutta olen niillä ihan mielelläni tallustellut eri paikkoihin, mm. kuuluisasta pisteestä A pisteeseen B. (Ja myös takaisin!) Viimeiset alkkarini (2 kpl) ostin Rakveren(EAST) Anttilasta. Ne ovat valkoharmaan raidalliset ja pukevat minua mielestäni aika hyvin; ne istuvat myös.Plus seisovat kans kun minä seison.( Ihanat pöksyt!) Niissä ei mitään iskulauseita ole, on lähinnä pyykkiohjeita, tai siinä kohtaa joka jää navan alle,lukee että "frank fields". - Lienee joku ameriikkalainen näyttelijä? En tiedä.


9 49 Ulosmittauksesta ei saa erottaa omaisuutta, joka on panttina tai jota toinen pitää hallussaan saamisen vakuutena, jos ulosmittaus toimitetaan siitä velasta, jonka vakuutena omaisuus on. 21 Korvaavan esineen hankkiminen Jos 20 :n 1 momentin 4 kohdassa tarkoitetun työvälineisiin rinnastettavan esineen arvo selvästi ylittää valtioneuvoston asetuksella säädetyn rahamäärän, esine saadaan ulosmitata ja myydä. Myyntihinnasta on palautettava velalliselle kyseisessä asetuksessa tarkoitettu kohtuullinen rahamäärä korvaavan esineen hankkimiseksi. Velalliselle on ennen myyntiä varattava tilaisuus tulla kuulluksi. Palautettavaa määrää koskeva päätös on annettava velalliselle tiedoksi. 22 Erottamisetuun kuuluvan esineen turvaava ulosmittaus Edellä 20 :n 1 momentin 5 kohdassa tarkoitettu omaisuus, jonka velallinen on saanut erottaa, voidaan ulosmitata, jos se on esineen arvon, hukkaamisvaaran tai muun syyn vuoksi tarpeen. Ulosmitattua omaisuutta ei kuitenkaan saa myydä niin kauan kuin tuloa voidaan ulosmitata mainitussa kohdassa edellytetyllä tavalla. 23 Ulosmittausjärjestys Omaisuus tulee ulosmitata seuraavassa järjestyksessä: 1) raha tai rahasaatava; 2) palkka, eläke tai muu toistuvaistulo; 3) irtain omaisuus; 4) kiinteä omaisuus; 5) omaisuus, jota velallinen tarvitsee vakituiseksi asunnokseen tai välttämätöntä toimeentuloaan varten. Kussakin ryhmässä omaisuutta valitaan ulosmitattavaksi noudattaen, mitä 24 :ssä säädetään. Jos velallinen harjoittaa ammatti- tai elinkeinotoimintaa, viimeiseksi ulosmitataan sellaiset tuotantovälineet ja raaka-aineet, jotka ovat välttämättömiä toiminnan jatkamista varten. 24 Ulosmittausjärjestyksestä poikkeaminen poiketa, jos: Edellä 23 :ssä säädetystä ulosmittausjärjestyksestä saadaan 1) asianosaiset niin sopivat;


Edullisuutensa ansiosta tuulivoimalla tuotetaan kaksi kolmasosaa Suomen sähköstä. Luonto- ja maisemavaikutuksia hallitaan joustavalla sijoittamisella ja vastuullisella hankesuunnittelulla.


Pykälän 2 momentti koskee niin kutsuttua sosiaalista suoritusestettä. Säännöksen mukaan sähköntoimitusta ei voida keskeyttää ennen kuin on kulunut kaksi kuukautta laskun ensimmäisestä eräpäivästä, jos kuluttaja on joutunut maksuvaikeuksiin pääasiallisesti ilman omaa syytään esimerkiksi sairauden, työttömyyden tai muuhun niihin verrattavan erityisen syyn vuoksi. Tällaisessa tilanteessa sähköntoimituksen keskeyttäminen olisi kuluttajan kannalta kohtuuton toimenpide. Kuluttajan tulee ilmoittaa esteestä maksun saajalle, mikäli mahdollista, ennen eräpäivää. Sosiaalisen suoritusesteen olemassaolo ei poista maksuviivästyksestä aiheutuvia mahdollisia muita seuraamuksia kuten viivästyskoron maksuvelvollisuutta ja esimerkiksi lähetetystä maksukehotuksesta aiheutuvaa maksua. Nykyisin säännös sosiaalisesta suoritusesteestä on kauppa- ja teollisuusministeriön päätöksessä liittymisehdoista ja sähkönmyyntiehdoista. Sosiaalisesta suoritusesteestä on säännöksiä myös vakuutussopimuslaissa (543/1994) ja kuluttajansuojalain kulutusluottoja koskevassa 7 luvussa.


16 H a l l i t u k s e n t o i m i n t a k e r t o m u s» Nokia Siemens Networks ei välttämättä saa suunniteltua Motorolan langattomien verkkotoimintojen pääosaa koskevaa yrityskauppaa päätökseen oikea-aikaisesti tai ollenkaan ja, mikäli kauppa toteutuu, Nokia Siemens Networks ei välttämättä onnistu menestyksekkäästi integroimaan hankittu liiketoimintaa, ristiinmyymään tuotteitaan ja palveluitaan hankitun liiketoiminnan asiakkaille tai saavuttamaan arvioituja hyötyjä ja synergioita yrityskaupasta. Osinko Nokian hallitus ehdottaa vuodelta 2010 maksettavaksi osinkoa 0,40 euroa osakkeelta. Hallitus, Nokia Oyj » Nokia Siemens Networks ei välttämättä onnistu tuomaan oikeaaikaisesti markkinoille uusia tuotteita ja palveluita sekä niihin liittyviä parannuksia ja teknologioita.» Nokia Siemens Networksin liikevaihto ja taloudellinen kannattavuus ovat enenevässä määrin riippuvaisia menestyksestä tietoliikenneverkkoihin liittyvien palveluiden markkinoilla. Nokia Siemens Networks ei välttämättä kykene tehokkaasti ja kannattavasti sopeuttamaan sen liiketoimintaa ja toimintoja oikea-aikaisesti vastaamaan asiakkaiden yhä monipuolisempia tarpeita.» Verkkoliiketoiminta on riippuvainen rajallisesta määrästä asiakkaita ja suuria, monivuotisia toimitussopimuksia. Yksittäiseen suureen sopimukseen tai merkittävään asiakkaaseen liittyvällä häiriöllä voi olla huomattava haitallinen vaikutus Nokian liiketoimintaan, liiketoiminnan tulokseen ja taloudelliseen tilanteeseen.» Asiakasrahoituksen tarjoaminen tai asiakkaiden maksuehtojen pidentäminen voi olla kilpailutekijä verkkoratkaisujen ja niihin liittyvien palvelujen alalla ja sillä saattaa olla huomattava haitallinen vaikutus Nokian liiketoimintaan, liiketoiminnan tulokseen ja taloudelliseen asemaan.» Tietyt Nokia Siemens Networksiin siirretyt Siemensin operaattorimarkkinoiden verkkotoiminnot ovat olleet ja ovat edelleen useiden rikosoikeudellisten ja muiden valtiollisten tutkimusten kohteena liittyen siihen, olivatko eräät Siemens Com -liiketoiminnan entisten työntekijöiden tekemät liiketoimet ja maksusuoritukset lainvastaisia. Näiden tutkimusten johdosta valtion viranomaiset ja muut tahot ovat ryhtyneet ja voivat ryhtyä Siemensiä ja/tai sen työntekijöitä vastaan toimenpiteisiin, jotka voivat liittyä tai vaikuttaa Siemensistä Nokia Siemens Networksiin siirtyviin varoihin tai työntekijöihin. Lisäksi voi tulla ilmi ennen siirtoa tai sen jälkeen tapahtuneita rikkomuksia, joissa on mukana siirtyneitä varoja tai työntekijöitä. Nämä tekijät voivat aiheuttaa huomattavaa haittaa Nokia Siemens Networksille sekä Nokian maineelle, liiketoiminnalle, liiketoiminnan tulokselle tai taloudelliselle asemalle. 15


