10 10 NNKY palsta Tiedot Näkyvän Naisen NNKY-palstalle: Numeron 5/2012 aineistopäivä on Lähetä paikallisyhdistyksesi tapahtumatiedot Näkyvän Naisen toimitukseen osoitteella: kiitos! Etelä-Pohjanmaan NNKY pj. Pirkko Raitila, Kaartotie 53 A1, Seinäjoki p Eetelä-Pohjanmaan NNKY:llä on yhteinen huone Seinäjoen Järjestötalossa Itu-työryhmän kanssa, Os. Kauppak. 1, 2. krs Helsingfors KFUK Arkadiagatan 33 A 13, Helsingfors Information om verksamheten ger ordförande Christina Elving, tel , Distriktsdag i Helsingfors Helsingin NNKY Mechelininkatu 15 A 8, Helsinki p , Mennyttä aikaa etsimässä ma klo toimitilassa Syksyn 2012 kirjauutuuksia Vuoden 1932 kirjauutuudet, mm. Frans Eemil Sillanpään Nuorena nukkunut Rudolf Koivun satumaailma Joulu joutui taas Pohjolaan vanhat rakkaat joululehdet. Ohj. kirjastonhoitaja Leena Laakso Ikoninmaalauskurssi ti klo toimitilassa. Hinta jäsenille ikonipohja n. 50 ja muille ikonipohja n. 50. Hinta sis. ohjauksen, maalit ja siveltimet. Ohj. ikonimaalari ja restauroija Ivanka Kortzanova. Ilm. ja lisätiedot tai puh Ompelutupa to klo toimitilassa Ruusuja kahvipaketista Sormuksia ja kukkia huovasta Jouluruusu mohairlangasta Pikkujoulut Maksuton ja kaikille avoin. Ohj. Marika Karttunen. Raamattua löyhäpipoisesti su klo toimitilassa: Profeetat silloin: Kukaan ei ole profeetta omalla maallaan, Daniel ja Hesekiel Tämän päivän Profeetat Kuolema on minulle voitto Väkivallan seuraukset Raamatussa Joka miekkaan tarttuu, se miekkaan hukkuu Raamatun perhe- ja sukukäsitys. Ja niin heistä tuli mies ja vaimo Raamatun työmoraali. Otsasi hiessä pitää sinun leipäsi tienaaman Ahneus. Rahanhimo on kaiken pahan alkujuuri Ystävyys Raamatussa Tää ystävyys ei raukene Suunniteltu Joulun ihme Kokoontumiset alustaa Liisa Siikanen. MUSIIKKILEIKKIKOULU to (ei 6.12.), Agricolan kirkko, Tehtaankatu 23. Ryhmä yksi klo alle 1-v. vanhemman kanssa Ryhmä kaksi klo v. vanhemman kanssa Ryhmä kolme klo v. vanhemman kanssa Ryhmä neljä klo v. vanhemman kanssa tai 2-v. yhdessä pikkusisaruksen ja vanhemman kanssa Ryhmä viisi klo v. ilman vanhempia Hinnat: 80 /syyskausi, alle 25-vuotiaat ja yksinhuoltajat 50 /syyskausi. NNKY:n jäsenille 10 :n alennus perushinnasta. Ilm. ja lisätiedot tai p NUORISOTOIMINTA Tyttöjen Tupa -kerhot ma klo (2.-4.-lk) Hard Gospel Cafe, Kahvikuja 3 ke klo (3.-6.-lk) HGC, Kahvikuja 3 ti klo (3.-6.-lk) Nuorisotalo Merirasti, Jaluspolku 3 ti klo (3.-6.-lk) tanssipaja , Nuorisotalo Merirasti, Jaluspolku 3. Kerhot ovat avoimia ja maksuttomia. Lisätiedot tyttötyön koordinaattori Tuulia Pajunpää Varhaisnuorten kerhot Meri-Rastila, kokkikerho 9 12-vuotiaille tytöille ja pojille, ti klo Nuorisotalo Merirastissa, Jaluspolku 3. Kallahti, kädentaitokerho 9 12-vuotiaille tytöille, ti klo Kallahden nuorisotalolla, Pohjavedenkatu 5 Vuosaari, kokkikerho 9 12-vuotiaille tytöille ja pojille, pe klo HGC:ssa, Kahvikuja 3 Vuosaari, kokkikerho 9 13-vuotiaille tytöille ja pojille, pe klo HGC:ssa, Kahvikuja 3 Hinta 20 /syyskausi. Kerhot alkavat viikolla 35. Kysy vapata paikkoja: p tai Hämeenlinnan NNKY Saaristenkatu 19 B, Hämeenlinna pj. Ulla Pullola, p. (03) , , siht. Ulla Appelroth, Yhdistyksen kuukausitapaamiset Tieva-tunturikerhon merkeissä kerran kuussa maanantaisin, seuraa Hämeen Sanomien Menokatu-palstaa. Imatran NNKY Lappeentie 29 C 21, Imatra pj. Auli Piiparinen, p , Kantelekerho, raamattupiiri, naisten keskustelukerho. Maahanmuuttajatoimintaa mm. keskustelukerho ja viikonloppuleirit. Joensuun NNKY Malmikatu 2, Joensuu > paikallisyhdistykset Toimisto- ja tilavastaava Tuija Pitkänen p Toimiston aukioloajat ma pe klo Ja heidän siellä ollessaan -seimikerho pe klo Sapuskasiskot -monikulttuurinen kokkikerho joka kuukauden viimeinen ke klo Raamattupiiri joka toinen ti klo , alkaen Harrastekerhon toiminta alkaa myöhemmin syyskuussa. Jäsenilta ti klo Ortodoksisen seurakunnan Ksenia-piiri tulee vierailulle, toimitamme lanttikirkon / Pienimmän lantin yhteisö. MLL:n perhekahvila pe klo Kaikki tapahtumat ovat Joensuun NNKY:n toimitilassa, os. Malmikatu 2. Tervetuloa mukaan uudet ja entiset toimijat! Jyväskylän NNKY Puistotori 4, Jyväskylä Toiminnanohjaaja Tanja Nieminen, päivystys ma ja to klo 9 12 NNKY:n toimistossa p. (014) , muina aikoina p Tilaisuudet osoitteessa Puistotori 4 ellei toisin mainita. Olemme myös Facebookissa -> Jyväskylän NNKY Su klo 15 Naisten iltapäivä Naiset maailmassa, vieraana Suomen NNKY-liiton pj. Tuuli Raamat. Su klo 15 Laula kanssamme -konsertti. Mukana Laulurinki ja Virsimiehet, joht. kanttori Sirpa Lampinen. Avoin kohtaamispaikka aamiaisineen ti Kesäkuulumisia Kirkkojen Moskovassa, Kaisa Rossi Opettajana kiinalaislapsille, Eevakaarina Launis 25.9.Naisena papinvirassa, Eevakaarina Launis vieraana pastori Annemari Siistonen Kaksi Koreaa, Margit Väisänen-Vänskä Syksyn kirjauutuus, Anita Särkkä Svenska bibelkretsen kuukauden 1. maanantai klo 10, 10.9., 1.10., ja Pekka Paulasto, p Exodus-raamattupiiri (noin kerran kuussa keskiviikkoisin) klo 17, Heidi Watia. Jyväskylän srk:n varttuneiden ja eläkeläisten piiri alkaen ke klo 13. Kaikille avoin tuunaus- ja taidetyöpaja parillisten viikkojen ti 4.9. alkaen klo 17 20, Tuunataan vanhasta uutta. Latinanpiiri kuukauden 3. tiistai klo 18, 18.9.,16.10., ja Pirkko Sintonen. Kirjapiiri I ti klo 18, Anita Särkkä ja Mirja Knuuttila Kesälukemisia Katryn Stockett, Piiat Aravind Adiga, Viimeinen mies ma Maria Jotuni, Novelleja Kirjapiiri II ke klo 18, Pirjo-Liisa Sillgren, p Harry Martinson: Aniara Aravind Adiga. Viimeinen mies Satu Koskimies: Te näitte mun soittoni riemun Marianne Fredriksson: Rakas lapsi Nuorten aikuisten Lauluryhmä Jännät, kevyttä musiikkia laidasta laitaan, ei koelauluja. Laku-ryhmä laulaa ja kuuntelee musiikkia lauantain toivelevyjen hengessä, kokoontuu pe 7.9., , ja klo 13. Anna-Leena Pänkäläinen, p Lasten muskariryhmät ke 5.9. alkaen, Sanna-Mari Nenonen. Vanhempien kanssa: 1 1,5-vuotiaat (s. 04/ /2011) klo ,5-vuotiaat (s. 01/ /2010) klo ,5 3,5-vuotiaat (s.12/ /2009) klo Yksin: 4 5-vuotiaat (s. 09/ /2008) klo Nuorten pianotunnit ma- ja ti-iltapäivisin, Jasmin Korpela. Kysy vapaita paikkoja toiminnanohjaajalta. Nukketeatterikurssi vuotiaille ma (ei vko 42) klo Ohj. kuvaamataidonopettaja Kaisu Hiltunen. Hinta 25 e (sis. ohjauksen, materiaalit ja vakuutuksen). Sisarusalennus 5 e. Ilm mennessä La klo 13 teatteriretki Jyväskylän Kaupunginteatteriin: Myrskyluodon Maija -musikaali. Liput 32/34 e. Varaus toiminnanohjaajalta. Keski-Karjalan NNKY Lisätietoja: pj. Miia Kattelus, p , TyttiTalo, Keisarinkuja 9, Kitee, p , Avoinna ma, ke ja to klo Ti ja to erilaista ryhmätoimintaa. TyttiTalo on vuotiaiden tyttöjen ja nuorten naisten oma talo, jossa voi osallistua ryhmiin tai viettää aikaa tyttöjen kesken. Keski-Uudenmaan NNKY Lisätietoja: pj. Liisa Hynynen, p , Päivystävä kriisiraskauspuhelin, p ma-pe kello Itu-neuvontapiste Helsingissä, lisätietoja Kotka KFUK Information: ordförande Carita Korhonen, tel. (05) , Kotkan seudun NNKY Lisätietoja: pj. Irene Björkbacka, p. (05) , Kirjapiirit, vierailut, retket Kuopion NNKY Myllykatu 5, Kuopio -> paikallisyhdistykset Päivystys kansliassa ti ja to klo p. (017) , Lisätietoja: pj. Saara Lehtimäki, tai siht. Hannele Eskel-Koistinen, Su 9.9. syksyn alkajaiset klo 14. Kesämuistoja, yhdessäoloa, kahvit. Puhe: Pirjo Ojala. Ke raamattupiiri klo 13, lähetyspiiri vuoroviikoin ke klo 13. Perhekahvila ma klo Gospel-lattarit torstaisin. Lisätiedot ohj. Mirkka von Bremen-Rahunen p Itu-ryhmä ma klo Naisten kasvuryhmä la klo Sielunhoitoluennot lokakuussa, klo luennoitsijana Salme Blomster. Kaikille avoin koulutus. Su 30.9 ja raamattuluennot Galatalaiskirjeestä. Matti Turunen ja Rauno Perälä, musiikista vastaa Holopaiset. Järj. Suomen Raamattuopisto ja Kuopion NNKY. Ti klo 18 yhteiskristillinen rukousilta Lahden NNKY Vapaudenkatu 8, LAHTI p. (03) , Toimiston päivystysajat keskiviikkoisin klo 9 14 ja torstaisin klo Yhteydenotot puhelimitse tai sähköpostilla. Markkinakahvit 5.9., 3.10., NArU-illat aromaattiset öljyt lörpöttely / käsityöt syvävenyttelyä ja rentoutusta Naisten voimavarakurssi, 17.9., 1.10., , , , , Yhteistyössä Dila ja SRK ja NNKY. Nuorten chillausilta 26.9., , NNKY:n järjestöpäivät , Asikkala NNKY-yhdistysten puheenjohtajatapaaminen ja liiton kokous , Helsinki Kynttiläntekoilta Lapin NNKY pj. Meri Tirroniemi, Mäkitie 1 as. 1, SIRKKA p , siht. Taija Hemminki, p Lapin NNKY:n Facebook-ryhmä on avattu Lapin NNKY:n jäsenille. Mikkelin NNKY pj. Leena Parkkonen, Keijunpolku 2 B 9, MIKKELI p. (015) , Jäsenilta to Tolvasen pajutilalla Ristiinassa. Lähtö bussilla klo srk-keskuksen parkkipaikalta. Ilm. Tuula Randelin p , Jäsenilta to klo Kanteleen sävelin, taiteilija Elli Sonkkanen ystävineen. Srk-keskuksen aulakahvio. Jäsenilta to srk-keskuksen yläsalissa klo Matka Helsinkiin pe-la Ohjelmassa Helsingin kaupunginorkesterin konsertti Musiikkitalossa, majoittuminen Hotelli Helkassa. La mahd. käydä Hiljaisuuden kappelissa ja/tai Temppeliaukion kirkossa, tutustum. Tamminiemen museoon. Ilm. Leena Parkkonen, p tai Joulujuhla to srk-keskuksen yläsalissa klo Mäntyharjun NNKY Lisätietoja: pj. Auli Jokinen, p Säännöllisesti kokoontuvat: jäsenkokoontumiset joka kk:n ensimmäinen perjantai klo 13 srk-talolla. Oulun NNKY Isokatu 15, Oulu, p. (08) Pankkiyhteys: Sampo Lisätietoja: toiminnanohjaaja Maarit Peltoniemi, p. (08) , , Tilaisuudet Isokatu 15:ssä, ellei toisin mainita. Ohjatut sauvakävelyillat 5.9., 12.9., ja klo Kokoontuminen Oulun NNKY:llä. Isokatu 15. Ei ennakkoilmoittautumista, maksuton. Omat sauvat mukaan! Syyskauden käsityökahvilat 4.9., ja klo Ota oma käsityösi mukaan! Syysseurat mikkelinpäivänä klo 17. Tervetuloa! Piirustus- ja akvarelliryhmä 8 kertaa alkaen klo 18. Ohj. Päivi Pussila. Hinta 30 euroa. Ilm. p Kuvataiteilua! -ryhmä v. tytöille keskiviikkoisen alk klo Ohj. kuvataiteilija Anni Arffmanin. Ilmoittaudu ennakkoon Kirjallisuuspiiri kerran kuukaudessa kaikille lukemisesta pitäville, ei ennakkoilmoittautumista! klo 18 Mika Waltari, Yksinäisen miehen juna, klo 18 Kyllikki Villa, Vanhan rouvan lokikirja, klo 18 Juhani Aho, Rautatie. Lähde Oulun Kädentaitomessuille Ouluhalliin, avoinna klo Liput á 8 (norm. 10 ). Lippuja rajoitetusti, tilaa omasi p , viim Asiakasilta Pohjolan Langassa, Isokatu 56, ma klo Syksyn uutuuslangat. Kahvitarjoilu. Ilmoittaudu viim tai p Kaksi uutta Kamalat äidit -ryhmä alkaa. Yhden vanhemman perheiden äitien ryhmä aloittaa 4.9. klo 18 Mielenvireyden tiloissa, Isokatu 45. Ilm. Ulla Sauvolalle, ulla. tai p Toinen ryhmä aloittaa klo Melleniuksen ryhmätalossa Peltolassa, Peltolankaari 18A. Ryhmä kokoontuu joka toinen viikko, yht. 10 kertaa. Ohj. Tarja Hyvärinen ja Anneli Nieminen. Ilm. tai Kutsuttu välittämään -koulutus (30 h) kriisiraskaustilanteessa olevan tytön kohtaaminen (to ja pe 17 21, la ja su 9 17) Oulun NNKY:llä, Isokatu 15. Kouluttajina erityislastentarhanopettaja Outi Papunen ja Annette Taipalus Tampereen NNKY:n Ituprojektista sekä lääketieteen asiantuntijoita. Maksu 30 e sis. kurssimateriaalin ja kahvit. Ilm. Outi Papunen, p tai Lisätietoa: Kutsuttu välittämään -koulutus antaa valmiudet kriisiraskaustyössä toimimiseen kristillisestä viitekehyksestä käsin. Vapaaehtoistoiminnan peruskurssi maahanmuuttajille perjantaisin alkaen klo 10 14, Villa Victor, Kirkkokatu 54. Viim. kerta Ilm. p tai Viikoittain kokoontuvat Ma klo 13 käsityöpiirissä Äiti Teresan peitot Ke klo 13 kädentaitojen piiri To klo avoimet ovet. Tule kahville ja kirppikselle Hiljaisuuden rukoushetki keskiviikkoisin klo 19 tuomiokirkon kryptassa. Vapaaehtoisia kaivataan mm. teenkeittäjiksi ja tekstinlukijoiksi. Lisätietoja p Järj. Sinapinsiemen, Oulun NNKY ja tuomiokirkkoseurakunta. Kirpputori avoinna torstaisin klo Asemakatu 15:ssä, käynti kellariin sisäpihan kautta. Pirkkalan NNKY Lisätietoja: pj. Tuula Talikainen p. (03) tai siht. Sirpa Hämäläinen p , Lähetyspiiri parillisten viikkojen maanantaina klo 13 Pirkkalan kirkon kerhotalossa. Tutustutaan raamatunkäännöstyöhön suomensukuisten kansojen parissa. Savonlinnan NNKY Lisätietoja: pj. Ulla Juuti, p , siht. Marja-Leena Pykäläinen, p , Sysmän NNKY Lisätietoja: pj. Virva Hokkanen, Havulantie 40, VALITTULA p , Tampereen NNKY Hämeenpuisto 14 F, Tampere p. (03) , f. (03) Ilmoittautumiset ja tiedustelut: p. (03) , Toimisto, Puistosalit, Hilja-huone, Siskolikka, Itu-toimisto ja NMKY:n sali Puisto-Emmauksessa, Hämeenpuisto 14 Siskolikan olohuone, Siskolikan koulutustilat, Pamaus -partiotilat, Satakunnankatu 31 B-C, 3. krs Kivirannan kokous- ja juhlakeskus, Kivirannantie 5, Pirkkala, p. (03) , f. (03) , Naisten hyvinvoinnin risteily Tallinnaan Matkan vetäjinä ja ohjelmavastuussa: Päivi Niemi sekä Piialiina Helminen (tai Nina Lehtinen). Monipuolisen reissun hinta on 215 euroa. Ks. ohjelma Ilm. p tai Järj. Tampereen NNKY, Kansan Raamattuseura ja Gospel-lattarit Avoimet ovet NNKY:n toimitiloissa ti klo Tarjolla kahvia, pikkunaposteltavaa ja iloista mieltä! Meitä kantaa Jumala la klo 15, Puistosali Oman elämänsä tarinaa kertoo Outi Papunen. Musiikki Pauliina Pakkala.


