lauantai 5. joulukuuta 2015
On se ihmeellistä miten itseään ei meinaa saada tietokoneelle millään. Hyvä jos edes pakollisia asioita varten kuten esim laskujen maksua varten. Itseään ei saa oikeastaan helpolla tekemään oikein mitään. Siivoaminen on jäänyt pahimman imuroimiseksi ja pieneksi raivaamiseksi. Suurta ei jaksa tai huvita tehdä. Joulujuttuja pitäisi laittaa ja tekisi mielikin, mutta kun ei saa kiinni siitä alkamisesta. Tuntuu, että ennen sitä pitäisi siivota ja jynssätä kunnolla. Torstaina aamupäivällä sain vihdoin haettua varastosta oksasakset ja leikkasin pusikosta pari pienen pientä kuusta taas isoja lasipulloja varten ja sain kuuset saunalle ja pulloihin veteen. (vaikka olisikin tehnyt vain mieli jättää ne "hetkeksi" siihen lattialle kuivumaan.) No, eilen kun saunaan lämmitin, huomasin, että kuuset ja pullot ovat edelleen siinä suihkun lattialla. Unohdin jo koko kuuset vuorokaudessa. Kannoin ne eteisen lipastolle, jossa lapset kyselevät milloin ne koristellaan, milloin.( No, odotelkaahan nyt vielä ainakin viikko vinkumatta) Siinähän nuo töröttävät tiellä, koristelematta edelleen. Katsotaan saako niille tänäiltana tehtyä jotain ja keksittyä paikat johon ne voisi laittaa. Kuinka voikin olla näin vaivaista puuhaa kaikki.


Kirjoitan tätä väsyneenä, rikkinäisin jaloin – ja onnellisena. Olen toissapäivänä palannut kotiin neljän päivän matkalta Kööpenhaminasta. Kaupunki on lämmin ja kevät on pidemmällä kuin Suomessa, joskin kööpenhaminalaisten riesana ovat kuulemma melko märät talvet. Keväinen Kööpenhamina vie sydämen ja on juuri sopivan kokoinen kaupunki tutkailtavaksi useammallekin päivälle. Ihmiset ovat ystävällisiä ja tuntemattomallekin hymyillään metrossa ja kadulla. Juuri ystävällisyys ja rentous välittyykin kaupungista päällimmäisenä. Rento ote näkyy pukeutumisessa, kävelyvauhdissa (jäämme useammin kuin kerran jumiin rennosti etenevän paikallisen taakse), baaritiskin takana laulavissa työntekijöissä ja hymyssä, joka ilmestyy kasvoille luontevasti toisia ihmisiä kohdatessa. Emme neljän päivän aikana juuri kohtaa tylyjä tai edes vakavia ihmisiä. Asiaan saattaa vaikuttaa vappu ja lämpenevä sää. Kaupunki täyttyy pyöristä ja kesätakeista. Pyöräily onkin mahtava tapa liikkua kaupungissa ja se on liikennesuunnittelussa otettu hyvin huomioon. Samaa ei välttämättä voi sanoa kävelystä, sillä joka paikassa on paljon vanhoja mukulakivikatuja ja reissaajan suurilla askelmäärillä se alkaa pidemmän päälle tuntua. Minulla olikin jo toisena reissupäivänä jalassa valtava pikkuvarpaan kokoinen rakko. Kööpenhaminan metro on selkeä. Sitä on kokeiltuaan helppo käyttää. Onnistuneen lennon, josta minäkin lentopelkoinen selviän yllättävän hyvin sen kestäessä alle puolitoista tuntia, jälkeen onnistumme kuitenkin matkakumppanini Minnan kanssa järjestämään itsemme lentoasemalla junaan metron sijaan. Olemme siis olleet maassa alle puoli tuntia, kun jo matkustamme jäniksinä junassa ilman lippua. Muutaman aseman jälkeen olemme ”jossain”, mistä pääsemme kuitenkin melko näppärästi parilla metrolla hotellille päin. Asema nimittäin sijaitsee samassa paikkaa juna-aseman kanssa. Metrolla kulkemisessa on vain se ongelma, etten oikein vieläkään hahmota, missä järjestyksessä kaupunginosat ovat, koska paikkaa vaihdettiin aina maan alla metrossa istuen. Hotellille kävely matkalaukun kanssa on kamalaa. Haaveilen jo heti aluksi matkalaukusta, jonka päällä voi ajaa. Minna kieltäytyy matkustamasta kanssani, jos hankin sellaisen. Hän muistuttaa minua, että minulla on kerran hankittu ajokielto Puuhamaan ajolaitteisiin ja että olisin