20 Lauslahti 2000, 217.) Resurssiajuri on yksinkertaisesti vain linkki jolla resurssi saadaan yhdistettyä toimintoon (Alhola 2000, 49). 15 Kun resurssit on jaettu toiminnolle, ne täytyy seuraavassa vaiheessa jakaa toiminnoilta laskentakohteille. Tätä varten täytyy valita toimintoajurit. (Alhola & Lauslahti 2000, 219.) Toimintoajureilla tarkoitetaan tekijöitä, jotka vaikuttavat laskentakohteen vaatimien suoritettujen toimintojen määrään. Esimerkiksi myyntitoiminnoille kustannusajureilla kohdistetut resurssit, kuten työntekijän palkat, voidaan jakaa myyntitoiminnoilta yksittäisille laskentakohteille myytyjen suoritteiden määrän mukaan. (Alhola 2000, 52.) Toisaalta jos kohdistetaan tilaustenkäsittelyn toiminnon kustannuksia, jakoperusteena voidaan käyttää tehtyjen tilausten määrä. Jos näitä kustannuksia halutaan kohdistaa asiakkaalle, parempi toimintoajuri voi olla tilauksessa olevat rivit tai asiakkaan tilauksen koko. Näillä ajureilla kohdistus on huomattavasti tarkempi. (Alhola & Lauslahti 2000, 219.) Ajurien määrittäminen voi vaikuttaa erittäin helpolta, mutta todellisuudessa asiat eivät ole aina näin yksinkertaisia ja toimintopohjainen laskenta voi mennä äkkiä hyvin monimutkaiseksi uusia jakoperusteita ja painotuksia kehittelemällä. Toisissa tapauksissa tietty resurssi kulutetaan, mutta on mahdotonta osoittaa mihin toimintaan tämä resurssi kului ja miten se kohdistetaan laskentakohteille. Ongelmallisia kustannuksia ovat esimerkiksi maisemointiin kuluvat resurssit. (Walther & Skousen 2009, 121.) 3 KUSTANNUSLASKENNASTA KERÄTTYJEN TIETOJEN KÄYTTÖ Kustannuslaskennalla kerätyt tiedot ja niiden ymmärtäminen ovat oleellinen osa päätöksentekoa (Drury 2001, 5). Yritystä koskevia onnistuneita päätöksiä ei voi tehdä ilman uutteraa tietojen keräämistä ja analysointia. Kustannuslaskenta toimittaa nämä tarvittavat tiedot päätöksentekoa varten. (Walther & Skousen 2010c, 9.) Tässä luvussa käyn läpi asioita, joita on oleellista ottaa huomioon kustannuslaskennan ja tämän tehtävän kannalta. Tarkoitus on laskea valmistusarvo ja omakustannusarvo yrityksen käyttämille tuotenimikkeille. Näitä käytetään hinnoittelussa ja kannattavuuden arvioinnissa, joten niiden tulee olla mahdollisimman totuuden mukaiset. 3.1 Kate ja tunnusluvut


Kirja-arvio: Sijoituskirjailija neuvoo sijoittamaan 10-20 prosenttia salkusta startupeihin. Ninni Myllyoj IMETYSOHJAUS ÄITIYSHUOLLOSSA Tutkimusryhmä Sari Laanterä, TtT, Itä-Suomen yliopisto, hoitotieteen laitos Anna-Maija Pietilä, professori, THT, Itä- Suomen yliopisto, hoitotieteen laitos Tarja Pölkki, TtT, SYNNYTYKSEN PONNISTUSVAIHEEN HOIDON KÄYTÄNNÖT YHTEYS ENSISYNNYTTÄJÄN VÄLILIHAN KUNTOON SYNNYTYKSEN JÄLKEEN, SYNNYTYSKOKEMUKSEEN, KIPUUN JA SEKSUAALITERVEYTEEN English summary Tarja Mietola-Koivisto TURUN 9 Keisarileikkauksella synnyttäneiden ensisynnyttäjien kokemukset kivusta ja kivunlievityksestä (N = 84) Samaa mieltä Ei samaa eikä eri mieltä Eri mieltä n % % % Pelkäsin keisarileikkauksen kipua Leikkauskivut olivat kovempia kuin olin ajatellut ennen keisarileikkausta Sain vaikuttaa kivunlievitykseeni leikkaussalissa Sain vaikuttaa kivunlievitykseeni heräämössä Kivunlievitys oli riittävää keisarileikkaukseen valmistelun aikana keisarileikkauksen aikana heräämössä heti keisarileikkauksen jälkeen (1-3 tuntia) lapsivuodeosastolla 1. päivänä keisarileikkauksesta lapsivuodeosastolla 2. päivänä keisarileikkauksesta lapsivuodeosastolla 3. päivänä keisarileikkauksesta31 Synnytysasentojen, ponnistustekniikoiden, synnytyksen ponnistusvaiheen aikaisen välilihan hoidon, välilihan tukemisen tekniikoiden, välilihan kunnon välistä yhteyttä alateitse synnyttäneiden ensisynnyttäjien (n = ) sukupuoliseen halukkuuteen, tyytyväisyyteen seksielämään ja suhteeseen puolisoon, tarkasteltiin kahdentoista kuukauden kuluttua synnytyksestä Tilastollisesti merkitseviä eroja ei löytynyt erilaisten synnytyksen ponnistusvaiheen hoidon käytäntöjen yhteyksistä naisten halukkuuteen, tyytyväisyyteen seksielämään ja suhteeseen puolisoon Myöskään synnytyksen aikaisella kipukokemuksella tai synnytyskokemuksella ei ollut tilastollisesti merkitsevää yhteyttä alateitse synnyttäneiden naisten sukupuoliseen halukkuuteen, tyytyväisyyteen seksielämään ja suhteeseen puolisoon kahdentoista kuukauden kuluttua synnytyksestä (Mietola-Koivisto 2016)


20 HEIJASTIN muuntuu moneksi - design for your life Viime syksynä Liikenneturva oli mukana järjestämässä yhteistyössä Kuten ry:n ja Suomen 3M Oy:n kanssa Reflect05 -heijastavien tuotteiden suunnittelukilpailua. Sen tavoitteena oli mm. löytää aivan uusia heijastinratkaisuja ja lisätä kiinnostusta heijastimien käyttöön. Ehdotuksien joukossa oli kauniita, hauskoja, toimivia ja myös teknisesti pitkälle vietyjä ratkaisuja. Tulokset osoittivat, että heijastin voi olla jotain aivan muuta kuin se, mitä olemme tottuneet ajattelemaan. Reflector-kategoria Axell Tuomariston kommentti: Kaunis sovellus pehmeästä heijastinmateriaalista, joka on helppo saattaa vaikka heti tuotantoon. Yksinkertainen idea, jota voi käyttää monipuolisesti. Se on mahdollinen toteuttaa useissa väreissä ja eri kokoisina. Siinä on uusi kolmiulotteinen ratkaisu ja se on suhteellisen edullinen valmistaa. Kiinnitys kaipaa vielä hiomista. Turvaverkko Turvaverkko, Pauliina Patomäki Tavoitteena on tarjota heijastinvaihtoehto, joka ei muodoltaan ja ilmeeltään huuda funktiotaan ja joka on liitettävissä mahdollisimman monenlaiseen vaatetukseen. Heijastin on muodoltaan lieriö, jonka sisä- ja ulkopuoli on heijastavaa pintaa. Elastinen rakenne ei rajoita käyttäjän kokoa, liikkumista tai muuta pukeutumista. Loveukset laajenevat vain Axeli, Susanna Sorsa Kolme litteää palaa muodostaa kolmiulotteisen muodon, kun ne liitetään yhteen x-, y- ja z-akselin mukaisesti. Ideaa voidaan varioida eri muotoisiin heijastimiin. Materiaalina on pehmoheijastinmateriaali. Narussa riippuva kiinnitetään vaatteeseen kuten tavallinen riippuheijastin; klipsillä, hakaneulalla tms. Päivänvalossa kolmiulotteinen Axeli on hauska yksityiskohta vaatetuksessa ja pimeällä heijastin. 20 Liikennevilkku