14 11 Tutkimus osoittaa, että yleisin omaisuusrikollisuuden muoto hotelleissa olivat varkaudet. Varkausrikollisuutta tapahtui jopa 91,6 %:ssa maamme hotelleista. Tekijät olivat sekä henkilökuntaan kuuluvia, että hotellin vieraita. Vastaajien arviot menetetyn omaisuuden yhteisarvosta vaihtelivat keskimäärin euron välillä. Summat ovat kertatapahtumina pieniä verrattuna esimerkiksi petos- ja kavallusrikollisuuteen mutta varkauksien suuri määrä nostaa niiden merkitystä. (Huhtala ) Vandalismia oli havaittu 58,3 %:ssa hotelleita. Esimerkkejä vandalismista ovat seinien töhriminen, ikkunoiden rikkominen, tuhopoltot ja sähköjohtojen katkaiseminen. Aineellisiksi tappioiksi arvioitiin saman verran kuin varkauksissa, eli euroa hotellia kohden. Vandalismiin tulee varautua tekemällä se mahdollisimman hankalaksi ja hoitamalla hyvin asiat henkilöstön ja asiakkaiden kanssa. Usein vandalismiin syyllistyvä onkin joko pahoin pettynyt asiakas tai entinen työntekijä. (Huhtala 2004, 27.) Tutkimuksesta selviää, että murtorikoksia oli ollut täsmälleen yhtä paljon kuin vandalismiakin. Murtorikollisuus aiheuttaa lähes aina mittavat aineelliset vahingot. Usein murron aiheuttamat kustannukset nousevat jopa suuremmiksi, kuin mitä murron yhteydessä anastetun tavaran arvo on. Erityistä tarkkuutta tulisi noudattaa tiloissa, missä säilytetään alkoholia, savukkeita, tietokoneita, viihde-elektroniikkaa tai muuta suhteellisen helposti ja nopeasti rahaksi muutettavaa omaisuutta. Murtorikollisuutta voidaan parhaiten ehkäistä murtokestäviin rakenteisiin ja turvallisuusvalvontaan panostamalla. (Huhtala 2004, ) Ryöstörikollisuutta oli joutunut kokemaan 25 % hotelleista. Ryöstörikollisuus on lisääntynyt verrattuna aikaisempiin tutkimuksiin. Tämä voi johtua siitä, että rikolliset ovat joutuneet hakemaan uusia kohteita sen jälkeen, kun perinteiset ryöstökohteet eli pankit ja postit ovat parantaneet huomattavasti turvallisuustasoaan. Ryöstöt ovat sikäli erityisen ikäviä, että ne eivät kohdistu pelkkään omaisuuteen, vaan myös työntekijä on kohteena. Uhrille se voi olla traumaattinen kokemus, josta hän ei välttämättä koskaan toivu täysin. Ryöstö on tyypil-


13.5.2017
Näin äitienpäivän aattona haluan vinkata kivasta kukkakaupasta teille muillekin lakeuksilla asuville. Täällä meillä päin kun ei ole vielä Plantagenia (lähin Vaasassa), niin joskus kaipaisin monipuolista, mutta kohtuuhintaista kukkakauppaa, jossa on runsas valikoima myös valmiita ruukkuasetelmia ja viherkasveja. Sain SO-bloggaajana mahdollisuuden tutustua lapualaiseen kukka- ja hautauspalvelu Latva-Rasulaan, josta sain mukaani mm. tämän ihanan Muhlbeckian kultaisessa ruukussa. Tämä lajike on mielestäni niin kaunis sen violeteilla, tummanpuhuvilla lehdillä. Tällainen kaunis asetelma varmasti ilahduttaisi äitiä kuin äitiä! Latva-Rasula on juuri avannut myös uuden upean myymälän Kauhavalle. Itse yllätyin miten paljon kivoja viherkasveja löytyi tästä paikallisesta yrityksestä, jossa en ollut ennen edes käynyt. Ja palvelu oli mitä sydämellisintä. Rohkaisen siis muitakin etelä-pohjalaisia tutustumaan omien kaupunkien pikkuputiikkien valikoimiin...löytöjä voi tehdä yllättävänkin läheltä! :)


Osatotuus
Ilkka Luoman kirjoitus oli mielenkiintoinen, mutta siinä on myös virhellistä informaatiota. Suurimman virheen hän kirjoittaa todetessaan maahanmuuttajien ratkaisevan työvoimapulamme!!! Minkä ihmeen työvoimapulan? Työpula on juuri nyt ja tulee olemaan myös seuraavat vuosikymmenet. Ilkka Luoman ajattelussa on samaa vivahdetta kuin sosialidemokraatti Maria Guzenina-Richardsonin ajattelemattomuudessa. Richardson on todennut, että vuonna 2030 Suomessa on 500 000 maahanmuuttajaa. Visio on sosialidemokraattien oma. Kukaan ei osaa perustella miksi meilä pitäisi olla puoli miljoonaa maahanmuuttajaa 20 vuoden päästä. Tällä hetkellä maahanmuuttajine määrä taitaa olla jossain 200 000 hujakoilla eli sosialidemokraatit haluavat vielä n. 300 000 lisää paikkamaan olematonta työvoimapulaa! Suomen valtiolla ei ole varaa tällaiseen invaasioon.