lentokentällä matkalaukulla ajellessani melkoinen riski. Hotellihuoneemme numero on 007. Numerosarja naurattaa meitä joka kerta, kun menemme hotellihuoneeseen. Myös hotellihuone saa meidät nauramaan, koska se on nimensä mukaisesti lähinnä Tukholman risteilyltä tutun oloinen hytti kapeaa ja korkealla sijaitsevaa metallista yläpetiä ja tikkaita myöten. Hotellihuoneen vessasta valuvat vedet huoneen lattialle aina suihkua käyttäessä. Huoneen rajoitukset ovat olleet meille etukäteen tiedossa, ja koska aikomus ei ole viettää aikaa hotellihuoneessa muuten kuin nukkuen, valinta on tehty tietoisesti. Budjettimatkalaisen lompakolle se sopii hyvin ja me tunnemme toisemme niin hyvin, ettei toistemme väistely vaatekomeron kokoisessa huoneessa juuri tuota vaivaa. Saavumme torstai-iltana ja saatuamme laukut huoneeseen lähdemme tutkailemaan lähiympäristöä. Läheltä hotellihuonetta löytyy ei-tanskalaisperäisen ravintoloitsijan pizzeria, josta saa aitoa italialaista pizzaa. Pizzerian pizza maistuu myös gluteenittomana ja matkakumppanini kehuu, ettei ole juuri koskaan saanut niin hyvin tehtyä pizzapohjaa. Tanska lunastaakin heti odotukset leivontamaana. Torstai-iltana emme jaksa oikein mitään muuta kuin kävellä hotellihuoneen lähistöllä. Kävelemme läheisen lätäkön rannassa ja ihastumme siihen, kuinka mukavaa on, kun kaupungissa näkee paljon vettä ja puistoja. Kööpenhamina on vehreä kaupunki. Puistossa puhun koirille ja ihastelen joutsenia. Ensimmäinen ilta päättyy palaamiseen hotellille ja nopeaan nukahtamiseen. Vaikka emme ole tehneet ihan hirveää lenkkiä, askelia tältäkin päivältä kertyy reilusti. Kaksi vuotta siirtynyttä matkaa oli ehditty odottaa Olemme tehneet tälle nimenomaiselle matkalle lähtöä jo kaksi vuotta. Matkan varsinainen kohde on Kööpenhaminassa Royal Arena ja siellä perjantaina 29.4.2022 järjestettävä A-han konsertti. Konserttia on siirretty kaksi vuotta koronan takia eteenpäin, joten kyseessä on Hunting High and Low Live 2020 -kiertueen toinen keikka. Roayl Arenalle pääsee helposti metrolla, niin kuin kaikkialle muuallekin. Ennen keikkaa päätämme käydä vilkaisemassa maailman toiseksi vanhinta toiminnassa olevaa huvipuistoa Tivolia. Kävelemme sinne hotellimme vieressä olevan vesialueen vastakkaista reunaa pitkin ja pysähdymme jälleen katselemaan joutsenia. Ne ovat rohkeita ja tulevat lähelle ihmistä. Matka hotellilta on Tivolille kävelemisen arvoinen, sillä alueella riittää katseltavaa, vaikka ei menisikään huvilaitteiden kyytiin. Otamme paljon valokuvia, kävelemme ja juttelemme. Käymme myös Lego-kaupassa katselemassa ympärillemme, sillä onhan Tanska Lego-palikoiden synnyinmaa. Tivoli-reissun päätteeksi päädymme Wagamama-ravintolaan, jossa kerrankin käy niin, että minulle on tarjolla vähemmän vaihtoehtoja kuin matkakumppanilleni. Inkivääriallergian kanssa ei siis tähän ravintolaan kannata mennä, koska vaihtoehtoja on tarjolla vain yksi. Minnan annos sen sijaan näyttää ja kuulemma maistuukin upealta. Syön omani hyvällä ruokahalulla, vaikka se ei ole se, jonka olisin alun perin halunnut. Kävelemme takaisin hotellille virkistäytymään ennen keikkaa. Olen jo koko alkumatkan ajan ihastellut tanskalaisten rentoa pukeutumista: väljää, käytännöllistä ja tyylikästä. Päädyn itsekin mukaviin kenkiin ja vaihtamaan piilolinssit silmälaseihin, sillä haluan nauttia keikasta mahdollisimman mukavasti. Poikkeamme uudelleen lähipitseriassa syömässä ennen keikkaa. Ravintoloitsija muistaa meidät ja kiittää meitä siitä, että tulimme takaisin. Tähän käyntiin liittyy yksi reissun mielenkiintoisimmista ja kauheimmista vessakokemuksista. Ruokailun