3 Parolan 1928 rakennettu työväentalo on säilyttänyt hyvin alkuperäisen asunsa. Se sijaitsee Parolan kansakoulun, nykyisen ala-asteen välittömässä läheisyydessä. 8 Mierolan kylä ja kulttuurimaisema Kapean virran molemmin puolin sijaitseva Mierolan kylä muodostaa yhä harvinaisen hyvin säilyneen kylämiljöön, jonka osatekijöinä ovat rakennukset, kyläraitit, silta ja rantamaisemat. Kylä on valtakunnallisesti arvokas kulttuurihistoriallinen ympäristö. Varhaisin historiallinen tieto kylästä on 1300-luvun alkupuolelta. Kylän vanha tonttimaa sijaitsee virran etelärannalla. Vanhoilla tonteillaan sijaitsevat Uotilan, Rantalan, Tommenin ja Pihamaan talot. Ventolaan johtavan tien varrella on vanha 1800-luvun tuparakennus paikalla, jossa on aikoinaan ollut rakuunantorppa. Sillan pohjoispuolella on joukko pienempiä mökkejä sekä vanhaa huvila-asutusta. Pälkäneentien tuntumassa on Hämeen Sähkön muuntamolaitos 1910-luvulta, joka on muutettu asuinkäyttöön. Lotti on toiminut kestikievarina 1920-luvulle saakka. Vanhempi asuinrakennus on 1800-luvun alkupuolelta ja toinen luvun keskivaiheilta. Pihassa on kaksi vanhaa aittaa. Hirsinavetta on pihan pohjoispuolella. Tommenin (ent. Kirrilä) useassa eri vaiheessa rakennettu päärakennus on ulkoasultaan jugendvaikutteinen. Rantalan (ent. Sorkkala) päärakennus on vanhimmilta osin 1800-luvun alkupuolelta. Rantala on entinen kaupparakennus. Pihamaan (ent. Jussila) päärakennus on 1800-luvun alkupuolelta, nykyinen uusrenessanssityylinen ulkovuoraus on vuosisadan vaihteen tienoilta. Pihamaa on entinen kaupparakennus. Mäkirinne, Lehtomäki ja Kivimäki edustavat pohjoisrannan vanhaa mökkiläisasutusta. Rakennukset ovat 1800-luvun jälkipuolelta. Tyynelän jugendvaikutteinen asuinrakennus on vuosisadan alkupuolelta. Rannassa on kaunista koivuistutusta. Mäen rinteessä sijaitseva Hiidenlinna on edustava näyte viime vuosisadan lopun huvila-arkkitehtuurista. Rakennusta koristavat torni ja suuret kuistirakennelmat. Paikan nimi esiintyy myös muodossa Hittolinna. Hiidenlinnan mäellä on ollut suuri, ilmeisesti luonnon muovaama kiviröykkiö, johon nimi liittyy. Mierolan kauniskaarinen teräsbetonisilta on rakennettu vuosina Oy Constructor Ab:n laatiman suunnitelman mukaan. Arkkitehtonisesta suunnittelusta vastasi Arkkitehtitoimisto Frosterus & Gripenberg. Kiviset maatuet ovat perua paikalla aiemmin sijainneesta puusillasta. Jykevänkaunis betonisilta on innoittanut useita taiteilijoita, erityisesti Väinö Kamppuria, jonka entinen ateljee sijaitsee Mierolan virran rannalla. Silta on Tiehallinnon museosilta. Sillä on myös huomattava merkitys Hattulan vaakunasymbolina. Mierolan uusi betonisilta rakennettiin vanhan sillan itäpuolelle Ventolan kylä mainitaan historiallisissa lähteissä ensi kerran Kolmitaloisen kylän suurimmasta tilasta muodostettiin 1600-luvun alussa rustholli. Ventolan päärakennuksella on tärkeä merkitys Vanajaveden kapeikon kulttuurimaisemassa. Se on rakennettu 1911, jolloin se siirrettiin nykyiselle paikalle ja laajennettiin. Pihapiiriä rajaavat kivinen 1905 rakennettu karjasuoja, jota on laajennettu 1926 sekä tiilinen makasiini vuodelta Kylätietä reunustavat vanhat koivut ja talon kohdalla tiheä kuusiaita. Ventolan pohjoispuolella on maanmittausinsinööri H.P. Kulhian rakennuttama jugendtyylinen rantahuvila Suvanto luvun alkupuolelta. Vanhaa huvilamiljöötä täydentää laituri uimahuoneineen. Huvila liittyy maisemallisesti Ventolan tilan rakennusryhmään. Vanajaveden kapeikossa sijaitseva Alhaisten kartano on muodostettu 1600-luvun lopulla Sorkkalan rälssitilasta ja Alhaisten tilasta. Vuosina rakennettu puinen päärakennus on vuorattu uusrenessanssityyliin. Vuonna 1921 rakennettu matala ristipääty antoi rakennukselle klassisistisen ilmeen. Tämä muutos samoin kuin 1928 rakennettu tiilinen komea karjarakennus on arkkitehti Elin Wessmannin käsialaa. Hirsinen vilja-aitta on 1800-luvun alkupuolelta. Rakennusten ympärillä oleva puisto periytyy 1800-luvun keskivaiheilta. 9 Hattulan uusi kirkko, Rahkoila Hattulan uusi kirkko rakennettiin vuosina intendentinkonttorissa 1851 laadittujen piirustusten mukaan. Suunnittelusta vastasi intendentti E.B. Lohrmann. Rakennustöitä johti tamperelainen E.J. Wennerqvist. Tornillinen pitkäkirkko on puhtaaksi muurattua punatiiltä. Tiilikoristelu ja suippokärkiset ikkuna-aukot liittävät sen aikakauden uusgoottilaiseen tyylisuuntaan. Kirkkosalin keskilaivaa kattaa puinen holvi.


13 Marianne nauttii suuresti työstään. Oma jaksaminen tulee luonnosta ja ihmisistä, halu tehdä tällaista työtä on pakollinen asian onnistumiseksi. Asiakkaiden edistymiset ja onnistumiset ovat pieninä askeleita, mutta tulokset ovat isoja asioita: elämän laatu paranee, iloisuus lisääntyy, fyysinen kunto kohenee, kasvetaan ihmisenä, elämä tuntuu tarkoituksenmukaiselta, tarpeellisuuden tunne, yhteenkuuluvuuden tunne, oikeiden töiden tekeminen. Asiakkaat tulevat mielellään tilalle töihin ja osallistuvat aktiivisesti. Ajatuksia matkaseurueelta: Tiina Harjunpää, K-P Liitto: Asialla on runsaasti mahdollisuuksia ja valoisa tulevaisuus rahoittajan näkökulmasta. Pro Agrian osuus voisi olla merkittävä laadun tarkkailussa ja sertifioinnissa, koska tämä pitää olla tulevaisuudessa vakaammalla pohjalla kuin pelkästään projektitoiminnalla. Satu Kumpulainen; Isokummun lammastila: meillä Suomessa pitää olla liian valmista, ennen kuin toiminta aloitetaan, voisi aloittaa pienemmilläkin puitteilla. Matka avarsi ja antoi uskallusta suunnitella omankin toiminnan aloittamista entistä paremmin. Pekka Kauppinen: perheiden tukemisen palvelujohtaja, Keski-Pohjanmaan sairaanhoitopiiri: Suomessa meillä vaatimustaso ehkä liian vaativa, toiminnan voisi aloittaa pienemmilläkin satsauksilla. Jaana Autio, palveluohjaaja; kehitysvammahuolto, Peruspalvelukuntayhtymä Kallio: Tällainen työtoiminta olisi erittäin hyvää ja tarpeellista asiakkaille, työosuusrahalla asiakkaat saataisiin "oikeisiin töihin". Tällainen työ erittäin mieluista siihen pystyville asiakkaille. Satu Sundell; Kokkolan sosiaali- ja terveysalan opisto: Yrittäjien koulutus pitäisi saada Grön Arena tyyppiseen malliin meillä Suomessakin ja sertifiointi pitäisi saada eteenpäin. Onko gc Finlandin rooli tällä hetkellä oleellinen, pitäisi alkaa tapahtua jotakin oleellista. Meillä ollaan Ruotsia edellä koulutuksen suunnittelussa toisen asteen tutkinnon yhteyteen. Mari Äijälä; Kannuksen kaupunki: Hyvä huomata, että asiakasmäärät per tila eivät ole suuria, eli tämä ei ole massatoimintaa. Yrittäjiäkään ei tarvitse olla muutamaa enempää. Asian eteenpäin vieminen vaatii pitkäjänteisyyttä ja aikaa runsaasti. Teija Skyttä, Mikkeli amk: parasta antia Grön Arena hankeinfo, hankkeen tavoitteet ja tapa toimia. Keijo Viertoma, Toiskan perhekoti, yrittäjä: meillä gc on niin prosessivaiheessa Suomessa, että matkalta tulee lähinnä seurattua pieniä asioita. Asiakkaiden kohtelu oli arvostavaa ja erityisen huomioivaa. Koulutuksien suunnittelussa pitäisi olla erityisesti otettu huomioon vuorovaikutustaidot asiakkaisiin. Yrittäjien valinnassa on luultavasti painotettu vuorovaikutustaitoja jo alkuvaiheessa. Eri tavat toimia, erilaiset ihmiset antavat aina uusia ajatuksia. Grön Arenassa hyviä, selkeitä rajauksia sertifikaatin ympärillä = eläimet pakko olla, ei turismia. Meillä on tällä hetkellä liian laajat rajat toiminnassa. Tarmo Vuorenmaa, Sedu: Chister Yrjas on erittäin arvokas kontaktihenkilö ja häneen kannattaa pitää hyvät yhteydet. Seuraavalla matkalla Norjaan asiaa voidaan syventää ja tavataan taas uusia ihmisiä ja ajatuksia.


»En maar’!» sanoi Durward, »ja jos niin on laita, niin alan arvella, ettei yksikään noista suurista herroista ole toistaan parempi, ja että yhtä hauska on valita joku heistä kuin puu, johon tahtoisi tulla hirtetyksi. Mutta Saint Paul’in kreivi, tuo Connetable, on vain suoranaisella siirroksella saanut valtaansa sen kaupungin, joka kantaa minun korkea-arvoisen suojeluspyhimykseni St. Qventin’in nimeä», (näin puhuessaan hän teki ristinmerkin), »ja luulisinpa, että pyhä suojelijani, jos siellä asuisin, toki jollakin lailla pitäisi minusta huolta – eihän hänellä olekaan niin monta kaimaa kuin noilla yleisemmin suosituilla pyhillä miehillä. Mutta varmaankin hän sittenkin on unohtanut minut, Qventin Durward paran, hengellisen kummilapsensa, koska hän on antanut minun olla kokonaisen päivän ruuatta, ja seuraavana aamuna jättänyt minut St. Julian’in turviin sekä tuntemattoman ihmisen satunnaisen hyväntahtoisuuden nojaan, josta hyvästä olen saanut maksaa kylmän kylvyn kuuluisassa Cher-virrassa tai jossakin sen lisäjoessa.»