10 ti , 44 t , 48 t Kudomme toimivia ja kauniita kankaita käyttöön ja koristeeksi. Suunnittelemme ja rakennamme yhdessä muunneltavat loimet, joihin kukin voi suunnitella omat kuosinsa. Opimme kudonnan perusteita ja syvennämme osaamistemme sekä omakohtaisesti kokeillen että yhdessä oppien. Kurssi sopii kaikille kankaan kudonnasta kiinnostuneille. Ilmoittautuminen HUOVUTA NEULALLA 1104T31 Päivi Vaarula Kurssimaksu 18,00 ma , 8 t Suunnittelemme ja valmistamme kaksiulotteisen käyttö- tai koristekstiilin neulahuopaamalla. Voit valmistaa tyynynpäällisen, pienen seinätekstiilin, koristeen vaatteeseen, pannulapun jne. Opit neulahuovutuksen perusteet ja voit jatkaa hauskaa huovutusta kotona n ideoin. Ilmoittautuminen NURJATON ETUPISTOKIRJONTALIINA 1104T34 Riitta-Päivikki Viitanen Kurssimaksu 40,00 ti , 30 t Ompelemme nurjattomalla etupistokirjonnalla kuvion pöytäliinaan. Kangas on pellava- tai puuvillakangasta ja kirjontalankana kankaaseen sopiva nimikoimislanka. Valmiiseen liinaan virkkaamme tai neulomme molempiin päihin pitsit. Ilmoittautuminen alkaa ORIGAMIN TAITOKSISSA 1104T35 Sirkka Huttunen Kurssimaksu 16,00 la , 6 t Sana origami sisältää kaksi japanin kielen sanaa: oru - taittaa ja kami - paperi. Tutustumme tähän ikivanhaan tekniikkaan työstämällä erilaisista papereista mielenkiintoisia taittelutöitä. Ilmoittautuminen VALOA JA VARJOA, ORIGAMIVARJOSTIN 1104T36 Sirkka Huttunen Kurssimaksu 16,00 la , 6 t Valmistamme origamitekniikalla lampunvarjostimen. Opimme tämän päivän aikana varjostimeen tarvittavat taittelutekniikat. Ilmoittautuminen ORIGAMIA SISUSTUKSEEN 1104T37 Sirkka Huttunen Kurssimaksu 16,00 la , 6 t Suunnittelemme ja valmistamme origamitaittelulla sisustukseen sopivan paperitekstiilin. Seinällä teos parantaa huoneen akustiikkaa ja kaunistaa tilaa. Opit perustekniikat, joiden avulla voit viimeistellä työn kotona. Kurssi sopii kaikille origamitaittelusta kiinnostuneille. Ilmoittautuminen KASVIVÄRJÄYSTÄ MONIN TAVOIN 1104T38 Päivi Vaarula Kurssimaksu 38,00 ma ti ke to pe , 25 t Opimme kasvivärjäyksen perusteita ja erilaisia menetelmiä viedä luonnon väriaineet kankaalle. Värjäämme villaa ja silkkiä: lankaa, neuletta tai kangasta mikroaaltouunissa tai kontaktivärjäyksenä. Maalaamme silkkikangasta ja painamme villakangasta kasviväreillä. Ilmoittautuminen SANOMALEHDEN UUSI ELÄMÄ 1104T39 Eva Katajamäki Kurssimaksu 22,00 ke , 9 t Sanomalehden elämä. Tule tekemään as sopivat, kevyet ja näyttävät sanomalehtihelmet. Suunnittelemme ja sommittelemme värit ja muodot kunkin oman tyylin mukaan - joko hillityt tai räväkät. Helppo tekniikka, lähes ilmaiset materiaalit. Kurssi sopii kaiken ikäisille. Ilmoittautuminen TANSSI JA LIIKUNTA TANSSI TANSSIA 5-6 VUOTIAILLE LAPSILLE (täyttänyt 5 v.) Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marjo Oja Kurssimaksu 48,00 ti , 10 t, , 10 t Lastentanssitunneilla opiskellaan leikin, laulun ja pienten tanssien avulla tanssin peruselementtejä. Yhdessä tanssiessa opimme myös toimimaan ryhmässä sekä ottamaan toiset huomioon. Tanssitunnit koostuvat leikeistä, rytmiharjoituksista, koordinaatioharjoituksista, luovan tanssin harjoituksista sekä nykytanssin tekniikan alkeista. Pukeudu tanssitunnille joustaviin vaatteisiin, tanssimme paljain jaloin. Etusijalla ryhmään ovat viime vuonna lastentanssiryhmässä (4-5 v.) olleet lapset. Ilmoittautuminen TANSSIA 6-7 VUOTIAILLE LAPSILLE (täyttänyt 6 v.) Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marjo Oja Kurssimaksu 48,00 ti , 10 t, , 10 t Lastentanssitunneilla opiskellaan leikin, laulun ja pienten tanssien avulla tanssin peruselementtejä. Yhdessä tanssiessa opimme myös toimimaan ryhmässä sekä ottamaan toiset huomioon. Tanssitunnit koostuvat leikeistä, rytmiharjoituksista, koordinaatioharjoituksista, luovan tanssin harjoituksista sekä nykytanssin tekniikan alkeista. Pukeudu tanssitunnille joustaviin vaatteisiin, tanssimme paljain jaloin. Etusijalla ryhmään ovat viime vuonna lastentanssiryhmässä (5-6v.) olleet lapset. Ilmoittautuminen TANSSIA 8-12 VUOTIAILLE Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marjo Oja Kurssimaksu 64,00 ti , 13,3 t , 13,3 t Lastentanssitunneilla opiskellaan leikin, laulun ja pienten tanssien avulla tanssin peruselementtejä. Yhdessä tanssiessa opimme myös toimimaan ryhmässä sekä ottamaan toiset huomioon. Tanssitunnit koostuvat leikeistä, rytmiharjoituksista, koordinaatioharjoituksista, luovan tanssin harjoituksista sekä nykytanssin tekniikan alkeista. Pukeudu tanssitunnille joustaviin vaatteisiin, tanssimme paljain jaloin. Etusijalla ryhmään ovat viime vuonna lastentanssiryhmässä (7-11 v.) olleet lapset. Ilmoittautuminen SATUBALETTI (5-6 vuotiaille) Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marika Anttila Kurssimaksu 48,00 ma , 10 t, , 10 t Tarkoitettu 5-6 vuotiaille ryhmässä aiemmin opiskelleille tytöille ja pojille. Harjoitusten pohjana laululeikit, ryhmässä toimiminen, oman vuoron odottaminen sekä koordinaatioharjoitukset. Ilmoittautuminen ALKEISBALETTI (7-8 VUOTIAILLE) Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marika Anttila Kurssimaksu 48,00 ma , 10 t, , 10 t Tarkoitettu 7-8 vuotiaille ryhmässä aiemmin opiskelleille tytöille ja pojille. Harjoittelemme baletin perusliikkeitä leikin varjolla. Kehon tuntemus ja koordinaatio sekä tasapaino ovat harjoitusten taustana. Ilmoittautuminen BALETTI 9-12 VUOTIAILLE Rannan koulun sali, Lampintie 23 Marika Anttila Kurssimaksu 64,00 ma , 13,3 t, , 13,3 t Tarkoitettu 9-12 vuotiaille ryhmässä aiemmin opiskelleille. Tunnit pohjautuvat klassisen baletin perinteisiin liikkeisiin ja harjoituksiin. Ne tulevat koostumaan mm. lämmittelystä, tanko- ja keskilattiaharjoituksista sekä omien tanssien tekemisestä ja harjoittelusta. Taitoja, joita tulemme lukuvuoden aikana kehittämään ovat mm. ketteryys, tasapaino, koordinaatio ja notkeus. Ilmoittautuminen BALETIN ALKEISKURSSI AIKUISILLE Rannan koulun sali, Lampintie 23 Lena Segler-Heikkilä Kurssimaksu 64,00 to , 13,3 t , 13,3 t Kurssi on baletin alkeis kaikenikäisille ja -kokoisille aikuisille. Teemme tanko- ja keskilattiaharjoituksia sekä venyttelyharjoituksia tunnin lopussa. Baletti antaa hyvän perustan kehotietouden, ryhdin ja itsetuntemuksen kehittämiseen kaikille. Opetuksessa painotetaan kehotietoutta; omien linjausten parantamista, liikkeiden tekemistä oikein omaa kehoa kuunnellen unohtamatta tietenkään tanssin riemua. Ilmoittautuminen TANSSITAITOA TAKATASKUUN alkeet Lukion liikuntasali, Hakalahdenkatu 8 Arja Kinnunen Kurssimaksu 38,00 to , 16 t Enintään 40 opiskelijaa Paritanssin alkeis, jossa opit tanssien perusteet leppoisasti mukavassa seurassa. Kurssi ei edellytä mitään ennakko-osaamista! Lajeina Foksi, Valssi, Kävelyhumppa, Jenkka ja Fusku. Vapaaehtoinen parinvaihto. Ota mukaan mukavat tanssikengät ja juomapullo. Kurssin ohjelma: Foksi Foksi Kävelyhumppa vko (ei a) Valssi Jenkka Fusku Fusku Kertausta Ilmoittautuminen TANSSITAITOA TAKATASKUUN alkeisjatko Lukion liikuntasali, Hakalahdenkatu 8 Arja Kinnunen Kurssimaksu 38,00 to , 16 t Enintään 40 opiskelijaa Paritanssin alkeisjatko, jossa syvennät osaamistasi seuraavissa lajeissa: Fusku, Foksi, Bugg, Hidas Valssi ja Polkka & Masurkka. Kurssi edellyttää kunkin lajin perustan hallintaa, paitsi Polkka & Masurkka, joka lähtee alkeista. Kurssilla on käytössä oppimista edistävä parinvaihto. Kurssin ohjelma: Fusku Foksi Bugg vko (ei a) Hidas Valssi Masurkka&Polkka (alkeet) Masurkka&Polkka Fusku Kertausta Ilmoittautuminen LIIKUNTA JOOGAN ALKEET Kiviojan koulun sali, Tuija Jutila Kurssimaksu 74,00 ma , 20 t, , 20 t Enintään 40 opiskelijaa Opettelemme tekemään lempeitä ja helppoja hathajooga liikkeitä eli asanoita. Teemme liikkeet rauhallisesti, keskittyneesti omaa kehoa ja hengitystä kuunnellen. Tämä sopii alkeita opiskelevalle ja sinulle joka haluat tutustua joogaan. Jooga antaa hyvät mahdollisuudet oman terveyden ja toimintakyvyn ylläpitämiseen sekä parantamiseen. Ota mukaan oma alusta, lämmin ja rento vaatetus. HUOM! Syksy Kiviojan sali ja kevät Rahkolan sali. Ilmoittautuminen JOOGAN JATKOKURSSI Kiviojan koulun sali, Tuija Jutila Kurssimaksu 74,00 ma , 20 t , 20 t Enintään 40 opiskelijaa Jooga on kokonaisvaltaista itsensä hoitomuoto, jossa teemme venytteleviä hathajooga liikkeitä ja liikesarjoja eli asanoita omaa kehoa ja hengitystä kuunnellen. Kurssi suunnattu niille joille joogan alkeet ovat tuttuja. Ota mukaan oma alusta, lämmin ja rento vaatetus. HUOM! Syksy Kiviojan sali ja kevät Rahkolan sali. Ilmoittautuminen MIESTEN JUMPPA Kiviojan koulun sali, Kauko Korhonen Kurssimaksu 42,00 ke , 10 t , 10 t Enintään 50 opiskelijaa Jokainen kokoontumiskerta sisältää alkuverryttelyn, lihaskunto-osion ja loppuvenyttelyn. Kurssi soveltuu kaikenikäisille. Ilmoittautuminen JOOGAA YLI 60 -VUOTIAILLE NAISILLE JA MIEHILLE A Rautatiekatu 1, II kerros, Rautatiekatu 1 Tuija Jutila Kurssimaksu 74,00 to , 20 t, , 20 t Enintään 25 opiskelijaa Hathajooga on lempeästi ja kokonaisvaltaisesti hoitava joogamuoto, jossa teemme helppoja, venytteleviä liikkeitä rauhallisesti ja keskittyneesti omaa kehoa ja hengitystä kuunnellen. Jooga antaa hyvät mahdollisuudet oman terveyden ja toimintakyvyn ylläpitämiseen sekä parantamiseen. Ota mukaan oma alusta, lämmin ja rento vaatetus. Käynti takapihan puolelta. Ilmoittautuminen alkaa YLIVIESKA Sivu 10


Tomaatti (Solanum lycopersicum) on koisokasvien (Solanaceae) heimoon kuuluva kasvi, joka on lähtöisin Perusta ja Chilestä. Nimitystä tomaatti käytetään sekä koko kasvista että sen syötävästä, voimakasvärisestä (useimmiten punaisesta) hedelmästä, joka kasvitieteellisesti on marja DOVGAN paistettu kilohaili tomaattikastikkeessa 240 g. Paistetut kilohailit tomaattikastikkeessa on Venäjällä erittäin suosittu herkku. Tuoreet kilohailit paistetaan ja säilötään herkulliseen, yrteillä..


Todellisuus siis kielletään, ja jos joku kertoo todellisuudesta, hänessä täytyy olla jotain vikaa. Sitä vikaa etsitään sitten mistä tahansa, ja yleensä sitä löydetäänkin mutta omasta mielikuvituksesta. Työtön on syypää, koska työtön on juoppo, laiska, aiheuttanut tilanteensa, valinnut työttömyyden, mikä tahansa mielikuvituksesta vedetty kelpaa uskomukseksi, ja usein mielikuvituksesta vedetään niitä piirteitä, jotka itseltä on kielletty. Sitä on projisointi. Niinpä rikkaat syyttävät työmarkkinatukea saavia ahneiksi huijareiksi, lusmuiksi ja roistoiksi. He pitävät kiinni uskomuksistaan, jotta heidän ei tarvitse muuttaa niitä sen enempää kuin todellisuutta. Yleisesti ottaen ihmiset elävät uskomuksissaan, eivät todellisuudessa.


Jos valtion on kannattavaa ylläpitää karttoja markkinoille tuottavaa organisaatiota, on toiminnan mielekkyyden mittarina raha yksi parhaista välineistä. Avaamalla yhteiskunnan varoin kerätyt tiedot, kuten maastotietokanta, kiintopisteverkon tiedot, ilmakuvat ja nykyään yleistyvät laserkeilausaineistot kaikkien toimijoiden käyttöön saadaan aikaan aito kilpailutilanne, jossa kaikki voivat kehittää ja innovoida uusia tuotteita ja käyttötapoja näillekin tiedoille. Jos taas tiedoilla ei ole markkinoita, on niiden keräämisen oltava riittävät perustelut itse viranomaistehtävän puolelta.


Tosi hyviä pointteja sinulla, ja mistään en tavallaan ole eri mieltä :) Juuri tätä samantyyppistä pohdintaa tein itsekin; sinulla ehkä valmiimpia vastauksia/mielipiteitä ajatuksissasi kuin minulla, itsestäni kaikkien asioiden syyt ja seuraukset tuntuvat monimutkaisilta ja osin tosi hankalasti ymmärrettäviltä. Esimerkiksi joo: on toivottavaa, että ihmiset käyttäisivät juuri luonnonkuituja samaan tapaan kuin ”ennen vanhaan” (se on myös mun mielestä optimi), mutta päästäänkö siihen, koska ja miten (ehkä kieltämällä muovikuidut kokonaan?) vai kierretäänkö joidenkin välivaiheiden kautta joissa etsitään kestävämpiä ratkaisuja tms. Ja tosin ehkä kolmoskohdan kohdalta en itse osaisi nimetä, että mikä ekoriski maailmassa on isompi kuin toinen; kaikilla varmasti merkitystä. Ehkä enemmän kuin me halutaan ymmärtääkään.


Perinteisen ja modernin median onnistunut hyödyntäminen tuo tuloksia informaatiotulvan keskellä19.2.2021 12:00:00 EET | Tiedote
ProCom – Viestinnän ammattilaiset ry:n Oma Media -arvion parhaana mediana palkittiin tänään OP Ryhmän Rahapuhetta-podcast ja Metsä Boardin vuosikertomus. Mukana arviossa oli verkkosivuja, digitaalisia ja painettuja lehtiä, vuosikertomuksia sekä uutena, kilpailussa selvästi nousevana mediana podcasteja.


Pienten lasten hoito on ollut Suomen perhepolitiikan keskeinen kehittämisen kohde 1970-luvun alusta lähtien. Tuolloin lasten päivähoitojärjestelmän kehittämisedellytykset taattiin omalla lainsäädännöllä (laki 36/1973 ja asetus 239/1973 lasten päivähoidosta). Pienten lasten hoitojärjestelmään on liitetty lasten vanhemmille oikeus valita alle 3-vuotiaille joko kunnallinen päivähoitopaikka tai kotihoidon tuki. Päivähoitolain mukaan kunnan on huolehdittava siitä, että lasten päivähoitoa on saatavissa kunnan järjestämänä tai valvomana siinä laajuudessa ja sellaisin toimintamuodoin kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää. Vuoden 1996 alusta lukien kaikilla alle kouluikäisillä lapsilla on ollut oikeus kunnalliseen päivähoitopaikkaan. Vanhemmilla on myös mahdollisuus saada yksityisen hoidon tukea valitessaan lapselleen yksityisen hoitajan tai yksityisen päiväkodin järjestämän hoidon.


32 Liite 2 (1/2) Kyselyn kysymykset 1. Yrityksen koko alle 10 työntekijää työntekijää työntekijää yli 250 työntekijää 2. Asemasi yrityksessä/työmaalla? 3. Millainen työmaa (talonrakennus, infra, korjaustyömaa)? 4. Liittyykö käännetty arvonlisävero nykyiseen työmaahan? 5. Mistä olet saanut tietoa ja/tai koulutusta käännetystä arvonlisäverosta? 6. Oletko mielestäsi saanut riittävästi koulutusta liittyen käännettyyn arvonlisäveroon? 7. Osaatko mielestäsi asian vai tarvitseeko sinun usein kysyä apua muilta? 8. Pitäisikö aiheesta antaa koulutusta tuleville rakennusinsinööreille jo opintojen aikana? 9. Onko käännetty arvonlisävero -järjestelmä lisännyt töitäsi? Miten? 10. Onko käännetty arvonlisävero mielestäsi vaikuttanut kustannuksiin yrityksessä? Jos on, miten? 11. Onko järjestely mielestäsi vaikuttanut aliurakoitsijoiden hinnoitteluun? Jos on, miten? 12. Onko asia huomioitu yrityksesi käyttämissä urakkasopimuspohjissa?