jälkeen lähden etsimään vessaa. Minut ohjataan koko rakennuksen läpi, portaikon ohi ja takaovesta takapihalle. Juuri, kun kuvittelen, kuinka minut kolkataan jollekin satunnaiselle takapihalle Tanskassa, minut ohjataan kohteliaasti viereisestä ovesta sisään. Vessaan mennään pihalta, ettekä halua kuulla siitä enempää. Metrossa on täyttä, sillä muutkin ovat menossa keikalle. Royal Arena on vuonna 2017 valmistunut monitoimihalli Ørestadin kaupunginosassa. Halli vetää konserteissa noin 16 000 ihmistä. Minulla ei ole aavistustakaan, kuinka paljon ihmisiä keikalla oli, mutta halli on täynnä piippuhyllyjä myöten. Keikka ihmisen etäisyydeltä Kööpenhaminassa korona ei juurikaan näy. Esimerkiksi keikalla tai ylipäätään […]


Museoissa halutaan esitellä laajasti erilaisia näkökulmia ja taiteen muotoja. Niskala kokee, että Suomen museokenttä on ollut erittäin vastaanottavainen. < Take what you need oli Niskalan Budapestissa toteuttama teos, jossa hän yritti lahjoittaa yhden päivän palkan sitä tarvitseville. ”Kentältä löytyy halukkuutta vaihteluun ja uudistumiseen. Museot ovat portinvartijoita, jotka saavat päättää, millaista taidetta nostetaan esille. Museoilla on tärkeä rooli ja suuri valta siinä, millaisena maailma koetaan ja millainen sen väitetään olevan.” 40 MUSEO 1/2021 TAITEILIJAHAASTATTELU Esitystaidetta kaupunkien kaduilla M IL LA -K A A R IN A O JA SA R I A A LT O N EN. Rakennan teokset siten, että niiden sisältä löytyy monia erilaisia elementtejä ja kokemuspolkuja, jolloin niitä voi lähestyä monesta olemisen tavasta käsin”, sanoo Niskala. Siitä olen kiitollinen. ”Yllättävää oli, että kokeilun aikana ohikulkijat halusivat jakaa minun kauttani myös muun muassa sämpylöitä, tupakkaa ja Raamattuja niille, jotka apua tulevat hakemaan.” Niskala pitää tärkeänä sitä, että osallistavuuteen perustuva taide otetaan vastaan myös museokentällä. ”Vahvuuteni on, että osaan sovittaa teokseni suurelle kohderyhmälle


8 Metsänhoito kannattaa Metsänomistajan kannattaa seurata metsätilansa kuntoa. Säännöllinen hoito vähentää metsätuhojen riskiä. teksti JUHA EUROPAEUS kuvat AKI LOPONEN Suomalaisten yksityismetsistä hieman alle puolet on vakuutettu. Monet vakuuttavat asuntonsa ja autonsa, mutta eivät arvokkaita metsätilojaan. Metsien arvoa ei aina ymmärretä ennen kuin vahinko tapahtuu. Suurin taloudellinen riski on metsäpalo. Palanut tai nokeentunut puu ei kelpaa lainkaan myyntiin, korkeintaan energiakäyttöön. Myrskytuhoista maksetaan selvästi eniten vakuutuskorvauksia, koska myrskyt aiheuttavat usein tuhoja laajalla alueella. Myrskyjä on mahdoton ennakoida, mutta päätehakkuiden hyvällä suunnittelulla mahdollisia vahinkoja voi vähentää. Päätehakkuun ja harvennushakkuupalstojen väliin tulisi jättää suojavyöhykkeet vaimentamaan tuulen voimaa juuri harvennetussa metsikössä. Parasta riskienhallintaa on huolellinen ja säännöllinen metsänhoito. Pääte- ja harvennushakkuiden suun- nittelu estää muun muassa tuholaishyönteisten leviämistä. Tutkija Antti Pouttu Metlasta kehottaa metsänomistajia hankkimaan tietoa erilaisista tuhonaiheuttajista ja niiden vaikutuksista metsiin. Mitä paremmin tuntee omat metsänsä ja mitä useammin siellä käy, sitä paremmin riskejä voi hallita. Tuhohyönteisten kannat tulisi pitää matalina. Tuholaisten lisääntymispaikat kuten tuoreet puupinot ja myrskyn vahingoittamat puut pitää poistaa metsistä viimeistään lain määräämissä aikarajoissa mieluimmin jo vähintään puolta kuukautta aiemmin, Pouttu neuvoo. Tarkkaile puustoa Metsänomistajien kannattaa tarkkailla etenkin nopeasti laajenevia kirjanpainajien ilmaantumista. Kirjanpainaja on noin puolen sentin mittainen kaarnakuoriainen, joka tuhoaa puun runkoa. 8