ASPA Palvelut Oy ja Dream Broker yhteistyöhön
ASPA Palvelut Oy on yhteiskunnallinen yritys, jonka omistaa Asumispalvelusäätiö ASPA. Yhtiö kuuluu yksityisiin sosiaalialan yrityksiin, ja se toimii 44:ssä toimintayksikössä ympäri Suomen. ASPA Palvelut Oy tuottaa monimuotoisia, joustavia ja laadukkaita asumista ja itsenäistä elämää tukevia palveluja vammaisille ihmisille, mielenterveyskuntoutujille ja muille erityisryhmille tarjoamalla asumispalveluita, kotipalveluita, päivätoimintaa sekä henkilökohtaisen avun palveluita. Yhtiön arvoja ovat ihmisen kunnioittaminen, turvallisuus ja ammatillisuus. Dream Brokerin tarjoamaa online-videoratkaisua ASPA Palvelut Oy tulee käyttämään mm. sisäisen tiedonkulun ja viestinnän tehostamiseen, perehdytyskoulutuksiin sekä työprosessien ohjeistamiseen.


Missä tahansa matkustelen, haluan kuitenkin aina tutustua kyseisen paikan hautausmaahan. Rakastan kulkea hautakivien välissä tutkimassa kivien muotoja, tekstejä ja ihmisten tarinoita, joita kivistä avautuu. En näe siinä mitään ahdistavaa, päinvastoin, on tyynen rauhoittavaa kulkea siimeksessä ja nauttia kirkkomaan rauhasta ja hiljaisuudesta, katsella lintuja, jotka lentelevät kiveltä toiselle, kuin menneitä ihmisiä hipaisten. Tässä on se pyhän kokemus, joka itselleni on merkittävä. Se liityy kirkkoon tai uskontoon, mutta ei kuitenkaan liity sen oppeihin vaan lähinnä tuntemuksiin. Jos en kuuluisi kirkkoon, minulla ei olisi tätä kokemusta. Ihmettelen vaan, mitä sen tilalle saisi, ja miksi toiset eroavat kirkosta. Jääkö ihmiselle mitään pyhän tunnetta? Tarvitseeko nykyajan ihminen pyhän tunnetta mihinkään?


14 3.2 Perintälaki 4 Hyvä perintätapa. Perinnässä ei saa käyttää hyvän perintätavan vastaista tai muutoin velallisen kannalta sopimatonta menettelyä. Perinnässä on suhtauduttava vastuullisesti maksujärjestelyihin. Kuluttajan kannalta sopimattomasta tai hyvän tavan vastaisesta menettelystä säädetään lisäksi kuluttajansuojalain (38/1978) 2 luvussa ja luotonantajan velvollisuuksista kuluttajaa kohtaan maksuviivästystilanteissa kuluttajansuojalain 7 luvun 13 :ssä. Perinnässä ei saa: 1. antaa totuudenvastaisia tai harhaanjohtavia tietoja maksun laiminlyönnin seuraamuksista tai muista velallisen kannalta merkityksellisistä seikoista; 2. aiheuttaa velalliselle kohtuuttomia tai tarpeettomia kuluja taikka tarpeetonta haittaa; eikä 3. vaarantaa velallisen yksityisyyden suojaa. Vanhentunutta tai muusta syystä lakannutta saatavaa ei saa periä. Suurin osa lausunnonantajista piti erittäin kannatettavana hyvän perintätavan täsmentämistä ehdotetun 4 :n mukaisella tavalla. Helsingin käräjäoikeus toteaa, että nykyisessä oikeuskäytännössä yksipuolisia tuomioita annettaessa on viran puolesta hylätty tuomiolla perintäkuluvaatimuksia hyvän perintätavan vastaisina, jos ammattimaisesti perintätoimintaa harjoittava yhtiö on lähettänyt velalliselle huomattavan määrän maksuvaatimuksia lyhyessä ajassa. Menettelyä on pidetty tarpeettomana ja on katsottu, että ammattimaisesti perintätoimintaa harjoittavan on pitänyt ymmärtää, etteivät maksuvaatimukset tule johtamaan maksusuoritukseen. Kuluttajaviraston mukaan 2 momentin 2 kohdan perusteluissa tulisi nimenomaisesti mainita, että perittäessä samanaikaisesti useaa saman velkojan samaa velallista koskevaa saatavaa kirjeperinnällä, asiat on mahdollisuuksien mukaan yhdistettävä turhien perintäkulujen välttämiseksi. Lähtökohtana tulisi olla se, että saman velkojan samaa velallista koskevat saatavat tulee aina yhdistää ja perintäyhtiö voisi poiketa tästä vaatimuksesta vain, jos poikkeamiseen on jokin erityinen peruste, kuten se, että saatavat ovat luonteeltaan selkeästi erilaisia. Takuu-Säätiön mukaan käytännön laintulkinnan helpottamiseksi tulisi tarkentaa, mitä 1 momentin ilmaisulla "vastuullisesti" tarkoitetaan. Vastuullisen suhteutumisen vaatimukseen kuuluu perustelujen mukaan se, että velallisen kanssa tehtävät maksusuunnitelmat ovat realistisia suhteessa hänen ennakoitavissa olevaan maksukykyynsä. Takuu-Säätiö huomauttaa, että velkojan, joka käytännössä useimmiten arvioi maksusuunnitelmien realistisuuden, on vaikea saada velallisen asioista tietoa muuta kautta kuin velalliselta itseltään. Se ehdottaakin ns. positiivisen luottorekisterin luomista velkojan arvioinnin helpottamiseksi. Lisäksi Takuu-Säätiö toteaa, että velallinen itse ei useinkaan osaa arvioida tilannettaan oikein, minkä vuoksi hänen kannaltaan olisi tärkeää, että laissa ohjeis- 14


12 äänen teorian kannalta merkittäväksi se, että hän korostaa muistiinpanoissaan äänen itsenäisyyttä suhteessa kuvaan; Bressonin ääntä koskevat merkinnät muodostavan näin eräänlaisen modernin 24 "elokuvan ääniraidan itsenäisyysjulistuksen". Viime kädessä Bressonin "ääniteoria" on kuitenkin Weisille ja Beltonille liian henkilökohtaista ja arvoituksellista käydäkseen varsinaisesta teoriasta: 11 Bressonin lausumat äänestä jäävät jossain määrin arvoituksellisiksi. Tässä julkaistut otteet hänen Notes sur le cinématographestaan on kirjoitettu työmuistiinpanoiksi hänelle itselleen, eivätkä ne sen tähden pyri Eisensteinin tai edes Vertovin kirjoitusten kaltaiseen teoreettiseen argumentointiin. 25 Weisin ja Beltonin arvio tuo näkyviin tietyn ristiriidan tai jännitteen, joka liittyy kysymykseen Bressonin teoksen teoreettisesta statuksesta. Yhtäältä teoksessa tuntuu olevan jotain teoreettisesti kiinnostavaa (se korostaa äänen itsenäisyyttä) mutta toisaalta siltä puuttuu selkeä, Eisensteinin tai Vertovin teksteihin verrannollinen "teoreettinen" tai argumentatiivinen intressi mikä näyttäisi edellyttävän (vaikka Weis ja Belton eivät sitä suoraan sanokaan) jonkilaista selvää, argumentaatiolle soveltuvaa muotoa. Argumentatiivisen intressin puutetta korostaa merkintöjen tulkitseminen 26 henkilökohtaisiksi "itselle tarkoitetuiksi työmuistiinpanoiksi". Toisin sanoen Bresson tuntuu yhtäältä esittävän väitteitä, joissa näyttäisi olevan ainakin jonkinlainen "teoreettinen" ulottuvuus, mutta samalla hänen tapansa ilmaista asiat näyttäisi viittaavan siihen, että hänen ajatuksensa on tarkoitettu ensi sijassa hänelle itselleen, ei muille osoitetuiksi yleisiksi argumenteiksi. Kyseessä ovat "muistiinpanot" henkilökohtaiset, päiväkirjanomaiset merkinnät jotka juuri tämän muistiinpanoluonteensa (ja -muotonsa) takia eivät voi olla "argumentteja". Olipa Bressonin merkintöjen tosiasiallinen tausta tai intressi mikä tahansa, niin hänen käyttämästään ilmaisutavasta näyttäisi tekevän "epäteoreettista" nimenomaan sen fragmentaarisuus. Notes sur le cinématographen "aforistinen" muoto tekee teoksesta hajanaisen, siitä on vaikea hahmottaa yhtenäistä linjaa tai "kokonaisargumenttia". Vaikka teoksen yksittäiset muistiinpanot (fragmentit) saattavat olla ("teoreettisesti" tai muuten) kiinnostavia, ovat ne kuitenkin kokonaisuutena "heterogeenisiä" (Joyard) ja usein "arvoituksellisia" (Weis & Belton) tai "dogmaattisia" Weis & Belton 1985, Mt., 145. "Bresson's statements on sound remain somewhat enigmatic. The excerpts reprinted here from his Notes on Cinematography were written as working memos to himself and, for that reason, are not concerned with theoretical argumentation of the sort found in Eisenstein's, or even Vertov's written work." Weis ja Belton päätyvätkin siihen, että Bressonin (ääntä koskevien) merkintöjen arvo kun niitä luetaan yhteydessä hänen elokuviinsa: tällöin ne voivat muodostaa "koherentin ohjelman luovalle elokuvaäänen käytännölle" ("[...] a coherent program for creative sound practice"; Weis & Belton 1985, 146). Se teoreettinen mielenkiinto, mikä Bressonin merkinnöillä mahdollisesti on, näyttäisi siis jälleen olevan sidoksissa hänen elokuviinsa: muistiinpanojen merkitys olisi siinä, että ne voisivat toimia ensi sijassa apuvälineenä Bressonin elokuvanteon ymmärtämiselle.