16 16(27) Uudisrakennus, jonka räystäskorkeus ylittää 8 metriä ja jonka julkisivu esim. materiaalivalintojen takia edellyttää huoltoa ja kunnossapitoa, on yleensä tarkoituksenmukaista varustaa laitteilla, jotka tekevät mahdolliseksi riipputelineiden käytön rakennuksen kaikilla vapailla ulkoseinillä. Rakennus vanhenee ja kuluu käytössä. Oikein ajoitettu ja tehty kunnossapito ja korjaus pidentävät rakennuksen ikää. Rakennuksen korjaamisessa on hyvä käyttää rakennuksen alkuperäisiä ja sen rakentamisajankohdalle tyypillisiä materiaaleja. Tällä varmistetaan myös materiaalien yhteensopivuus. Korjaamisessa on myös syytä ottaa huomioon korjaustavan toimivuus pitkällä aikavälillä. Korjausaineiden valintaan vaikuttavat hinnan lisäksi niiden kestoikä, huoltotarve, korjattavuus, myrkyttömyys, valmistukseen käytetty energiamäärä ja yhteensopivuus liittyviin rakennusosiin ja -aineisiin. Asbestia sisältävien rakenteiden purkutöistä on annettu määräyksiä valtioneuvoston päätöksessä. Erityistä varovaisuutta on noudatettava myös homevaurioiden korjaustöissä. MRL 166, RakSL 16, Vnp 1380/ Rakennuksen purkaminen Rakennusvalvontaviranomainen voi rakennuksen tai sen osan purkamislupahakemusta käsitellessään edellyttää hakijaa toimittamaan asiantuntijan tekemän selvityksen rakennuksen historiallisesta tai rakennustaiteellisesta arvosta sekä purkamis- ja peruskorjausjätteitä koskevan selvityksen. Rakennusvalvontaviranomainen voi edellyttää, että ennen purkamistyön käynnistämistä on esitettävä purkamissuunnitelma. Purkamisessa on kiinnitettävä erityistä huomiota purkamistyöstä aiheutuvien melu- ja pölyhaittojen rajoittamiseen. Työturvallisuudesta purkutyön yhteydessä on säädetty erikseen. MRL 127 :n mukaan rakennuksen tai sen osan purkaminen edellyttää tapauksesta riippuen joko purkamisluvan hakemista tai purkamisilmoituksen tekemistä. MRA 55 :n mukaan purkamista koskevassa lupahakemuksessa tai ilmoituksessa on esitettävä selvitys syntyvän rakennusjätteen määrästä ja sen lajittelusta. Hakemuksessa on erikseen ilmoitettava terveydelle tai ympäristölle vaarallisesta rakennustai purkujätteestä ja sen käsittelystä. Lupahakemukseen tai ilmoitukseen tulee lisäksi liittää ilmoitus purettavien rakennusosien mahdollisesta hyväksi käyttämisestä ja tarvittaessa tieto mahdollisuudesta saada niitä korvauksetta säilytettäviksi tai käytettäviksi. Purkamissuunnitelmassa on selvitettävä purkamistyön turvallinen järjestäminen sekä purettavien materiaalien ja rakennusosien lajittelu ja hyötykäyttö. Jos kohteen käyttöhistorian perusteella arvioituna maaperään on saattanut johtua ongelmajätteitä, on syytä selvittää maaperän saastuneisuus.


41 41 palkitsemisen muotoja voisivat olla esimerkiksi 1-2 päivää ylimääräistä vapaata, urakehityksen mahdollistaminen, motivoivat työtehtävät, kiittäminen, työjärjestelyt, kehuminen, työvuorojen suunnittelu toiveiden mukaan sekä työrauhan antaminen ja luominen. Rahallinen korvaus koetaan kaikkein mielekkäimpänä, vaikka sen tuoma lisämotivaatio työntekoon ei ole kovin pitkäkestoista. Osastonhoitajan vaikutusmahdollisuudet palkitsemisen suhteen ovat melko rajalliset, sillä palkkaukseen liittyvät asiat eivät useinkaan ole yksin osastonhoitajan päätettävissä. Osastonhoitajan tulee kuunnella työntekijöitään ja viedä ehdotettuja asioita eteenpäin organisaatiossa. Arjen suunnittelu ja lähiesimiehenä toimiminen ovat tärkeitä välineitä osastonhoitajan edistäessä hyvinvointia osastolla. Osastonhoitajalle tulisi antaa mahdollisuus palkita työntekijöitä suoraan ja organisaation johdonkin tulisi pitää henkilöstön palkitseminen aktiivisesti mielessä.


Sompion kylä on ollut keskiajan lopulta varsin laaja rajoittuen pohjoisessa Inariin, lännessä Sodankylään, idässä Savukosken Keminkylään (alkuaan Kuolajärveen) ja etelässä Kemijärveen. Kylä piti sisällään lähes koko Pelkosenniemen. Rajat noudattivat vedenjakajaseutuja – valuma-alueita. 1700-luvun lopulla Lapinkylä-järjestelmä päättyi ja Sompio supistui käsittäen kylät Mutenia, Korvanen, Riesto, Kurujärvi (Pilliranta) ja Lokka. Vuotso ei varsinaisesti kuulunut Sompioon – Vuotso on Sompion portti, sanoi Alariesto. Pohjoisessa rajoina olivat Nattastunturit ja Saariselän etelärinteet. Luiron valuma-alue oli Sompiota. Etelässä alue ulottui Tanhuaan. S. 36


— Sinä olet oikeassa, Matvei, kun sanot, että ihminen elää pimeydessä, eikä tiedä, onko Jumala ja sen henki vihollinen tai ystävä, vaan sinä et ole oikeassa, kun väität, että me, orjat, raskaan jokapäiväisen työn kahlehtimina, voimme vapautua ahneuden vankeudesta, hävittämättä tuon aineellisen vankilan… Ennen kaikkea meidän täytyy oppia tuntemaan tarkemmin vihollisemme voima ja sen rikkaudet. Sitä varten meidän täytyy löytää toisemme, täytyy jokaisessa avata se mikä kaikille on yhteistä ja se yhteinen on meidän voittamaton, sanon ihmeitä tekevä voimamme! Orjilla ei ole koskaan ollut Jumalaa, he ovat jumaloineet ihmisten lakeja, jotka heille ulkoapäin ovat annetut, eikä orjilla koskaan tule olemaan Jumalaa, koska Hän syntyy siinä suuressa tunnelma-liekissä, jossa jokainen käsittää henkisen sukulaisuutensa kaikkien kanssa! Temppeleitä ei rakenneta puupalasista ja kivikappaleista, vaan vahvoista, kokonaisista kivistä. Yksinäisyys on tunne siitä, että sinä olet pois revitty omasta kokonaisuudestasi, se on sielun voimattomuuden merkki ja sen sokeus; kokonaisuudessa sinä löydät kuolemattomuuden, yksinäisyydessä välttämättömän orjuuden ja pimeyden, lohduttamattoman tuskan ja kuoleman.


Mä myös luulin tarvitsevani paljon unta, kun ennen lapsia nukuin aina 8-9 tuntia yössä. Lasten jälkeen olen huomannut, että 6-7 tuntia riittää vallan mainiosti, väliaikaisesti voidaan mennä vähemmälläkin ja pakka pysyy silti kasassa kun vaikka viikonloppuisin saa tasattua. Tokihan unen tarve myös muuttuu eri elämäntilanteissa ja hormonaalisistakin syistä. Itseänsä voi vähän myös psyykata selviämään vähemmällä unella: jos vallan ajattelee, että voih, nukuin vain viisi tuntia, mikä on vain puolet siitä mitä tarvitsen, niin varmasti väsyttää. Kun taas ajattelee toisinpäin, nukuin vain viisi tuntia, mutta kun ensi yönä menen ajoissa nukkumaan ja vedän 7h niin ollaan "tasoissa taas". Sikäli ei ole siis yhdentekevää paljonko luulee tarvitsevansa unta.


Työsopimuslain 3 luvun 1 §:n mukaan työntekijän on tehtävä työnsä huolellisesti noudattaen niitä määräyksiä, joita työnantaja antaa toimivaltansa mukaisesti työn suorittamisesta. Työntekijän on toiminnassaan vältettävä kaikkea, mikä on ristiriidassa hänen asemassaan olevalta työntekijältä kohtuuden mukaan vaadittavan menettelyn kanssa. Palvelualalla työskentelevän työntekijän sopimaton käytös asiakasta kohtaan on erityisen moitittavaa. Palveluammatissa työskentelevältä edellytetään palvelualttiutta ja käytöstä, josta ei aiheudu työnantajalle asiakassuhteiden menetyksen vaaraa tai joka ei vaikuta työnantajan maineeseen huonontavasti. Asiakkaalle kiroilu sekä asiakkaiden haukkumisen huoriksi ja varkaiksi oli pöyristyttävää ja saattoi jopa täyttää kunnianloukkausrikoksen tunnusmerkit. Kuljetusalalla, jossa kotimaan markkinat ovat rajalliset ja kilpailijoiden kustannusrakenne ja siten myös asiakashinnoittelu lähes samantasoista, ratkaiseva kilpailuvaltti on asiakaspalvelu ja joustavuus. Helsingin Kaukokiito Oy on pyrkinyt edellä mainituilla seikoilla erottumaan positiivisesti kilpailijoistaan ja siksi huono asiakaspalvelu työntekijän taholta koetaan erittäin vakavaksi asiaksi.


5. B-luokan kelpuutus tarkoittaa, että hyväksytty huolto-organisaatio voi huoltaa asentamattoman moottorin, APUn ja moottorin ja/tai APUn osia ja laitteita moottorin ja/tai APUn huolto-ohjeiden mukaisesti tai, jos toimivaltainen viranomainen sallii, osien ja laitteiden huolto-ohjeiden mukaisesti vain silloin, kun laitteet ja osat ovat asennettuina moottoriin tai APUun. B-luokan kelpuutuksen saanut hyväksytty huolto-organisaatio voi kuitenkin irrottaa laitteen tai osan tilapäisesti huoltoa varten, jotta huolto on helpompi tehdä, ellei irrottamisesta seuraa tarve sellaisiin huoltotöihin, jotka eivät kuulu tämän kohdan soveltamisalaan. Rajoituksia koskevassa osiossa määritetään tällaisen huollon laajuus, minkä perusteella määräytyy myös hyväksynnän laajuus. B-luokan kelpuutuksen saanut hyväksytty huolto-organisaatio voi huoltaa asennettua moottoria myös korjaamo- ja linjahuollon aikana edellyttäen, että toimivaltainen viranomainen hyväksyy huolto-organisaation käsikirjassa esitetyn tarkastusmenetelmän. Jos toimivaltainen viranomainen sallii tällaisen toiminnan, se on mainittava huolto-organisaation käsikirjan työn laajuutta koskevassa osiossa.


- Uskonnot perustuvat enimmäkseen epätosiin väitteisiin koskien jumalia, Jumalaa tai jumaluuksia ja tämän maailman luomista sekä alkua. Luomiskertomuksen myytit ovat tunnettuja muuallakin kuin vain Raamatussa, samoin Nooan ajan tulva. Se, että myös muut kansat tuntevat samankaltaisia kertomuksia, ei välttämättä kerro sitä, mikä on ollut kertomusten suunta: onko se ollut pakanoilta Raamatun kirjoituksia kohti vai Raamatun ilmoittaman ”Jumalan” tunteneilta henkilöiltä pakanakansoille.

Raamatun kertomuksista esimerkiksi tulvakertomuksen alkuperä tiedetään hyvin. Se on tunnettu muinaisen Akkadin ja Sumerin korkeakulttuureissa jo paljon ennen kuin se päätyi Raamattuun, jossa kertomusta on muunneltu juutalaisille sopivaan muotoon ja siellä on yhdistetty kaksi versiota samasta tarusta yhdeksi kertomukseksi, mikä on johtanut ristiriitoihin kertomuksen sisällä. Babyloniassa sama kertomus kirjoitettiin ylös vajaat 2000 vuotta ennen ajanlaskun alkua Gilgamesh-eepokseen.

On luonnonuskontoja ja jopa korkeakulttuurien uskontoja, joissa on palvottu jumalina luonnonvoimia, eläimiä, ihmisten tekemiä taideteoksia tai taivaankappaleita. Ukkosella, salamalla, tuulella, merellä, tulivuorella, vuorilla, maanjäristyksillä, merillä, järvillä, joilla ja muilla luonnon muodostelmilla on ajateltu olevan takana jokin jumal-olento, joka kuuluu suurempaan jumalten perheeseen. On uskottu myös siihen, että jotkut luodut eläimet ovat jumalia tai että ihmisten tekemät patsaat, toteemipaalut tai muut taiteen kuvailemat esineet olisivat jumalia, joita tulee palvoa.

Luonnonvoimien takana oleviin jumaliin uskominen liittyy hyvän ja pahan esiintymiseen maailmassa. Jumalat on kuvattu samanlaisina kuin ihmiset, niin että heillä on tunteet ja kyky erottaa hyvä pahasta sekä tehdä molempia asioita. Jumalat riitelevät keskenään ja heidän riitansa sekä elämänsä liittyvät yleensä ihmisten elämään. ”Jumalat” ovat siten selvästi ihmisten luomia mielikuvitusolentoja sen sijaan, että ne olisivat todellisia henkiolentoja. Epäjumalat on keksitty mahdollisesti selvittämään ihmisten välisiä riitoja ja ongelmia sekä toimimaan tuomarina heidän välillään, koska tämä maailma on epäoikeudenmukainen ja kohtelee eriarvoisesti ihmisiä.

Jumalten ja heidän tuomioidensa avulla on pyritty luomaan kuva oikeudenmukaisesta maailmasta, jollaisessa ihmiset haluaisivat asua. Maailmassa on silti monenlaisia ihmisiä hyvyyden ja pahuuden suhteen, niin että tasa-arvo ei toteudu. Nämä ihmisen ominaisuudet on sitten siirretty keksittyihin jumaliin, niin että he muistuttavat ihmistä sen sijaan, että ihminen muistuttaisi kaiken olevaisen luojaa, Jumalaa. Epäjumalat ovat mielikuvituksen tuotetta, eivät todellisia, mutta niiden avulla on pyritty yhtenäistämään kansa ja hallitsemaan sitä; samalla on annettu toivoa kuoleman jälkeisestä elämästä ja oikeuden toteutumisesta viimeistään silloin.
- Anonyymikirjoitti:Uskonnot perustuvat enimmäkseen epätosiin väitteisiin koskien jumalia, Jumalaa tai jumaluuksia ja tämän maailman luomista sekä alkua. Luomiskertomuksen myytit ovat tunnettuja muuallakin kuin vain Raamatussa, samoin Nooan ajan tulva. Se, että myös muut kansat tuntevat samankaltaisia kertomuksia, ei välttämättä kerro sitä, mikä on ollut kertomusten suunta: onko se ollut pakanoilta Raamatun kirjoituksia kohti vai Raamatun ilmoittaman ”Jumalan” tunteneilta henkilöiltä pakanakansoille.

Raamatun kertomuksista esimerkiksi tulvakertomuksen alkuperä tiedetään hyvin. Se on tunnettu muinaisen Akkadin ja Sumerin korkeakulttuureissa jo paljon ennen kuin se päätyi Raamattuun, jossa kertomusta on muunneltu juutalaisille sopivaan muotoon ja siellä on yhdistetty kaksi versiota samasta tarusta yhdeksi kertomukseksi, mikä on johtanut ristiriitoihin kertomuksen sisällä. Babyloniassa sama kertomus kirjoitettiin ylös vajaat 2000 vuotta ennen ajanlaskun alkua Gilgamesh-eepokseen.

On luonnonuskontoja ja jopa korkeakulttuurien uskontoja, joissa on palvottu jumalina luonnonvoimia, eläimiä, ihmisten tekemiä taideteoksia tai taivaankappaleita. Ukkosella, salamalla, tuulella, merellä, tulivuorella, vuorilla, maanjäristyksillä, merillä, järvillä, joilla ja muilla luonnon muodostelmilla on ajateltu olevan takana jokin jumal-olento, joka kuuluu suurempaan jumalten perheeseen. On uskottu myös siihen, että jotkut luodut eläimet ovat jumalia tai että ihmisten tekemät patsaat, toteemipaalut tai muut taiteen kuvailemat esineet olisivat jumalia, joita tulee palvoa.

Luonnonvoimien takana oleviin jumaliin uskominen liittyy hyvän ja pahan esiintymiseen maailmassa. Jumalat on kuvattu samanlaisina kuin ihmiset, niin että heillä on tunteet ja kyky erottaa hyvä pahasta sekä tehdä molempia asioita. Jumalat riitelevät keskenään ja heidän riitansa sekä elämänsä liittyvät yleensä ihmisten elämään. ”Jumalat” ovat siten selvästi ihmisten luomia mielikuvitusolentoja sen sijaan, että ne olisivat todellisia henkiolentoja. Epäjumalat on keksitty mahdollisesti selvittämään ihmisten välisiä riitoja ja ongelmia sekä toimimaan tuomarina heidän välillään, koska tämä maailma on epäoikeudenmukainen ja kohtelee eriarvoisesti ihmisiä.

Jumalten ja heidän tuomioidensa avulla on pyritty luomaan kuva oikeudenmukaisesta maailmasta, jollaisessa ihmiset haluaisivat asua. Maailmassa on silti monenlaisia ihmisiä hyvyyden ja pahuuden suhteen, niin että tasa-arvo ei toteudu. Nämä ihmisen ominaisuudet on sitten siirretty keksittyihin jumaliin, niin että he muistuttavat ihmistä sen sijaan, että ihminen muistuttaisi kaiken olevaisen luojaa, Jumalaa. Epäjumalat ovat mielikuvituksen tuotetta, eivät todellisia, mutta niiden avulla on pyritty yhtenäistämään kansa ja hallitsemaan sitä; samalla on annettu toivoa kuoleman jälkeisestä elämästä ja oikeuden toteutumisesta viimeistään silloin.Uskonto on tyhmimmillään ihmisten tekemien taideteosten palvomista jumalana. Luonnonvoimien tai taivaankappaleiden kuten auringon, kuun, Saturnuksen, Venuksen ja Jupiterin palvomisen voi vielä jotenkin järjellisenä toimintana ymmärtää, kun ottaa huomioon muinaisten kansojen vähäisen tiedon aurinkokunnan rakenteesta, mutta ihmisten tekemien taideteosten ja rakennelmien palvominen yliluonnollisina jumalina ei anna palvojista kovin älykästä kuvaa. Uskonto syrjäyttää monien ihmisten elämässä vielä nykyään järjen käytön. Se, ovatko kaikki uskonnot varmasti vain ihmisen mielikuvituksen tulosta, ei ole kuitenkaan meidän tiedossamme.

Oletetaan, että kaiken luoja olisi olemassa. Hän ei selvästikään ole sellainen kuin millaiseksi monet uskonnot hänet kuvaavat. Raamatun kuvaama Jumala etenkin Vanhassa testamentissa vaikuttaa aivan muulta kuin tämän maailman luojalta. Jeesuksen kristuksen Jumala ja isä voisi kenties olla tämän maailman luoja sikäli kuin on eri olevainen kuin Vanhan testamentin ilmoittama Jumala, jonka sanan lähinnä ”Herran enkelit” tai ”valitut profeetat” toivat julki. Koska Jeesus ja Uusi testamentti vetoavat tähän aiempaan ”Jumalan sanaan”, niin on kyseenalaista, ovatko edes Jeesuksen kristuksen sanat Jumalan hengen vaikuttamia vai eivät tai ovatko evankeliumien sisältämät Jeesuksen sanat ylipäätään hänen lausumiaan.

Evankeliumit pitänevät sisällään Jeesuksen sanoja, vaikka eivät sanatarkasti, mutta niihin on mahdollisesti lisätty tai muutettu sanoja myöhemmin. On selvää, että katoliset isät ovat lisänneet Raamattuun jakeita, jotka eivät sinne kuulu, ja he ovat myös muokanneet ja väärentäneet joitakin jakeita. (Matt 1-2, 28:19, Luuk 1-2, Joh 21 ja monet muut kohdat, Apt 20:28; 1Joh 5:7-8) Raamattu on ihmisten kirjoittama ja se on sisältänyt alusta asti ihmisten mielipiteitä, maailmankuvaa, uskomuksia, historiallista kerrontaa, taruja, viisauskirjallisuutta, lauluja, profetioita ja todistuksia ”Jumalan ilmestymisestä sekä puheesta”, mutta meidän tehtävämme on yrittää selvittää se, mitkä kohdat ovat historiallisesti tosia, mitkä liioittelua, mitkä kokonaan tarua, mitkä ihmisten mielipiteitä ja maailmankuvaan perustuvia virheitä, jne.

Suurin virhe, jonka ”uskovainen” ihminen voi tehdä, on se, että hän pitää Raamatun jokaista sanaa ja kirjainta Jumalan vaikuttamana erehtymättömänä ja virheettömänä Jumalan sanana. Se johdattaa ihmistä takuuvarmasti harhaan ja saa hänet pitämään totena asioita, jotka eivät totta ole. Pienempi virhe on ajatella siten, että Raamatussa on jonkin verran Jumalan hengen vaikutusta. Esimerkiksi Jeesusta koskevat profetiat on vaikea selittää mitenkään muuten kuin siten, että ne ovat todellisia ennustuksia kristuksen elämästä, kärsimyksestä ja kuolemasta sekä sen jälkeisestä korotuksesta, aivan niin kuin Uudessa testamentissa on kerrottu. Vaikka profetiat näyttävät toteutuneen melko tarkasti Nasaretilaisen Jeesuksen elämässä, niin kaikkia Raamatun kirjoituksia ei ole missään nimessä tarkoitettu tulkittavan kirjaimellisesti ja pidettävän niitä totena sellaisenaan. Ne tarut ja myytit ja legendat voivat sisältää hengellistä opetusta, mutta eivät ole historiallinen totuus.


11 Kotitalousneuvonta Marttaliitto vastasi järjestön kotitalousneuvonnan yleissuunnittelusta, ohjasi neuvonnan toteutusta ja arviointia sekä tiedotti ajankohtaisista asioista. Marttapiiriliittojen toimihenkilöille järjestettiin koulutusta ja tuotettiin aineistoa kotitalousneuvonnan tueksi. Vuonna 2004 aloitettua neuvonnan tuotteistamista jatkettiin. Emäntälehdessä ja marttojen kotisivuilla tarjottiin kävijöille ajankohtaista tietoa kotitalouden eri osa-alueilta. Kotisivuja kehitettiin palvelemaan paremmin tietoa hakevia kuluttajia. Kotitalousneuvontaan liittyvät aiheet olivat hyvin esillä myös tiedotusvälineissä. Yhteistyö television, radion ja lehdistön kanssa oli monipuolista. Sisältöalueet Ruoka ja ravitsemus Sisältöalueen tavoitteena oli väestön terveyden edistäminen, elintarviketietouden ja ruoanvalmistustaitojen lisääntyminen. Neuvonnassa otettiin osaksi käytännön neuvontaa vuonna 2005 uudistetut ravitsemus- ja liikuntasuositukset. Marttaliitto valmisti aiheesta piirien käyttöön neljän taulun sarjan Tee viisaita valintoja. Valtion ravitsemusneuvottelukunnan aiheesta tekemä kalvosarja lähetettiin piireille. Opintokerhoille valmistui aiheesta Ravitsemuksen ABC -opintoaineisto. Vuoden yksi neuvonta-aihe oli Kahvin kiehtova maailma. Aiheesta valmistettiin yhteistyössä Pauligin kanssa koulutuspaketti, johon kuului 42-sivuinen vihkonen ja kalvosarja. Tammikuussa pidettiin piirien neuvojille koulutuspäivä Vuosaaressa Pauligilla. Osallistujia kurssilla oli 30. Paula-tyttö kävi jokaisessa piirissä kouluttamassa yhdistysten valitsemia kahvimarttoja. Vuoden nimikkokasvit olivat parsakaali, mustikka, nokkonen ja punikkitatit. Niistä tehtiin neuvontaaineistoa piirien käyttöön. Heikon sienisadon vuoksi marttojen valtakunnallista sienipäivää vietettiin vain neljässä piiriliitossa. Kuivuuden vuoksi Kullaalla pidettäväksi suunnitellut sienikoulutuspäivät jouduttiin perumaan. Syksyllä Penninvenyttäjän keittokirjasta otettiin 20. täysin uudistettu painos. Kirja sai paljon positiivista huomiota lehdissä, radiossa ja TV:ssä. Järjestö oli mukana Hei me leivotaan! -kampanjassa, jonka tarkoituksena oli innostaa perheen aikuisia ja lapsia leipomaan yhdessä kotona ja palauttaa lauantai leivontapäiväksi. Suomalaisen Työn Liiton Suomalainen joulu -nettisivustolle tehtiin ruokaohjevinkkejä. Olvin julkaisemaan asiakaslehteen tehtiin ruokajuttu. Marttaliitto oli mukana Arktiset Aromit ry:n Ota kevyesti Hyvinvointia luonnosta -hankkeessa, jossa neuvottiin luonnonmarjojen, -sienien ja -yrttien käyttöä. Sisältöalueet Kodin talous ja kuluttaja-asiat Tulosalueen tavoitteena oli kotitalouksien taloudellisen tyytyväisyyden lisääminen. Aiheina olivat kodin raha-asioiden ja riskien hallinta sekä kuluttajien oikeudellisten tietojen lisäys sekä osaamisen ja kiinnostuksen lisääminen kodin hoitoa kohtaan. Tulosalueen suunnitelmat toteutuivat toimintasuunnitelman mukaisesti. Kodinhoidon neuvonnan vahvistamiseksi piiriliitoille tuotettiin monipuolinen neuvonta-aineisto. Osa aineistosta sopii hyvin myös marttayhdistysten käyttöön. Siivoukseen, tekstiilien hoitoon ja kuitutietoon liittyvät kalvosarjat, pöytästandit ja


Uuden Hanoi Rocksin tyyli on erilainen kuin 1980-luvun Hanoi Rocksin. Monroe onkin korostanut Hanoi Rocksin paluun olleen "rebirth" (uudelleen syntyminen) eikä "reunion" (uudelleen yhdistyminen). Yhtyeen fanien mielipiteet ovat jakautuneet: osa pitää nykyistä yhtyettä törkeänä alkuperäisen Hanoi Rocksin irvikuvana, osa taas nykyistä yhtä hyvänä kuin alkuperäistäkin tai osalle asia on aivan sama. Tosin uusi Hanoi Rocks on saanut hiteillään uuden nuoren kannattajakunnan, joka ei ole kokenut alkuperäisen Hanoi Rocksin aikaa. Se osoittaa, että uusi Hanoi Rocks on edelleen kilpailukykyinen musiikkimarkkinoilla, eikä kyse ole vain nostalgiasta ja sillä ratsastamisesta. Uuden Hanoi Rocksin musiikki onkin tyyliltään alkuperäistä raskaampaa, ja siinä näkyy Michael Monroen soolotuotannon vaikutus.


Maaseudun kehittämisohjelmat: selkiyttäminen ja tulospainotteisuuden lisääminen tarpeen
Kertomuksesta: EU suunnittelee käyttävänsä maaseudun kehittämispolitiikkaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) kautta lähes 100 miljardia euroa ohjelmakaudella 2014–2020. Ohjelmakautta 2014–2020 koskevan EU:n strategiakehyksen tavoitteena oli painottaa enemmän tuloksia. Tämän tavoitteen saavuttamista kuitenkin haittasi ikuisuusongelma, joka aiheutuu siitä, että uuden ohjelmakauden suunnittelu käynnistyy ennen kuin saatavilla on relevanttia tietoa edeltävän ohjelmakauden varainkäytöstä ja tuloksista.
Tilintarkastustuomioistuin havaitsi, että hyväksytyt maaseudun kehittämisohjelmat ovat pitkiä ja monimutkaisia asiakirjoja, joihin liittyy puutteita. Puutteet rajoittavat mahdollisuuksia edistää tuloksellisuuteen ja tuloksiin keskittymistä. Ohjelmien sisältöä koskevat laajamittaiset vaatimukset edellyttivät huomattavaa hallinnollista työmäärää kansallisilta viranomaisilta. Tilintarkastustuomioistuin havaitsi myös, että komission toimista huolimatta maaseudun kehittämisohjelmien täytäntöönpano alkoi myöhässä ja suunniteltujen menojen toteuttaminen käynnistyi hitaammin kuin edeltävällä ohjelmakaudella.
Tilintarkastustuomioistuin esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja Euroopan komissiolle sekä jäsenvaltioille joukon suosituksia, joiden avulla seuraavaa ohjelmasuunnitteluprosessia voidaan parantaa.


95§
Katupiirustuksen, jonka tulee sisältää asemapiirros sekä tarpeellinen määrä pituus- ja poikkileikkauksia kadusta, vahvistaa kaupunginhallitus sitten kun katupiirustusehdotus on ollut julkisesti nähtävänä vähintään 14 päivän ajan. Ehdotuksen nähtäville asettamisesta on ilmoitettava niin kuin kunnalliset ilmoitukset kaupungissa julkisistaan. Muistutukset ehdotusta vastaan on tehtävä kirjallisesti kaupunginhallitukselle ennen nähtävänäoloajan päättymistä.