Liikkeenjohtotehtäviin määrätty henkilö ei täytä 1 momentin 3 kohdassa tarkoitettua hyvämaineisuuden vaatimusta, jos hänet on tuomittu viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana vankeusrangaistukseen tai viimeksi kuluneiden kolmen vuoden aikana sakkorangaistukseen vakavasta työsuhdetta, elinkeinon harjoittamista, kirjanpitoa, velkasuhdetta, liikenteen harjoittamista taikka liikenneturvallisuutta koskevien säännösten tai määräysten rikkomisesta ja teko osoittaa hänen olevan ilmeisen sopimaton harjoittamaan rautatieliikennettä. Sama koskee tullimääräysten rikkomista siinä tapauksessa, että hakijan tarkoituksena on ryhtyä harjoittamaan kansainvälistä rautatieliikennettä. Liikkeenjohtotehtäviin määrätyllä henkilöllä on oikeus saada toimiluvan myöntämistä varten itseään koskeva ote rikosrekisterilaissa (770/1993) tarkoitetusta rikosrekisteristä sekä sakon täytäntöönpanosta annetussa laissa (672/2002) tarkoitetusta sakkorekisteristä.


16 16 KISKON KARJALAISET Tammikuun tupailtaa vietämme tiistaina klo 17 Pirjo Pakarisen luona, Rummunlyöjänkatu 8 A 10, Salo. Hyvää Joulua ja tervetuloa tupailtaan! MUURLAN KOTISEUTUYHDISTYS Muurlan kotiseutuyhdistys toivottaa rauhaisaa joulua ja onnellista uutta vuotta kaikille Muurlan alueen asukkaille. SUOMUSJÄRVI-SEURA RY Kiittää kaikkia jäseniään ja yhteistyökumppaneitaan kuluneesta vuodesta ja toivottaa rauhallista joulua ja kotiseutuhenkistä vuotta 2011! TEIJON ALUEEN KYLÄYHDISTYS Joulujuhla To klo 18 alkaen Teijon Urheilutalolla. Teijon koululaiset sekä Kalliorinteen eskarit ja päiväkotilaiset esittävät jouluohjelmaa. Mukavan yhdessäolon lomassa arpajaiset ja pienet myyjäiset päiväkodin uusien keinujen hankkimiseksi. Tarjolla glögiä, torttuja ja pipareita. Kaikki kyläläiset ovat tervetulleita. Järj. Teijon koulu, Kalliorinteen päiväkoti ja Teijon Alueen Kyläyhdistys. TULE KORISTELEMAAN NIKKILÄN PUISTO JOU- LUKUNTOON KE KLO 18-20! Päivärinteessä askarrellaan joulukoristeita puistoon maistellaan glögiä ja pipareita lasten taidenäyttely Kimmo soittaa haitarimusiikkia Puistossa lauletaan yhdessä joululauluja n. klo 19 nuotio mukana myös Kuusjoen VPK Viljamakasiini avoinna joulutunnelmissa! Järj. Kuusjoki-seuran viljamakasiinitoimikunta SALON NÄYTTÄMÖ Kulttuuri Mauri Kunnaksen koko perheen jouluklassikko Joulupukki ja noitarumpu. Ohjaus Tapio Väntsi. Kirjan pohjalta dramatisoinut Olli Löytönen. Esitykset Vilhonkatu 9. Vuoden viimeinen esitys klo 18. Lippuja rajoitetusti jäljellä. Tammikuussa kaksi näytöstä 6.1. ja 8.1. Osta liput joululahjaksi! Tiedustelut puh SALON TEATTERI ja klo 18:00 Koko perheen jouluntuoksuinen näytelmä Schiivoavat serafit. Näyttelijöinä teatteritaiteen perusopetuksen lapset ja nuoret. Liput 10 e. Kauneimmat joululaulut Su klo 15 Teijon kirkossa. Tilaisuuden jälkeen kyläyhdistys tarjoa glögiä kirkonmäen makasiinissa. Samalla mahdollisuus ostaa Kyläkuulumisia -jäsenlehdessä esiteltyjä kyläyhdistyksen tuotteita klo 19:00 Pidän sinusta huolta. Komedia huolenpidosta ja läheisriippuvaisuudesta ja klo 19:00 Akkapakka. Kolmen naisen hulvaton estradi-iloittelu. Salon Teatteri, Mariankatu 3. puh


18 14 välitystoiminnassa, eivät niinkään jalostustoiminnassa. Lisäksi venäläisyritykset vastaavat muualta Euroopasta Suomen kautta välitettävien tuotteiden välivarastoinnista ja kuljetuksesta. Välityskaupan ja asiakassuhteiden lisäksi yrityksillä on muitakin yhteyksiä Venäjälle. Joka kuudes yritys kertoi saavansa rahoitusta Venäjältä ja joissain tapauksissa toiminta kokonaisuudessaan on rahoitettu Venäjältä. Viidenneksellä yrityksistä on konsultteja ja neuvonantajia Venäjällä, ja 15% vastaajista kertoi olevansa Venäjällä sijaitsevien yritysten alihankkijoita. Tyypillinen venäläisyrittäjä Suomessa on nelikymppinen, Venäjällä korkeakoulutuksensa saanut mies, joka on tullut yrittäjäksi nimenomaan perustamalla uuden yrityksen. Vastaajista puolet on iältään vuotiaita (Taulukko 1). Taulukko 1. Vastaajien ikä ja koulutustaso Ikä, vuosia YHTEENSÄ Korkein hankittu tutkinto Peruskoulu Ammatillinen Yliopisto YHTEENSÄ Viimeisimmän tutkinnon suoritusmaa Venäjä Suomi Lkm. % 12 20, , , , Muu Venäjä ja Suomi 3 YHTEENSÄ 61 24,6 11,5 63,9 100, , ,7 1 1,6 4,9 100,0 Yrittäjistä lähes kahdella kolmasosalla oli yliopistotason koulutus luku on huomattavasti korkeampi kuin suomalaisyrittäjillä keskimäärin. Yritysjohtajat olivat tavallisesti hankkineet tutkinnon ennen Suomeen muuttamista (70% vastaajista), kun taas viidennes oli hankkinut tutkintonsa nimenomaan Suomesta. Kuten muualla maailmassa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, päätyvät maahanmuuttajat tavallisesti yrittäjiksi nimenomaan perustamalla itse yrityksensä. Tämä näyttää olevan yleisin tapa myös tähän tutkimukseen vastanneiden venäläisyritysjohtajien tapauksessa 81% kertoi perustaneensa yrityksensä, ja vain 15% päätyneen johtajaksi yrityskaupan kautta (Taulukko 2). Venäläisvetoinen yrittäjyys Suomessa