12 2.1.2 Työmarkkinoiden tasapaino Ennen tasapainomallin esittämistä otetaan esille UV-käyrän lisäksi kaksi muuta malliin kuuluvaa avainyhtälöä. Toinen avainyhtälöistä on niin sanottu työpaikkojen luomiskäyrä (job creation curve), joka on muotoa p w (r+λ)pc q(θ) = 0. (6) Yhtälössä p on työntekijän tuottavuus, w on palkka ja (r+λ)pc kuvaa palkkauskustannusten odotettua arvoa. c kuvaa yritykselle aiheutuvia palkkauskustannuksia, ja r kuvaa laskentakorkokantaa. Yhtälö on johdettu määrittämällä avoimen ja täytetyn työpaikan arvojen Bellman-yhtälöt. Yrityksen voitto maksimoituu tasapainotasossa eli voitto seuraavasta avoimesta työpaikasta on nolla. Yrityksen kannattaa luoda uusia työpaikkoja kunnes työntekijän palkkauskustannukset ja tuottavuus ovat yhtä suuret. (Pissarides 2000, ) q(θ) Viimeinen DMP-mallin avainyhtälöistä on palkanasetantakäyrä, joka kuvaa työntekijöiden ja yritysten välillä käytävää palkkaneuvottelua. Yhtälö saadaan selvittämällä aluksi työttömänä ja työllisenä olemisen arvojen Bellman-yhtälöt. Jotta kohtaanto tapahtuisi, kohtaannon on maksimoitava sekä työntekijän että yrityksen nettotuotto. Mallin mukaan Nash-tasapainon palkka maksimoi molempien nettotuoton. Tätä kautta saadaan palkanasetantakäyrä, joka on muotoa w = (1 β)z + βp(1 + cθ), (7) jossa β kuvaa työntekijöiden neuvotteluvoimaa ja z kuvaa työttömänä saatavia tuloja. pcθ kuvaa keskimääräisiä palkkauskustannuksia. Neuvotteluvoiman β arvo liikkuu välillä 0 1. Kun arvo on lähellä ykköstä, työntekijöiden neuvotteluvoima on suurempi kuin työnantajien, jolloin työntekijöiden mahdollisuus vaikuttaa palkkaan on suurempi. (Pissarides 2000, ) Palkkatasoon vaikuttavat neuvotteluvoiman lisäksi esimerkiksi työmarkkinoiden tiukkuus, työmarkkinainstituutiot ja etsintätehokkuus. Työmarkkinainstituutioista esimerkiksi tiukat työvoiman suojelusäännökset lisäävät työntekijöiden neuvotteluvoimaa, koska niistä aiheutuu yrityksille ylimääräisiä kustannuksia työntekijän irtisanomisesta. Suuret työttömyyskorvaukset taas vähentävät työntekijän kustannuksia uuden työpaikan etsimisessä, ja lisäävät yrityksen kustannuksia erottaa työntekijä. (Blanchard 2006, 20.) Layard ym. (2005, 34 35) havainnollistavat kirjassaan, että työn etsintätehokkuudella on merkittävä vaikutus neuvoteltuun palkkatasoon ja työmarkkinoiden tasapainoon. 9


Cramon-lehden verkkoversio ei ole mobiiliystävällinen, koska teksti on liian pientä puheli- men ruudulle. Ottaen huomioon viestintäpäällikön huomion siitä, että rakennusalalla työs- kentelevät yleensä viettävät päivänsä työmaalla eivätkä toimistossa koneen äärellä, olisi mobiiliyhteensopivuus erittäin tärkeää. Se, että Cramo julkaisee lehden artikkeleita nyky- ään kotisivuston Uutiset-osiossa on hyvä kehityssuunta. Aikaisemmin eivät myöskään nämä artikkelit olleet responsiivisia, joten niiden lukeminen kännykän ruudulta ei ollut su- juvaa tai käyttäjäystävällistä. Kuitenkin juuri muutama päivä ennen tämän opinnäytetyön valmistumista Cramo Finland uudisti kotisivunsa marraskuun lopussa 2016, jonka myötä tästä ongelmasta päästiin.


8 lukumäärä nousi hieman ja öljypitoisuus laski noin prosenttiyksikön. Rasvahappokoostumuksessa havaittiin vain lajikekohtaisia eroja, mutta alfalinoleeni-hapon määrä laski fosforilannoitusta lisättäessä 1,1 %. Tulos selittynee sillä, että ko. koealueen fosforitaso oli niin hyvä, että pellava selvisi yhden vuoden maassa olevan fosforin turvin ilman vuosittaista fosforilannoitusta. Taylor ja Morrice (1991) totesivat korkeiden typpitasojen alentavan öljypitoisuutta enemmän viljeltäessä öljypellavaa hiekkamailla kuin verrattaessa viljelyyn savimailla. Kanadalaiset tutkimukset suosittelevat fosforilannoitteen sijoittamista 25 mm etäisyydelle pellavansiemenestä (ts. kylvörivistä) sekä sivu- että syvyyssuunnassa. Tämän katsotaan parantavan pellavan kykyä käyttää P-lannoitetta. Lannoitustasoksi siellä suositellaan fosforille kg/ha (Flax Council of Canada 2005). Siemenen kanssa samaan kylvövakoon sijoitettu P-lannos alentaa öljypellavan siemensatoa verrattuna siemenen viereen sijoitettuun P-lannokseen (Malhi ym.2008). Typpi- ja fosforilannoitteen sijoittaminen kylvörivin viereen antoi parhaan siemensadon verrattaessa kyseisten lannoitteiden sijoittamista samaan kylvöriviin Norlin-lajikkeen kylvösiemenen kanssa (Lafond ym.2003). Tämä tulos on aiheellista ottaa huomioon arvioitaessa sellaisten suorakylvökoneiden soveltuvuutta öljypellavan kylvöön, jotka sijoittavat sekä siemenen että lannoitteen maahan saman vantaan kautta. Kalium estää liiallista typenottoa, vaikuttaa selluloosan ja hemiselluloosan muodostumiseen ja sitä kautta edistää lujan korren kasvua (Hakala ja Hongisto 1994). Kokeissa kaliumlannoituksen nosto tasosta 0-30 kg/ha tasolle kg/ha nosti yhtenä vuotena siemensatoa 300 kg/ha. Toisena koevuonna lannoitustaso 30 kg/ha kaliumia tuotti varsistossa 500 kg/ha suuremman kuivaainesadon kuin muut lannoitustasot. Näistä yksittäisistä vuosista ei kuitenkaan voi tehdä mitään yksiselitteisiä päätelmiä (Sankari 1996). Rauta on välttämätön hivenravinne lehtivihreän muodostumisvaiheessa ja sitä kautta yhteyttämiselle. Sen puute aiheuttaa lehtien vaalentumista ja kellastumista. Raudalla on tärkeä merkitys eläinten ja ehkä myös kasvien hengityksessä. Happamissa maissa rautaa on yleensä runsaasti liukoisessa muodossa. Sen runsas esiintyminen ionimuodossa voi kuitenkin olla kasveille vahingollista. Emäksisessä maassa rauta sitoutuu lujasti maahan ja tällöin kasvit saattavat kärsiä sen puutetta. Myös maan korkea fosforipitoisuus heikentää kasvien raudan saantia. (Kurki 1982) Kanadalaisten tutkimusten mukaan peltomaan liiallinen kosteus voi aiheuttaa pellavalla hetkellistä raudan puutosta. Hetkellisen raudan puutoksen ei ole todettu kuitenkaan alentavan satotasoa. (Flax Council of Canada 2005) 8


11 Pöytäkirja 1/ (17) Vaali toimitetaan valtuuston toimikauden ensimmäisen ja kolmannen vuoden ensimmäisessä kokouksessa kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Valtuusto valitsee ensin johtokunnan varsinaiset jäsenet ja näistä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Tämän jälkeen henkilökohtaiset varajäsenet valitaan eri vaalilla. Kiinteistöjohtokunnan johtosäännön 3 : Vaalikelpoinen johtokunnan jäseneksi on Vantaan seurakuntayhtymään (yhtymä) kuuluvan seurakunnan jäsen, joka on KL 7. luvun 3. :n tarkoittamalla tavalla vaalikelpoinen, ja joka ei ole Vantaan seurakuntayhtymään kuuluvan seurakunnan tai yhteisten palvelujen palveluksessa. Jäsenten tulee olla perehtyneitä johtokunnan toimialaan. (AS) Yhteinen kirkkoneuvosto esittää yhteiselle kirkkovaltuustolle, että se päättää 1. toimittaa kiinteistöjohtokunnan varsinaisten jäsenten vaalin vuosiksi toimittaa johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan vaalin vuosiksi toimittaa johtokunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muiden jäsenten henkilökohtaisten varajäsenten vaalin vuosiksi Yhteinen kirkkovaltuusto 1. toimittaa kiinteistöjohtokunnan varsinaisten jäsenten vaalin vuosiksi toimittaa johtokunnan puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan vaalin vuosiksi toimittaa johtokunnan puheenjohtajan, varapuheenjohtajan ja muiden jäsenten henkilökohtaisten varajäsenten vaalin vuosiksi Käsittely Ehdotukset eri luottamuselimiin valittavien nimistä oli jaettu valtuutetuille paperilla pöydille ja lisäksi ne heijastettiin taululle. Kukaan ei tehnyt varsinaista suullista ehdotusta. Kiinteistöjohtokunnan jäseniksi ja varajäseniksi vuosiksi valittiin Jäsenet Eero Sivunen Jari Porthén Urpo Vainio Jorma Hentilä Anneli Kihlström Anneli Karlsson Leila Nuotio Varajäsenet Eero Tolonen Eero Tulosmaa Minna Kuusela Antti Marvia Raili Savolainen Veijo Puustinen Tapani Varis


9 MENESTY PROJEKTIOSAAMISELLA! PROJEKTI-INSTITUUTTI Projektikoulutuksen ja -kehittämisen edelläkävijä OTA MEIDÄT MUKAAN KEHITTÄMÄÄN YRITYKSESI PROJEKTIKULTTUURIA Projektikulttuuriin kuuluu henkilöstön projektinhallinnan osaaminen, yhteistyö- ja tiimivalmiudet sekä organisaation tehokkaat ja tarkoituksenmukaiset projektinjohtamisprosessit ja -käytönnöt. Meillä on työkalut arviointiin ja kehittämiseen sekä laadukkaat koulutusohjelmat. TUTUSTU MONIPUOLISIIN YRITYSKOHTAISESTI RÄÄTÄLÖITYIHIN TAI AVOIMIIN SEMINAAREIHIMME Yrityskohtaisesti räätälöidyt koulutus- ja kehittämispalvelut räätälöidään aina asiakkaan toimintaan ja tarpeisiin. Projektivalmennus - käytännönläheinen projektikoulutus Koulutuksen sisältö pohjautuu kansainvälisiin käsitteistöihin, menetelmiin ja standardeihin, mutta toteutetaan käytännönläheisesti. Seminaareja on perusseminaarin lisäksi tuotekehitykseen, projektivientiin ja sisäisten kehittämisprojektien hallintaan räätälöityinä. PM Professional - koulutus projektialan kokeneille ammattilaisille Koulutusohjelmat kattavat kaikki projektien operatiivisen johtamisen alueet. Ohjelmassa mm. riskienhallintaa, projektinjohtamisen menetelmiä ja projektitiimien johtamista. PM Business - yritys- ja liiketoimintajohdon koulutus Seminaareissa keskitytään projektiliiketoiminnasta ja ohjelmajohtamisesta vastuullisten henkilöiden kouluttamiseen. PM Vision - projektitoiminnan ajankohtaisuus ja tulevaisuus Seminaarit tuovat uusinta uutta tietoa projektitoiminnan tulevaisuuden trendeistä ja haasteista. PROJEKTINHALLINNAN KEHITTÄMISEN TYÖKALUT PM Quality - Intranet-sovellus projektiohjeisiin ja projektidokumenttien hallintaan PM Quality on helppokäyttöinen sovellus, joka helpottaa projektinhallinnan asiakirjojen laatimista, päivittämistä ja arkistointia. PM Profile - Internet -työkalu projektiosaamisen ja projektiprosessien arvioimiseksi PM Profile nostaa esiin osaamistarpeet ja paikantaa projek-tiosaamisen nykytason.tuloksena saadaan osaamisprofiilit ja selkeät suositukset projektien kehittämiseksi. Näin koulutus ja prosessien kehittäminen voidaan kohdentaa juuri oikeaan tarpeeseen. Lisätietoja koulutus- ja kehittämispalveluistamme: Suomen Projekti-Instituutti Oy Tekniikantie 12, Espoo puh. (09) URL Projektitoiminta 3/98 Sivu 9


11 Maatalous-tieteellinen tiedekunta 11(53) Lisätiedot: Opintojakso järjestetään vain parittomina vuosina, seuraavan kerran syksyllä 2011 Laatujohtaminen (EE061) 5 op Ajoitus: IV periodi Tavoite: Kurssin käynyt ymmärtää laatujohtamisen merkityksen yrityksen johtamisessa ja hallitsee laatujohtamisen perusteet sekä tärkeimpien laatutyökalujen käytön. Sisältö: Laatukäsitteet, laatuajattelu ja johtaminen, laadunhallintajärjestelmät (ISO9000:2000), prosessiajattelu, laatupalkinnot (EFQM) ja itsearviointi, laatukustannukset, laadunhallinta elintarvikealalla. Opintojaksoon sisältyy itsenäistä tieteellisen tiedon hankintaa. Lecklin, O Laatu yrityksen menestystekijänä. Talentum. 408 s. Suoritustavat: Luennot, artikkelitehtävä, oppimispäiväkirja ja kirjallisuuskuulustelu Vastuuhenkilö: Yliopisto-opettaja Eeva Lindroth Yhteydet muihin opintojaksoihin: Perusopinnot suoritettuna Laatujohtamisen jatkokurssi (EE064) 5 op Ajoitus: II periodi (syksy 2011) Tavoite: Opiskelija syventää Laatujohtamisen (EE061) kurssilla oppimiaan tietoja Ilmoitetaan myöhemmin Suoritustavat: Luennot, projektiyö, oppimispäiväkirja sekä artikkelitehtävä. Arviointi: Projektityö, oppimispäiväkirja, artikkelireferaatti Vastuuhenkilö: Yliopisto-opettaja Eeva Lindroth Lisätiedot: Opintojakso käy vuosien opinto-oppaissa olevan Laatujohtamisen moduulin lisäkurssiksi. Soveltuu myös muille opiskelijoille laatujohtamisen tietojen syventämiseen. Opintojakso järjestetään tarpeen mukaan joka toinen vuosi - seuraavan kerran syksyllä 2011 Yhteydet muihin opintojaksoihin: Esitietovaatimuksena suoritettu kurssi EE061 Laatujohtaminen Proseminaari (EE068) 4 op Ajoitus: Lukuvuoden aloitustapahtuma on syyslukukauden alussa. Proseminaarityöskentelyn voi aloittaa syys- tai kevätlukukaudella. Tavoite: Kurssin tavoitteena on perehdyttää opiskelija kandidaatin tutkielman tekemiseen. Kurssi suoritetaan samanaikaisesti kandidaatin tutkielman tekemisen kanssa. Sisältö: Kurssi sisältää seminaarityöskentelyn lisäksi tiedonhakua sekä tieteellisen kirjoittamisen osion. Kurssiin on integroitu äidinkielen opintoja, Suoritustavat: Kurssi suoritetaan ohjattuna seminaarityöskentelynä. Arviointi: seminaarityöskentelyyn osallistuminen hyv/hyl Vastuuhenkilö: Elintarvike-ekonomian opettajat Yhteydet muihin opintojaksoihin: Perus- ja aineopinnot suoritettuina pääosin. Lisätiedot: Kurssi on tarkoitettu vain elintarvike-ekonomian pääaineopiskelijoille Ruokapalvelut elintarviketaloudessa (EE076) 5 op Ajoitus: II periodi (syksy 2012) Tavoite: Perehtyminen ruokapalvelualan erityispiirteisiin ja ajankohtaisiin kysymyksiin. Sisältö: Ruokapalvelujen merkitys elintarviketaloudessa, suurtaloudet jakelukanavana, ruokapalvelualan ajankohtaisia kysymyksiä, Kurssiin sisältyy itsenäistä tiedon hankintaa sekä suullista ja kirjallista viestintää. Suoritustavat: Luennot, luentopäiväkirja ja projektitehtävä. Arviointi: Projektitehtävä, luentopäiväkirja Vastuuhenkilö: N.N. Lisätiedot: Opintojakso järjestetään vain parillisina vuosina seuraavan kerran syksyllä Cateringalan yksilöllinen harjoitustyö (EE077) 2-5 op Tavoite: Perehdyttää opiskelijan johonkin ajankohtaiseen ruokapalvelua käsittelevään aiheeseen. Sisältö: Opiskelija suorittaa itsenäisen työn, jossa hän pohtii valitsemaansa aihetta kriittisesti. Sovitaan erikseen opettajan kanssa. Suoritustavat: Sovitaan erikseen opettajan kanssa. Arviointi: Kirjallinen raportti. Vastuuhenkilö: Yliopistonlehtori Eiren Tuusjärvi Lisätiedot: Kurssi kuuluu vaihtoehtoisena opintona aineopintojen catering moduuliin. Maisteriopintojen yksilöllinen harjoitustyö (EE078) 4 op Tavoite: Kurssin tavoitteena on syventää opiskelijan tietoja omasta kiinnostuksenalastaan. Kurssi sopii hyvin pro gradu työtään aloittavalle opiskelijalle. Sisältö: Kurssin sisällöstä sovitaan vastuuopettajan kanssa. Vastuuopettaja määräytyy opiskelijan valitseman aihealueen perusteella. Sovitaan erikseen Suoritustavat: Sovitaan erikseen Arviointi: Kirjallinen raportti Vastuuhenkilö: Elintarvike-ekonomian opettajat Yhteydet muihin opintojaksoihin: Kandidaatintutkinto Lisätiedot: Kurssi on tarkoitettu ainoastaan niille maisterintutkintoa suorittaville, jotka noudattavat vuosien opinto-oppaiden vaatimuksia. Kandidaatintutkinto tulee olla suoritettuna ennen opintojakson suorittamista. Kysely- ja haastattelututkimus (EE081) 5 op 87081


23 19 Kunnallinen ja kunnan ostama päivähoito, yksityisen hoidon tuki sekä lasten kotihoidon tuki muodostavat päivähoidon palvelujen kokonaisuuden, josta käytetään myös nimitystä pienten lasten hoitojärjestelmä. Päivähoidon palvelut kohdistuvat pääosin päivähoitoikäisille, 10 kk - 6-vuotiaille lapsille. Kuvio 6. Päivähoitoikäisten (10 kk 6v) lasten jakautuminen pienten lasten hoitojärjestelmään joulukuussa 2012 (Kuusikko 2/2013) Vuonna 2012 Kuusikon kuntien päivähoidon palvelujen kokonaiskustannukset olivat noin 962 miljoonaa euroa, mikä oli 4,5 prosenttia enemmän kuin vuonna Kustannukset nousivat kaikissa Kuusikko-kunnissa. Kuvio 7. Kunnallisen päiväkotihoidon deflatoitujen vuosikustannusten kehitys laskennallista lasta kohden vuosina suhteutettuna Viisikon (Kuusikko ilman Oulua) aritmeettiseen keskiarvoon vuonna 2000 =1 (Kuusikko 2/2013) 1,25 1,20 1,15 1,10 1,05 1,00 0,95 0,90 0,85 0,80 0,75 1,10 1,04 1,00 0,99 0,91 0,84 Katkaistu asteikko 0,85 1,11 1,03 1,01 0, ,97 0,95 0,89 Helsinki Espoo Vantaa Turku Tampere Oulu Kuusikko


Collan ymmärsi Kalevalan mytologisena kertomuksena, johon ei sopinut Lönnrotin historiallinen teoria sammosta bjarmien jumalankuvana (Helsingfors Morgonblad 54/1839: 7). Lönnrot puolusti ja laajensi omaa tulkintaansa vielä samana vuonna Borgå Tidningissä (96/1839: 1–2; VT 5: 450). Collanin ohella myös M. A. Castrén epäili Lönnrotin selitystä. Esipuheessaan Kalevalan ruotsinnokseen hän kirjoitti eepoksen runojen kertovan magiaan uskovista suomalaisista, jotka eivät ole saavuttaneet käsitystä jumalasta, vaikka joissakin runoissa esiintyy "varjomainen jumala-hahmo" (Castrén 1841/2019: 49). Siksi sampo ei voinut olla jumalankuva, vaan sen oli oltava talismaani.


14 3.1.2 Työympäristön haittatekijät Työympäristön haittatekijöihin liittyviä kysymyksiä oli Työolotutkimuksessa mukana varsin laajasti. Lomakkeeseen sisältyi sekä fyysisiä että psyykkisiä haittatekijöitä. Haittatekijöiden esiintymistä eri työmarkkinasektoreilla tarkastellaan kuviossa 3. Työmarkkinasektorien välillä osoittautuu olevan varsin runsaasti eroja. Haittatekijöitä, joita esiintyy kuntasektorilla enemmän kuin muilla työmarkkinasektoreilla, ovat kiire ja kireät aikataulut, työympäristön rauhattomuus, tilanahtaus, raskaat nostamiset, vaikeat ja epämukavat työasennot, puutteellinen ilmanvaihto sekä homeen esiintyminen rakennuksissa. Vähemmän kuin muilla työmarkkinasektoreilla kunta-alalla esiintyy kuumia ja kylmiä työskentelyolosuhteita. Monet työympäristön fyysisistä haittatekijöistä ovat tyypillisimpiä yksityiselle sektorille ja niitä esiintyy näin olleen julkisella sektorilla yleisestikin vähemmän. Kuvio 3. Työympäristöön liittyvät haittatekijät eri työmarkkinasektoreilla, %. Kiire ja kireä aikataulu *** Melu *** Kuumuus *** Kylmyys *** Puutteellinen ilmanvaihto *** Pölyt *** Veto *** Vaikeat tai epämukavat työasennot *** Toistuvat yksipuoliset työliikkeet *** Raskaat nostamiset *** Työympäristön rauhattomuus *** Tilanahtaus *** Savut, kaasut, höyryt *** Heikko tai häikäisevä valaistus ** Työympäristön likaisuus *** Ärsyttävät tai syövyttävät aineet ** Kosteus * Hometta rakennuksissa *** Tärinä *** Valtio Kunta Yksityinen Mainettaan parempi kuntatyö? 11


Yleistä vai erityistä – Seksuaalinen häirintä teatterialalla -seminaarin useissa puheenvuoroissa kävi ilmi, miten vaikeaa asioihin on ollut puuttua. On ollut pelko roolien loppumisesta, leimautumisesta hankalaksi ihmiseksi, nuoren ihmisen epävarmuutta siitä, mikä on normaalia työkulttuuria, mikä ei.


Päivärahamaksun perusteena olevien tulojen laskennassa käytetään seuraavien tulojen yhteismäärää: palkanluonteiset ansiotulot, merityötulo ilman yrittäjän palkkaa ja työnantajan ennakkoperintälain 15 §:n nojalla ennen ennakonpidätyksen toimittamista korvaamaa tai vähentämää erää, Ahvenanmaan maantielauttatulo ilman työnantajan ennakkoperintälain 15 §:n nojalla ennen ennakonpidätyksen toimittamista korvaamaa tai vähentämää erää, urheilijan palkkio, omaishoitajan palkkio, perhehoitajan palkkio ilman kustannusten korvauksen osuutta, YEL- ja MYEL-työtulot, perhepäivähoitajan kustannusten korvaukset ja muut veronalaiset kustannusten korvaukset. Palkanluonteisia ansiotuloja ovat ennakonpidätyksen alaiset ansiotulot ilman yrittäjän palkkaa ja työnantajan ennakkoperintälain 15 §:n nojalla ennen ennakonpidätyksen toimittamista korvaamaa tai vähentämää erää sekä ennakonkannon alaiset palkkatulot. Jos verovelvolliselle on laskettu ennakonpidätys- ja lisäprosentti oletetulle 10 000 tai 15 000 euron palkkatulolle, käsitellään oletuspalkkatuloa palkanluonteisena ansiotulona. Jos etuus on muunnettu palkkatuloksi, sitä käsitellään palkanluonteisena ansiotulona. Jos laskennassa on mukana ennakonkannon alaista ansiotuloa kohdan 3.2 mukaisesti, otetaan päivärahamaksun perusteena olevien tulojen laskentaan myös ulkomaisten palkka- ja merityötulojen yhteismäärä.


Suomi on vasta vakiinnuttamassa muuttunutta kansainvälistä asemaansa. Suomen Nato-jäsenyys on pieni osa meneillään olevaa maailmanpoliittista ja valtasuhteiden murroskautta, jonka lopullinen suunta on vielä hämärän peitossa.


Se, jonka hallussa asiakirjat ja tallenteet ovat, on velvollinen luovuttamaan ne pyynnöstä konkurssiasiamiehelle tarkastusta varten. Tuomioistuin voi määrätä asiakirjat ja tallenteet takavarikoitavaksi, jos niitä ei pyynnöstä huolimatta luovuteta tai on vaara että ne kätketään tai hävitetään. Tuomioistuin voi määrätä myös muusta toimenpiteestä, joka on tarpeen tarkastuksen turvaamiseksi. Kysymykseen tulevat lähinnä oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:ssä tarkoitetut turvaamistoimenpiteet. Takavarikosta tai muusta turvaamistoimenpiteestä olisi soveltuvin osin voimassa, mitä siviiliprosessuaalisia turvaamistoimenpiteitä koskevan oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 5, 8 ja 11―14 §:ssä säädetään. Nämä säännökset koskevat muun muassa toimivaltaista tuomioistuinta, turvaamistoimenpiteen täytäntöönpanoa, siitä aiheutuneiden vahinkojen korvaamista sekä muutoksenhakua.


mi ei olisi enää kiinnostava investointimaa. Pahimmillaan maassa jo olevaa tuotantoa siirtyisi kustannuksiltaan alhaisempiin maihin. Vaikutukset kansalliseen hyvinvointiin ja työllisyyteen olisivat tuntuvia. EU-alueen asteittainen siirtyminen päästörajoitusten piiriin on toteutumassa nurinkurisessa järjestyksessä kun toimeenpanon alulle suuntaaminen kohdistuu pohjoiseen, jossa erityisolosuhteet kuten etäisyydet ja talviset olosuhteet jääpeitteineen aiheuttavat jo nykyisellään kustannuspaineita ja haasteita tasa-arvoisiin kilpailumahdollisuuksiin. Lisäksi Itämeren alueen ilmanlaatuun vaikuttavat meriliikenteen päästöt ovat marginaalisia verrattaessa niitä Välimeren alueen suuriin päästöihin. Kun tavoitteet ovat kannatettavia olisi luontevaa, että uudistus aloitettaisiin vaikutuksiltaan mittavimmasta ja kustannuksiltaan edullisimmasta päästä. Suomen nykyinen merikalusto ei ehdi mukautua tavoitteen asettamiin määräyksiin näin lyhyessä ajassa. Vaihtoehtoinen teknologia ei ennätä kaupallisesti hyödynnettäväksi vuoteen 2015 mennessä. Rikkipesurien käyttöönotto on arvioiden mukaan vaihtoehto vain 1/3 aluksista. Merikaluston käyttöikä on pitkä, myös uudet jalostamoinvestoinnit sekä vaihtoehtoisen nesteytetyn maakaasu-polttoaineen jakeluinfrastruktuurin kehittäminen edellyttää enemmän aikaa. Lykkäysten tavoittelu on tältäkin osin perusteltua. Taistelu kilpailukyvyn säilymisestä on sekä joukkue- että kestävyyslaji. Suomalainen edunvalvonta tarvitsee eri tahojen välistä yhteistyötä.Yhteistyöterveisin toivotan kaikille lukijoille aurinkoista kevättä ja tulevaa kesää.


Viimeinen iltamme rantatalolla. Siivoamme paikat. Jätämme vahingossa valot päälle ja ulko-oven auki pimeään ulkoilmaan. Valo houkuttelee sisälle kaskaita. Nyt niitä näkee ja kuulee liiankin läheltä. Niillä on käytössään desibelejä. Kutsuvatko ne paikalle kavereitaan? Turha enää tänne tulla, bileet ohi, teidätkin heitän pihalle! Vangitsen niitä lasiin ja nakkaan takaisin pimeään yöilmaan. Yksi hortoilee pahaa aavistamattomana lattialla.Amphipsalta zelandica, suurikokoisin kaskas komeine vihreine selkäkuvioineen. Sinulla on siivet, mikset lennä! Yritän ehtiä paikalle lasin kanssa ennen päättäväisin ilmein lähestyvää kanssaihmistä, jolla on kengät. Hänen ilmeensä kertoo, että kaskaan päivät ovat päättymäisillään.


Kirjeen, muun postilähetyksen tai viestin lukemisesta 2 §:n 1 momentin, 8 §:n 1 momentin tai 9 §:n nojalla, 2 §:n 2 momentin mukaisesta lähettäjän selvittämisestä, 2 §:n 3 momentissa tarkoitetusta jäljennöksen ottamisesta, 2 a §:n 1 momentin mukaisesta lukemisesta ilmoittamisesta sekä lähetyksen tai viestin 5 §:ssä tarkoitetusta pidättämisestä päättää turvallisuudesta vastaava virkamies taikka hänen tällaisiin tehtäviin erikseen nimeämänsä ohjauksen tai valvonnan esimiestehtävissä toimiva virkamies. Viestin saa kuitenkin antaa luettavaksi myös sellaiselle Rikosseuraamuslaitoksen virkamiehelle, jolla on oikeus käsitellä turvallisuustietorekisterin tietoja. Puhelun kuuntelemisesta ja tallentamisesta päättää turvallisuudesta vastaava virkamies.