7 7 n Espoon Retkeilijät (ER) la Joulujuhla Stenbackassa alk. klo 12 tonttukävelyllä. Ks. s su klo 11 patikka Stenbackasta yllätyskohteeseen Nuuksiossa klo 11 Tapanin taaperrus Metsäpirtiltä nuotiotulille la klo 14 Karin päivän saunojaiset Stenbackassa (kotipullakahvit 5e, Kareille ilm.) la-su Akkojen rämpimisretki Janakkalassa. Ks. s pe-la Ukkojen luontoretki Lopella. Ks. s la-su Pyry-päivät Stenbackassa la Nuuksion kansallispuiston 20-vuotisjuhla. Lisät. myöh Lapin hiihtoviikko Varkhanmukkassa. Ks. s. 2 Maalisk. jäähiihto saaristossa jäätilanteen mukaan. HUOM. Vuosikokous klo 17 Espoon kulttuurikeskuksessa, Kulttuuriaukio 2, Espoo, kokoushuone kellarikerroksessa. Kaikki jäsenet tervetulleita. Kahvi-/teetarjoilu. Luovuus kukkii -kerho jatkaa teatterein, tiedot: Hilkka Stenbacka-tukikohta: vuokrat 10,-/jäsen/vrk, ulkop. 15,-, lapset 0/2,- Seuran yht.henkilöt: tiedotus: p , pj Juha Saarinen, fi p Seuran tied.lehti SATAKIELI tulee maapostissa jäsentalouksiin maaliskuun aikana. Siinä jäsenmaksulappu. n Helsingin Työväen Retkeilijät (HTR)/ Helsingin Luonnonystävät Ulkoilu/pilkkintäpäivä Seurasaarenselällä tai Itä-Helsingissä Hiihto/pilkkiviikot Rihmakurussa Tutustumisretki Nuuksion kansallispuistoon alk. klo 10 Läppäriviikko ja liikuntaa saaren lumossa Sipoon Kallioniemessä Tapahtumat ovat kaikille avoimia. Lisää ohjelmaa jäsenkirjeellä tammikuussa ja seuraavassa Retkeilijä-lehdessä. Tiedustelut: Matti Huttunen , Eila Oranen , Ilpo Rossi , n Hämeenlinnan Retkeilijät (HäRet) Tiedustelut: Molli, n Järvenpään Retkeilijät (JäRet) Akkojen rämpimisretki Janakkalassa. Ks. s Ukkojen luontoretki Lopella. Ks. s. 2 Kulttuurihiihto Tarkemmat tiedot Järvenpään retkeilijöiden kotisivuilta n Kangasalan Retkeilijät (KangRet) Lumikenkä/hiihtoretki Torpan maastossa Sääntömäär. kevätkokous klo 18. paikka ilm. myöhemmin Ulkoilupäivä Pikku-Herityssä klo 14 Torpan talkoot ja saunaillat alkaen joka toinen keskiviikko Melontaretki Vääräjoella Helatorstain ulkoilupäivä Torpalla Jäsenyhdistysten yhteisretki Evolle Seuraa Kangasalan Sanomien Seuraava Retkeilijä ilmestyy maaliskuun alussa Taas toivomme, että toim. kalenteritiedot tulisivat ajoissa! Aineistot JO viimeistään! Kiitos. Toimintakalenteri Retkiä l tapahtumia l kursseja Seurat toimii -palstaa. Tiedustelut: Risto Mäntylä, puh tai n Karjalan Retkeilijät (KR) Hämärähyssy Ukonjoella Kevätkokous Ukonjoella klo 15 ja pilkkikisa klo 10. Lapin hiihtoviikko Raattamassa Tarkka ohjelma seuran nettisivuilla karjalan.retkeilijat Lisätietoja: puh n Kuopion Retkeilijät (KuRet) Hiihtoretki Kummiluokan talviretki Kevätkokous Koivula kesäkuntoon Koivulan remontti jatkuu toukokuussa Syötteen kansallispuistoon tutustutaan Tapahtumista tarkemmin jäsenkirjeessä ja nettisivuilla. Yhteydenotot pj Liisa Niskanen, tai p n Kuusankosken Retkeilijät (KuuRet) Helmikuussa Retkeilyilta, teatteriretki, pulkkamäkipäivä Maaliskuussa Ulkoilu- ja pilkkipäivä, kuutamohiihto Huhtikuussa vko 15 Lapin hiihtoviikko Leville Tarkempia tietoja luettavissa PK:sta ja Kouvolan Sanomista sekä kotisivuilta. Tiedustelut: jaana.hyvonen(at)kotikone.fi tai n Länsi-Karjalan Retkeilijät (L-K R) Kevätkokous klo 17. Paikka päätetään myöh. Valamon hiihtoon osallistutaan. Kanoottien maalaustalkoot toukokuussa. Tiedustelut: pp.inet.fi, puh n Retkeilyseura Vipeltäjät (ReViKo) Ukkojen luontoretki Ks. s. 2. Seuran kevätkokous maaliskuussa Ukonjoen talkoot Linturetki toukokuussa Viikonlopputapaaminen Niinlahdessa (touko-kesäkuun vaihde) Mölkky/pihakisa kesäkuussa Retkeilypäivät elokuun alussa Tarkemmat tiedot tapahtumista myöh. kiertokirjeissä ja Retkeilijä-lehdessä Kyselyt: Erkki, , tai Leena, n Riihimäen Retkeilijät (RiRet) Sunnuntaisin melonnan opetusta klo 8-10 uimalassa. Tule kokeilemaan! Tiistaisin Heiskan majalla klo 9-11 askartelua, hiihtolatujen huoltoa ja sosiaalista kanssakäymistä Hiihtokaudella Heiskan maja avoinna lauantaisin ja sunnuntaisin klo sekä talvilomaviikolla 8 joka päivä Monnin hiihto su Myös Heiskan maja lähtö- ja huoltopaikkana. Hiihtoretki Lappiin Enontekiön Vuontispirtin maisemiin, vko 14 (pe-la ). Sit. ilm mennessä Annelille. Linja-autokuljetus, täysihoito, majoitus 2 hengen huoneissa ja 6 hengen mökeissä. Mukaan pääsee ilmoittautumisjärjestyksessä. Äitienpäiväpyöräily yhdessä Riihimäen Kiista-Veikkojen kanssa teemalla Varrella Vantaan. Tiedustelut: Anneli Hakala, puh n Rovaniemen Retkeilijät Kulttuuri-ulkoiluviikonloppu, Ylläs Rovaniemi 150/ talkoot Kuutamohiihto Netissä n Salpausselän Samoojat (SalSa) Hiihtoretki Kymijärvelle. Kokoonnutaan Karisman pysäköintipaikalle klo 10. Lähemmin: Tarmo Tikka, puh , tarmo.tikka(at) phnet.fi Lintu/suoretki lähialueelle Kohde ja aika myöh. Retki Nuuksion kansallispuistoon Lisätiedot myöh. Seuran 30 v. juhlamelonta. Padasjoki Lahti Lisät. Arvo, puh , arvo. korkkinen(at)gmail.com n Savonlinnan Työväen Retkeilijät Tied.: /Kimmo. n Tapiolan Maa- ja Meriretkeilijät (TMMR) su Ateneum klo Tuusulanjärven taiteilijat. su Museopäivä, klo 13 kokoontuminen Helsingin kaupungin museossa, Hakasalmen huvilassa. ke 5.2. Runeberginpäivä Porvoossa ja Taidetehdas. Lähtö n. klo 10. la-su Varhaiskevät tukkikämpällä klo 12 alkaen. Omat eväät ja makuupussi. Kahvi koko ajalta 5 e, yöpyminen ja sauna 10 e. Veikkolasta n. 7 km. Huomioikaa retkeilypäivät Savonlinnassa Ja sinnehän mennään! Tallinnan Laulujuhlille, yhteismajoitus Väänajoensuulla. Elokuussa Lappi-Pykeijä-Nordcap. Lisätietoja: com, puh ja teatteritietoja antaa gmail.com, puh n Turun seudun Retkeilijät Tiedustelut: Klaus Vuorinen, puh n Vihdin Retkeilijät (ViRet) to Jouluinen jäsenilta Rientolassa nyyttäreiden merkeissä ke Jouluretki Korteniemen perinnetilan joulutapahtumaan. Lähdetään kimppakyydein klo Rientolan pihalta, 17 Vihdin kk linja-autoasemalta. Tapahtuma kestää klo Lämmin asu ja lamppu tai lyhty. Mahdollisuus maksulliseen kahviin ja pullaan. Ohjelman toteuttaa Tammelan srk to jäsenilta Rientolassa klo 18. Kuvia Nepalista (Juha Saarinen, ER) 6.2. to Saamelaisten kansallispäivän luentotilaisuus Rientolassa klo 18. (Vieraileva luennoitsija) Viikolla 7 Kuutamohiihtoja täyden ja puolikkaan kuun valossa to Sääntömääräinen kevätkokous Rientolassa klo KR-hiihtoviikko Rihmakurussa ja Harrisaajossa. Tiedustelut ja ilm. KR Ilmo Nousiainen, tai s-postilla Ex-tempore -retkiä ja tapahtumia madollisuuksien mukaan. Katso Retkistä myös s-postilla ja ViRetin Faceryhmässä. Lisätietoja Mialta, gmail.com ja puh n Nuuksion kansallispuistoyhdistys NUUKA ry la Joulujuhla Stenbackassa alk. klo 12 ja kansallispuistopatikka Kansallispuiston 20-vuotisjuhla. Lisät. myöh. Yhteyshenkilö: gmail.com p Talven touhuja koko perheen Pyry-päivillä la-su Nuuksion Stenbackassa Aloitetaan klo 11 kumpanakin päivänä. Ohjelmassa opastettu hiihtoretki aarrepolku ravalkean teko satutupa lapsille lumiukko-kisa rokkaa, nuotiomakkaraa, räiskäleitä (siis lettusia) sauna, avanto, takkailta, kiehisten tekoa. Sunnuntaina luontoretki tulille alk. klo 11 hiihtäen tai kävellen, omat eväät. Kiehiskahvit kiehautellaan. Sopat sun muut lauant. 8,- /aik., lapset ilmaiseksi. Yöpyminen mahdollista 10,- jäseniltä/ei jäseniltä 15,-, lapset ilmaiseksi. Järj. Espoon Retkeilijät ja Nuuka ry Lisätietoja, kimppa-ja bussikyytitietoja: p ja Juha Saarinen p Talven touhuihin ovat tervetulleita muutkin kuin ER:n ja Nuukan väki. Melkuttimen laavulla pantiin pöytä koreaksi, olihan 40-vuotisjuhlavuosi meneillään järvenpääläisillä. Kuva: Kaarina Nummela Tämänvuotinen TRL:n syksyinen viikonloppuvaellus vaellettiin eteläisen Hämeen järvialueen kauniissa maisemissa. Melkuttimen laavu oli meidän yöpymispaikkamme. Vaelluksen järjestivät Järvenpään Retkeilijät 40-vuotisen taivalluksensa merkeissä. Retkeilijät kokoontuivat aluksi Räyskälän kyläkaupalla, kuten aina kun retkeilemme siellä suunnalla, parisenkymmentä retkeilijää kaikkiaan eteläisen Suomen retkiseuroista. Lauantaina tehtiin ihan reilu päiväretki pitkin Ilvespolkua, Purinsuota ja metsiä. Purinsuo on vanhemmille järvenpääläisille tärkeä paikka. Reilut kaksikymmentä vuotta sitten vietimme useana vuotena lokakuun ensimmäisen viikonlopun Purinsuon viereisen Kalajärven rannalla mökeissä ja poimimme karpaloita Purinsuolla. Nyt siis verestettiin vanhoja muistoja, kuljettiin kilometri pari komealla avonaisella suolla ja löydettiin vähän karpaloitakin. Suolta palattiin metsiä ja polkuja pitkin Melkuttimelle ja sen komeitten rantahajuja pitkin laavulle. Laavulla nautittiin ensimmäiseksi 40-vuotiaan syntymäpäiväkahvit. Illalla nautiskeltiin retkiherkut ja turistiin retkijuttuja nuotiolla. Sunnuntaina patikoitiin vielä Ison Melkuttimen ympäri ja kipaistiinpa pitkän harjuniemen päässä ihastelemassa Suomen kirkkainta järveä. Riitta Sairinen, Järvenpään Retkeilijät Aina syttyy kun sytyttää kiehkuraisilla kiehisillä lastusilla somilla jo kahvikulta kiehuu! Tuoreessa Hannu Rinteen Perinnemestarin Klapikirjassa hyviä vinkkejä polttopuiden tekoon varastointiin ja käyttöön. Kuvat ja teksti: Hilkka Laitinen Retkeilyseura Vipeltäjät juhli seuran 35-vuotisjuhlia Kotkassa Mussalon Niinlahdessa, ilma oli syksyisen myrskyinen ja vaahtopäät näkyivät ja loiskuivat upeasti! Juhlassa jaettiin Retkeilyliiton ansiomerkkejä seuraavasti. Ritva Niemi kultainen ansiomerkki, Timo Mäki hopeinen, Taru Savenius pronssia ja Eero Savenius pronssia. Tilaisuus jossa ansiomerkit jaettiin oli vuosikokous ja siinä valittiin seuran johtoon edelleen Erkki Anttila puheenjohtajaksi ja hallitukseen entiset jäsenet. Tulevaa toimintaa suunniteltiin innolla ja varsinainen juhlalounas syötiin Route 66 -ravintolassa, jonne mentiin erikoisella bussilla! Tulevaisuutta funtsittiin porukalla ja toivottiin ensi keväältä mahtavia linturetkiä, se on aina säkästä kiinni sattuuko isot laumat samaan aikaan liikkumaan kun me, sitä kun ei etukäteen osaa sanoa, voi olla että ensi keväänä otamme määrän kuinka monta eri lajia kerkeää jossakin ajankohdassa nähdä ja samallahan niitä myös oppii tuntemaan, eli Vipeltäjien oma luontokoulu!? Talven haasteita odotellessa ja Hyvää Joulua kaikille toivottaa Vipeltäjät psta Ritva Niemi, tiedotussihteeri. Kuvassa ansiomerkin saaneet vas.timo Mäki, Eero Savenius, Taru Savenius, Ritva Niemi sekä puheenjohtaja Erkki Anttila.