Mosse Viksted hankki levy-yhtiönsä uudelle bändille päivän kuumimman hitin - Beatlesien All My Loving. Kappalehan oli ykköshittinä joka puolella maailmaa. Singlen kääntöpuoli on niin ikään Beatles-tulkinta. Tämä olikin vasta toinen kerta, kun Lennon-McCartney sävellyksiä levytettiin suomeksi. Ensimmäisen Beatles-coversinglen (Scandia KS 519) olivat enättäneet tehdä Ann Christine ja Johnny sekä The Hounds paria kuukautta aiemmin. He purkittivat 3.2.1964 kappaleen Meidän yhteinen (From Me To You) ja 15.2.1964 Jos käden annat vain (I Want Hold Your Hand). Nämä Sauvo Puhtilan nimimerkillä S.Tuuli suomentamat esitykset ovat kuitenkin painuneet kutakuinkin unholaan, kun taas Kaikki rakkauteni on yhä tänäänkin tunnetuimpia Beatles suomennoksia. Se on julkaistu uudelleen lukemattomilla kokoelmalevyillä.


2. Niiden alusten osalta, joilla on oikeus purjehtia jonkin jäsenvaltion lipun alla ja jotka säännöllisesti harjoittavat rannikkoliikennettä toisen jäsenvaltion tai toisen STCW-yleissopimuksen sopimuspuolen rannikolla, on jäsenvaltion, jonka lipun alla aluksella on oikeus purjehtia, määrättävä näillä aluksilla palveleville merenkulkijoille vähintään vastaavat koulutusta, kokemusta ja pätevyyskirjaa koskevat vaatimukset kuin sillä jäsenvaltiolla tai STCW-yleissopimuksen sopimuspuolella, jonka rannikolla alukset liikennöivät, edellyttäen että vaatimukset eivät ylitä tässä direktiivissä muille kuin rannikkoliikennettä harjoittaville aluksille asetettuja vaatimuksia. Sellaisella aluksella palvelevien merenkulkijoiden, joka ulottaa matkansa kauemmaksi kuin minkä jäsenvaltio on määritellyt rannikkoliikenteeksi ja joka saapuu vesille, joita määritelmä ei kata, on täytettävä tämän direktiivin asianmukaiset vaatimukset.


5 suomen- tai ruotsinkielistä lehteä, viranomaisen on tiedottamiseen tällä kielellä käytettävä esimerkiksi alueella yleisesti leviävää maakunnallista tai valtakunnallista lehteä Asianosaisille lähetettävä tieto kuulutuksesta Asianosaisille lähetetään ympäristösuojelulain mukaan ilmoitus asian vireilläolosta. Kaksikielisen viranomaisen ilmoituksessa on kielilain 19 :n 3 momentin mukaisesti käytettävä vastaanottajan kieltä, jos se on tiedossa tai kohtuudella selvitettävissä. Vaihtoehtoisesti ilmoittamisessa voidaan aina käyttää molempia kieliä. Viranomaisen on näin ollen joko selvitettävä kumpaa kieltä asianosaiset käyttävät tai käytettävä ilmoituksissa molempia kieliä. Kielilain tavoitteena on 2 :n 2 momentin mukaan muun muassa se, että jokaisen oikeus hyvään hallintoon taataan kielestä riippumatta ja että yksilön kielelliset oikeudet toteutetaan ilman, että niihin tarvitsee erikseen vedota. Yksikieliset viranomaiset voivat lähettää tiedon kuulutuksesta omalla kielellään. Kuulutuksissa ja ilmoituksissa on suositeltavaa mainita asianosaisten oikeudesta käyttää kielilain 10 :n mukaan omaa kieltään, suomea tai ruotsia. 2.3 Asian käsittelykieli Hallintoasian käsittelykieli määräytyy kielilain 12 :n mukaan. Asiassa on aina vain yksi käsittelykieli, joko suomi tai ruotsi Yksikieliset viranomaiset Yksikielisessä viranomaisessa käsittelykieli on kielilain 12 :n 2 momentin mukaan viranomaisen kieli, jollei viranomainen asianosaisten oikeutta ja etua silmällä pitäen päätä toisen kielen käyttämisestä. Asianosaisten oikeutta ja etua silmällä pitäen toisen kielen käyttäminen käsittelykielenä on usein perusteltua esimerkiksi silloin, kun asianosaiset käyttävät toista kuin viranomaisen kieltä Kaksikieliset viranomaiset Kaksikielisessä viranomaisessa asian käsittelykieli määräytyy kielilain 12 :n mukaan seuraavasti: (1) Jos asianosaiset ovat samankielisiä, on kaksikielisessä viranomaisessa asian käsittelykielenä asianosaisten kieli (2) Jos asianosaiset ovat erikielisiä tai jos kaikki asianosaiset eivät ole asian vireille tullessa viranomaisen tiedossa, päättää viranomainen asian käsittelykielen asianosaisten oikeutta ja etua silmällä pitäen (3) Ainoastaan silloin, kun asian käsittelykieltä ei voida määrätä edellä mainitulla perusteella, käytetään kaksikielisessä viranomaisessa asian käsittelykielenä viranomaisen virka-alueen väestön enemmistön kieltä Viranomaisen on ennen käsittelykielen valitsemista selvittävä, mitä kieltä asianosaiset käyttävät. Kielen selvittämisessä on varmistettava esimerkiksi väestötietojärjestelmän tiedot asianosaisten käyttämästä kielestä tai aikaisemmissa yhteyksissä henkilöön käytetty kieli. 4


5 Erään eropiikin anatomiasta Jori Mäntysalo ja Heikki Orsila Television homokeskustelun jälkimainingeissa kirkosta erosi ennätysmäärä ihmisiä. Kuinka eropiikki syntyy, millaiset tekijät vaikuttavat sen kokoon ja kenen tekemiset eroamiseen oikeastaan eniten vaikuttavat? Tiistai-iltana 12. lokakuuta Ylen TV2:n Ajankohtaisessa Kakkosessa oli ohjelmassa Homoilta. Siinä esiintyivät muun muassa Tampereen piispa Matti Repo, Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Päivi Räsänen ja eräitä muita kriittisesti homoseksuaalisuuteen suhtautuvia. Toisaalta mukana oli myös parisuhteiden kirkollista siunaamista tukevia. Iltaa seuraavana päivänä kirkosta erosi tuhansia ihmisiä. Eroaminen kasvoi muutaman päivän ja saavutti huipussaan yli kuusituhatta eroa päivässä. Suurin erovyöry väheni yhtä jyrkästi kuin syntyi, mutta eroaminen jäi pitkäksi aikaa merkittävästi vuodenajan tavallisia lukuja suuremmaksi. Päivittäinen eromäärä pysyi päälle kahdessasadassa yli kuukauden ajan. Lopputuloksena kirkko menetti kymmeniä tuhansia jäseniä kuukaudessa. Parhaimmillaan eroajia oli muutamassa päivässä enemmän kuin 2000-luvun alussa koko vuoden aikana. Erovyöry ja miten se tehdään Piikit kirkosta eroamisessa eivät ole uusi ilmiö. Eroakirkosta.fi-palvelun seitsenvuotisessa historiassa niitä on tapahtunut noin sata. Toiset ovat isompia, toiset pienempiä. Jotkut johtuvat meidän toiminnastamme, joskus kirkko ampuu itseään jalkaan, ja kolmantena vaihtoehtona on ulkoinen tekijä. Homoillan esittäminen aiheutti välittömästi jyrkän eropiikin, satoja eroja muutamissa tunneissa. Tässä ei ole mitään yllättävää, samoin on käynyt monta kertaa aiemminkin. Eroakirkosta.fi-palvelun peruskierto on yksinkertainen: tiedottamalla eroluvuista päästään julkisuuteen, ja julkisuus tuottaa lisää eroja. Ilmiö on aiemmin tapahtunut vaimentuen, tiedottamalla tuhansista eroista olemme saaneet vielä satoja eroja lisää. Nyt ensimmäistä kertaa tiedote tuotti enemmän eroja kuin sen aihe. Tiedotimme sadoista eroista, saimme tuhansia eroja. Tämä on positiivinen takaisinkytkentä. Esimerkiksi sopivassa virtapiirissä analoginen tilanne lisää jännitystä kunnes piiri palaa. Erovyöry oli eroakirkosta.fi:n työvoitto. Homoilta antoi kipinän, mutta me kannoimme kaksin käsin bensaa liekkeihin. Parin päivän jälkeen palo roihusi valtoimenaan. Toimittajat oppivat itse katsomaan erotilastojamme, me otimme hyvän asennon tuolissa ja katsoimme miten erokäyrät osoittavat koilliseen. Miksi erovyöry oli mahdollinen? Eivät kipinä ja bensiinikään sytytä syysmärkää metsää, eikä erovyöry olisi syntynyt ilman sopivia olosuhteita. Juuri saapuneiden ja saapuvien verokorttien vuoksi aika oli otollinen isommalle eropiikille kuin kesällä olisi ollut mahdollista. Lisäksi ajankohtaan ei liittynyt koulujen alkua, jouluvalmisteluja tai muuta perusarjesta poikkeavaa. Ihmisillä oli aikaa, ja sitä saattoi käyttää kirkosta eroamiseen. Kirkollisvaalien tiedotuskin muistutti kirkon jäsenyydestä. Isoja uutistapahtumia ei samaan aikaan ollut. Chilen mainarit pääsivät turvallisesti ja suunnitelman mukaisesti ylös, mikä oli onni paitsi heille myös eroakirkosta.fi:lle. Mediassa oli sopivasti vapaata tilaa eroilmiön käsittelyyn. Varsinainen syy eropiikkiin on kuitenkin se, että kirkon jäsenistä merkittävä osa on vain heikosti kirkkoon sitoutuneita. Kirkon omien nelivuotiskertomustenkin mukaan noin viisi prosenttia jäsenistä arvioi eroavansa joskus kirkosta. Potentiaalia suuriinkin eromääriin siis on. Lisäksi viiden prosentin osuus on pysynyt vakaana, joten jokaista todella eroavaa kohti ikään kuin tipahtaa joku heikosti sitoutunut melkein jo eronneiden luokkaan. Erovyöry voi toistua, eikä kirkolla ole keinoja estää sitä. Pohjimmiltaan kyse on heikosti sitoutuneiden joukosta, joka vain odottaa sopivaa kipinää. Se kipinä tulee varmasti. Jos metsä on kuivaa, niin kulot ovat vain ajan kysymys. Oliko Päivi Räsänen pääasiallinen syy? Päivi Räsänen ärsytti poikkeuksellisen monia ihmisiä. Juuri Räsäseen viitattiin netin keskusteluissa enemmän kuin esimerkiksi Pasi Turuseen. Samoin palveluun tulleissa palautteissa ja erosyissä juuri Räsänen mainittiin nimeltä. Räsänen loi omasta puolestaan syyn eroaallolle, mutta palvelun saama palaute osoitti jälleen, että yleisin taustasyy eroamiselle oli edelleenkin uskonpuute ja raha. Ohjelmassa Räsänen sai kaikupohjaa muilta ja mukana oli myös piispa, joka ei kumonnut Räsäsen sanomisia. On mahdotonta sanoa olisiko tulos ollut toinen, jos joku keskustelijoista olisi puuttunut. Ohjelman antamaa vaikutelmaa ei voi jakaa osiin kuin lukuja, vaan kokonaisuus ratkaisee. Räsänen+Turunen ei ole sellainen laskutoimitus kuin 1+1, koska tulos eroamiselle on 10 eikä 2 laskuopin mukaan. Kirkon sopeutumis- ja selviytymistaistelu Eropiikit kohdistuvat aina voimakkaammin vanhempiin ikäluokkiin. Näin oli nytkin: Tammi syyskuussa eroajien mediaani-ikä oli 28 vuotta, lokakuussa 34 vuotta. Vuonna 2009 tammi syyskuussa mediaani oli sama 28 vuotta, mutta lokakuussa vain 32 vuotta. Nuoremmat ovat vielä usein opiskelijoita, vanhemmat taas käyvät töissä ja maksavat kirkollisveroa. Keskimääräinen kirkollisvero vauvasta vaariin laskettuna on alle kaksisataa euroa, mutta erovyöryn aikana eronneiden voidaan arvioida maksaneen keskimäärin ainakin kolmesataa euroa henkeä kohti. Jos ilman Homoiltaakin eronneiden määrä poistetaan luvuista, päädytään tulokseen, että kirkko menettää homoillan seurauksena yli kymmenen miljoonaa euroa joka vuosi tästä eteenpäin. Evankelis-luterilainen kirkko on menettänyt jäseniä noin prosenttiyksikön verran kansasta vuosittain. Kirkon tutkimuskeskuksen ennusteiden perusteella lasku tulee jatkumaan vuosikymmeniä. Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja Kimmo Kääriäinen arvioi kesällä 2010 kirkollisen johtamisen foorumilla, että kymmenen vuoden päästä kirkkoon kuuluu jäsentä vähemmän, mikä tarkoittaa keskimäärin jäsenen vuositappiota. Kirkon keskusrahaston johtaja Leena Rantanen kuvailee samalla foorumilla vuosia 2011 ja eteenpäin kirkon sopeutumis- ja selviytymistaisteluksi. Viimeaikainen eroaalto ei ole yksinään kirkolle merkittävä asia. Merkittävää on se, että päivittäinen erotaso on jäänyt aallon tasaannuttua noin kaksinkertaiseksi viime vuosiin verrattuna. Kirkon erityisasema ja ongelmat ovat nousseet yhä tavallisemmaksi keskustelun aiheeksi lehdissä ja verkossa Homoillan jälkeen. Parhaimmillaan käy niin, että Homoilta aiheutti kirkon kannalta pysyvän muutoksen asenneilmapiirissä. Joka tapauksessa vuodesta 2010 tulee kaikkien aikojen paras erovuosi eroa on mahdollinen tulos tälle vuodelle. Varmaa on, että ainakin henkilöä eroaa kirkosta tänä vuonna! Kirjoittajat ovat eroakirkosta.fi-palvelun perustajia 8 Vapaa Ajattelija 4/2010 Vapaa Ajattelija 4/2010 9