6 Klo Lounas Klo Kolme näkökulmaa työhyvinvoinnin tulevaisuuteen - miten yhdistää talouskasvun ja ihmisten hyvän elämän vaatimukset eri toimialoilla? - teollisuus, Eija Hakakari, henkilöstöjohtaja, Rautaruukki Oyj - palvelut, Harri Hietaranta, henkilöstöjohtaja, Sampo Pankki Oyj - julkinen sektori, Hannu Tulensalo, henkilöstöjohtaja, Helsingin kaupunki Klo Seminaarin päätös Hinta: Seminaarin hinta on 320 euroa + alv, sis. seminaarin aineistoineen, tulokahvin ja lounaan. Laskutus: Seminaarin osallistumismaksu lähetetään HENRYn rekisterissä olevaan jäsenen laskutusosoitteeseen. Jos et ole HENRYn jäsen tai haluat laskun toiseen osoitteeseen, ilmoita toinen laskutusosoite ilmoittautumisen yhteydessä. Ilmoittautumiset: HENRYn tapahtumakalenterin kautta tai sähköpostilla ilmoittautumisviite Hyvinvoinnin johtaminen Peruutusehdot: Ilmoittautumisen voi perua kuluitta asti. Sen jälkeen peruutusmaksu on 50 % päivän hinnasta. Jos ilmoittautunut jättää tulematta paikalle, perimme koko maksun. Estyneen osallistujan tilalle voi vaihtaa kuluitta toisen osallistujan, josta pyydämme ilmoittamaan meille etukäteen. VALMENTAVA PALAUTE Aika: torstai klo Paikka: Huom! Helsingin keskustassa. Paikka vahvistetaan myöhemmin Järjestäjä : Tevere Oy ja HENRY ry Palaute on tärkeä osa työpaikan vuorovaikutusta. Hyvä ja vaikuttava palaute näyttäytyy eri tilanteissa eri tavalla. Käsittelemme tilaisuudessa palautetta erityisesti valmentavan palautteen näkökulmasta: * millaista on oppimista edistävä ja vaikuttava palaute ja miten sitä annetaan * miten palaute vaikuttaa strategiaan ja miten strategian tulisi vaikuttaa palautteeseen * miten erilaiset palautteen vastaanottajat otetaan huomioon Aiheeseen johdattelijoina ja keskusteluttajina ovat Onnistu palautteessa kirjan kirjoittajat Päivi Kupias ja Raija Peltola Tevere Oy:stä Tilaisuus alkaa aamukahvilla klo Varsinainen ohjelma alkaa klo HUOM! Tilaisuus on täynnä mutta voi ilmoittautua jonoon sähköpostilla mennessä. JOS OLET JO ILMOITTAUTUNUT Jos olet jo ilmoittautunut tähän tilaisuuteen, seuraa sähköpostiasi. Tilaisuus siirretään suurempaan tilaan ja ilmoitamme uuden osoitteen elokuussa. Muistathan perua ilmoittaumisesi jos sinulle tulee este, jotta saamme tilallesi jonottajan. Tilaisuuteen mahtuu 60 osallistujaa. 6 HENRY RY:N JÄSENTIEDOTE/KESÄKUU 2011


21 Blogalisaatio Blogalisaatio: internetin yms. uuden teknologian varaan rakentuva uusi yhteisöllisyys. Arvoja, sitoutumista ja yhteisöllisyyttä määrittelevät uudet blogaalit rakenteet ja verkostot. Epäpyhät/epäsovinnaiset liittoutumat: Uudet blogaalit rajapinnat yhdistävät yllättäviä asioita (Pohjanmaalainen ääri-islam, ICT Buddhalaisuus Kolmas sektori ja uudet osallistumisen muodot: instant solidarity and one day institutions. TV-keräyksistä, rokkikonserteista ja katastrofien jälkeisistä keräyksistä tulee vastuullisuuden valtavirtaa Kaupungintalo, poliisi, sanomalehdet ja kauppahuoneistot siirtyvät Second lifeen, Habbo Hotelliin, Second Lifeen, Twitteriin yms. virtuaalimaailmoihin, jossa ihmisetkin ovat Uusavuttomuutta (WoWiin kadonneet nuoret ja lapsiaan help Uusavuttomuutta (WoWiin kadonneet nuoret ja lapsiaan help deskinä käyttävät vanhemmat) ja uusyhteisöllisyyttä (Face bookit, Twitterit, nettiavioliitot jne )


Hankintadirektiivin 37 artiklan 1 kohdan ensimmäisen ja toisen alakohdan mukaan jäsenvaltiot voivat säätää, että hankintaviranomaiset voivat hankkia tavaroita ja/tai palveluja yhteishankintayksiköltä, joka tarjoaa 2 artiklan 1 kohdan 14 alakohdan a alakohdassa tarkoitettua yhteishankintatoimintaa. Jäsenvaltiot voivat myös säätää, että hankintaviranomaiset voivat hankkia rakennusurakoita, tavaroita ja palveluja käyttäen yhteishankintayksikön tekemiä hankintasopimuksia, käyttäen yhteishankintayksikön toteuttamia dynaamisia hankintajärjestelmiä tai 33 artiklan 2 kohdan toisessa alakohdassa säädetyssä laajuudessa käyttäen 2 artiklan 1 kohdan 14 alakohdan b alakohdassa tarkoitettua yhteishankintatoimintaa tarjoavan yhteishankintayksikön tekemää puitejärjestelyä. Jos muut hankintaviranomaiset saavat käyttää yhteishankintayksikön toteuttamaa dynaamista hankintajärjestelmää, asia on mainittava kyseisen dynaamisen hankintajärjestelmän perustamista koskevassa tarjouskilpailukutsussa.


Elementtejä projektiin tulee noin 1200 kpl. Kokonaisuudessaan urakka kestää ensi kevääseen asti. – Kauppahinta on 4,5 miljoonaa euroa, mikä tekee sopimuksesta toiseksi suurimman koko YBT:n historiassa. Ainoastaan vuoden 2005 toimitus LKAB:lle on ollut suurempi. Olemme erittäin tyytyväisiä siihen, että Ruotsin vientimme vetää edelleen erinomaisella tavalla, kuvailee YBT:n toimitusjohtaja Juha Alapuranen. YBT:stä on tullut vuosien varrella SCAkonsernin vakiotoimittaja, kun tehtaita on laajennettu useammassa vaiheessa. YBT teki ensimmäiset toimitukset SCA:lle jo vuonna 2006. – Kaikkien SCA-projektiemme suun-


Keliakia on sairaus. Sen ainoa hoito on ruokavalio. Tarkka ruokavalio. Meitä muitakin gluteenittomia ruokailijoita on. Gluteenittomuus saattaa kuulua esimerkiksi laihduttajien, sisäilmasta sairastuneiden, allergisten, suolistosairauttaan hoitavien ja gluteeniyliherkkien ruokavalioon. Paljon ollaan parjattu näiden muiden gluteenittomien vähentävän keliakiaa sairastavien tarvitsemaa gluteenittomuuden ehdottomuutta. Kun ei se gluteeniyliherkkäkään aina ihan ehdoton ole... Muotidieettiä noudattava painonpudottajakin saattaa välillä repsahtaa vehnämunkkipossuun. Enhän minäkään ärtyvän ärripurri-suolistoni kanssa ole kuin yhden tai kahden päivän ajan kipukouristuksissa, turvonneena ja vessan lähettyvillä, kun vähän ruisleipää haukkaisin. Silti, jokaisen joka ostaa, tilaa tai saa gluteenitonta ruokaa, täytyy saada juuri sitä. Ehdottomasti gluteenitonta. Siihen pitää voida luottaa. Gluteeniton olisi aina gluteenitonta. Siihen pitää saada tottua!


Palokuntalaisen löydät myös Facebookista. Tule ottamaan osaa ajankohtaisiin keskusteluihin, antamaan palautetta, lukemaan alan uusimmat uutiset tai tykkää muuten vain. 38 TIELIIKENTEEN HERMOLLA 40 KÄYTÄNNÖN SAMMUTUSJA PELASTUSTEKNIIKKAA • OSA 1 – Syttymisen estäminen liikenneonnettomuuspaikalla 44 LUKIJAN KOMMENTTI 48 • Kiusaamiselle stoppi HÄTÄKESKUSASIAA PERSOONA KIM NIKULA palokuntalainen palokuntalainen Tilaukset: www.palokuntalainen.fi tai tekstiviestillä puh. 2 22 31 PÄÄKIRJOITUS 5 PÄIVÄN POLTTAVAT 6 • Ylilyöntejä viranomaistiedottamisessa • Valistusähky uhkaa KIPINÄT 8 HÄTÄKESKUSASIAA 22 LÄMPÖKAMERAMIES 30 PERSOONA KIM NIKULA 31 HYVINVOIVA SOPIMUSPALOKUNTA -RAPORTIN TULOKSIA 34 MITÄ MIELTÄ PALOKUNNISTA. 050 355 0991 Palokuntalainen on seitsemän kertaa vuodessa ilmestyvä pelastusalan ilmiöihin, tapahtumiin, henkilöihin ja uutisiin keskittyvä erikoislehti. 47 Irtonumero 8 € | 31.7.2012 | Kärkiyritykset • Tapaus Eskelinen Messuille! Suurjakelu! 48 Irtonumer o 8 € | 31.8.201 2 | Palokunta lainen maailmalla • Persoona Raimo Ikonen Hieman harvinais empaa erikoiskalustoa Sivut 32–41 Messuinfo Palok untala inen • 49 1 49 Irtonu mero 8 € | 31.1 0.20 12 | Työhy vinvo intias iat pinna lla • Kaksk erran eläinp elastu sauto VIRVE KOHU VÄITE: Vaaralli nen 7 numeroa 46 € Uusi juttusarja alkaa!. Tilaa painava lukupaketti ja tiedä mitä alalla tapahtuu


Liikenneviraston selvitysten mukaan nykyisen laajuinen tieliikenteen automaattinen ylinopeusvalvonta vähentää vuosittain 87 henkilövahinko-onnettomuutta ja 27 liikennekuolemaa. Lisäksi on arvioitu, että vuoden 2008 loppuun mennessä järjestelmällä oli vältetty ainakin 300 henkilövahinko-onnettomuutta ja lähes 100 liikennekuolemaa (Peltola, H. ─ Rajamäki, R.: Automaattisen nopeusvalvonnan vaikutusarvio. Tiehallinnon sisäisiä julkaisuja 57/2009). Yleisemmin arvioiden vuoden 2012 loppuun mennessä automaattinen liikennevalvonta oli estänyt noin 550 henkilövahinko-onnettomuutta ja pelastanut noin 180 ihmishenkeä (Beilinson, L. ─ Kallberg, V-P.: Ajonopeuksien kameravalvonta turvaa liikennettä. Haaste 4/2012). Liikenneviraston selvitysten mukaan toteutumattomien onnettomuuskustannusten seurauksena valvonta tuottaa vuosittain yhteiskunnalle noin 80 miljoonan euron säästöt.


4 Artikkeleita KAK 4/2000 mutta edellyttää valuuttakurssin tasoittavan hintojen muutosvauhtien erot: p=p* s [2.2] jossa symbolit ovat kuten yllä mutta logaritmisina muutoksina. Tämän lähestymistavan mukaisesti valuuttakurssin muutos johtaa yhtä suureen kotimaisten hintojen muutokseen. Valuuttakurssimuutoksen välittyminen täydellisesti kotimaisiin hintoihin edellyttäisi kuitenkin kahden ehdon täyttymistä. Ensinnäkin kustannukset ylittävien hinnoittelumarginaalien pitäisi olla vakiot, ja toiseksi rajakustannuksen pitäisi olla vakio 4. Seuraava askel valuuttakurssin ja hintojen yhteyden tutkimisessa oli kehittää malleja, jotka tarkastelivat erityisesti markkinarakenteiden ja tuoteominaisuuksien merkitystä valuuttakurssimuutosten välittymiselle. Näissä malleissa välittyminen riippuu siitä, kaventavatko vientiyritykset voittomarginaalejaan, vai vähentävätkö tietyt markkinarakenteet välittymistä. Tämän tutkimusalan eräs keskeisiä havaintoja ovat, että mitä alhaisempi on kotimaisten ja ulkomaisten tuotteiden korvattavuus, ja mitä alhaisempi on markkinoiden yhdentyneisyys, siitä suurempi on myyjien markkinavoima. Yritysten rajakustannuksen ylittävä hintamarginaali on tällöin yrityksen markkinaosuuden kasvava funktio. Lisäksi markkinahinta riippuu kaikkien markkinoilla olevien yritysten rajakustannusten summasta. Koska valuuttakurssin muutos vaikuttaa vain tuontiyrityksiin, välittyminen jää vähäisemmäksi kuin yhden suhde yhteen. Tästä seuraa, että välittymisen voimakkuus on kotimaisten ja ulkomaisten yritysten suhteellisen määrän laskeva funktio. Menonin (1995) mukaan markkinarakenteisiin perustuvat empiiriset tutkimukset ovat osoittaneet, että hinnat saattavat reagoida väliaikaisena pidettyyn valuutan vahvistumiseen kumpaan suuntaan tahansa, kun taas pysyvänä pidetty vahvistuminen saa ulkomaiset yritykset hinnoittelemaan tuotteensa aggressiivisesti. Tämä epäsymmetrinen käyttäytyminen perustuu näkemykseen, että tuleva markkinaosuus riippuu nykyisestä markkinaosuudesta, joten oman valuutan vahvistumisesta saatava hinnoitteluetu voidaan käyttää markkinaosuuden kasvattamiseen pysyvästi. 5 Hysteriamallien mukaan yritykset ovat omaksuneet odota ja katso -strategian sitä mukaa, kun valuuttakurssien volatiilisuus on kasvanut. Kuten Menon (1995) selittää, tämä johtuu siitä, että markkinoille tuloon ja markkinoilta poistumiseen liittyy peruuttamattomia uppokustannuksia. Näin ollen väliaikaisten valuuttakurssimuutosten takia ei haluta liikkua markkinoille tai sieltä pois. Niinpä kilpailutilanne markkinoilla säilyy muuttumattomana niin kauan kuin valuuttakurssimuutokset pysyttelevät tiettyjen rajojen sisäpuolella. Nämä rajat ovat sitä laajemmat, mitä suuremmat ovat markkinoille tuloon tai sieltä poistumiseen liittyvät kustannukset. Tämä ilmiö puolestaan vähentää valuuttakurssin välittymistä kotimaisiin hintoihin, kun yritykset eivät reagoi kaikkiin valuuttakurssimuutoksiin Malli valuuttakurssin ja inflaation väliselle yhteydelle Keskitymme tässä artikkelissa tarkastelemaan EMU-alueen kuluttajahintainflaation ja euron 4 Katso tästä lähemmin Goldberg & Knetter (1997). 5 Väliaikaisen ja pysyvän valuuttakurssimuutoksen vaikutuksista on keskusteltu myös Goldbergin & Knetterin (1997) artikkelissa. 554