5 1. Hyvinvointipäivän kuvaus 1.1. Mikä on hyvinvointipäivä? Hyvinvointipäivä on kouluilla järjestettävä tai kouluille suunnattu teemapäivä. Päivän voi järjestää koulun oman henkilökunnan voimin tai kutsumalla paikalle nuorten parissa työskenteleviä tahoja. Päivän voi toteuttaa myös jokin muu taho, esimerkiksi nuorisotoimi. Moni taho pohtii lasten ja nuorten hyvinvointia ja on halukas tekemään yhteistyötä koulun kanssa. Hyvinvointipäivän aikana koulun on mahdollisuus koota nuorten parissa työskenteleviä vierailijoita hyvinvointiteeman ympärille. Päivään voidaan kutsua asiantuntijoita, esimerkiksi poliisi, terveydenhoitaja, nuorisotyöntekijä ja päihdetyöntekijä, kertomaan hyvinvoinnin osa-alueista. Myös tukioppilaita voi käyttää päivän toteuttamisessa. Hyvinvointipäivän aikana herätellään ajatuksia ja saadaan mielenkiintoista tietoa hyvinvointiin liittyvistä asioista. Teemapäivän sisältö kannattaa rakentaa ottamalla huomioon koulun tarpeet ja kouluvuoden teemat. Tämän lisäksi on hyvä huomioida paikkakunnan ominaispiirteet, olemassa olevat projektit sekä mahdollisten yhteistyökumppaneiden osaaminen. Hyvinvointi on käsitteenä laaja, joten teemapäivään on mahdollisuus ottaa varsin erilaisia osa-alueita. Hyvinvointiin voidaan katsoa kuuluvaksi muun muassa uni, ravinto, mielenterveys, päihteettömyys, myönteinen minäkuva, ihmissuhteet, harrastukset, seksuaaliterveys ja turvallisuus. Hyvinvointipäivä sopii sekä ala- että yläkouluissa toteutettavaksi. Päivä voidaan toteuttaa kolmella eri tavalla: pajamallina, messutapahtumana tai vanhempien ja nuorten yhteisenä tapahtumana. Päivää on pilotoitu seitsemänsillä luokilla kevään 2008 aikana MLL:n valtakunnallisessa ehkäisevän päihdetyön hankkeessa. Tästä syystä käytämme esimerkeissämme yläkoulun luokkia Miksi hyvinvointipäivä? Nuorille: Teemapäivä innostaa nuoria pohtimaan, miten he voivat omalla toiminnallaan vaikuttaa hyvinvointiinsa ja miksi hyvinvointiin liittyvät asiat ovat tärkeitä. Päivän tarkoituksena on lisätä nuorten hyvinvointi- ja terveysosaamista sekä ehkäistä nuorten päihdekokeiluja ja päihteiden käyttöä. Vanhemmille: Vanhemmat ovat avainasemassa lasten ja nuorten hyvinvoinnin edistämisessä. Tästä syystä on tärkeää, että vanhemmilla on ajanmukaista tietoa nuoruuden ilmiöihin, terveyteen ja päihteisiin liittyvistä asioista. Terveyteen ja hyvinvointiin liittyy muun muassa suosituksia siitä, paljonko nuoren pitäisi päivittäin liikkua tai nukkua voidakseen hyvin ja jaksaakseen koululaiselle asetetut tehtävät. Riittävä liikunta, uni ja selkeä päivärytmi ovat tärkeitä sekä pienille että isoille koululaisille. Vanhempien on tärkeää olla tietoisia lastensa vapaa-ajan viettotavoista ja ajankäytöstä sekä kuulla lasten omia näkemyksiä hyvinvointiin liittyvistä asioista. Tapahtuman tavoitteena on, että vanhemmat saavat välineitä lastensa hyvinvoinnin parantamiseen ja tunnistavat omia mahdollisuuksiaan ehkäistä lastensa päihteiden käyttöä. Tapahtumassa vanhempien on mahdollista saada vertaistukea muilta vanhemmilta, kun he keskustelevat lasten ja nuorten hyvinvointiin liittyvistä asioista toisten vanhempien kanssa. Hyvinvointipäivän kohdistaminen vanhemmille vahvistaa koulun ja kodin välistä yhteistyötä. Vanhemmille ja nuorille: Hyvinvointipäivän voi suunnata vanhempien ja nuorten yhteiseksi, vuorovaikutteiseksi tapahtumaksi. Yhteinen tapahtuma antaa vanhemmille ja nuorille mahdollisuuden jakaa ajatuksiaan hyvinvointiin liittyvistä teemoista ja lisää heidän keskinäistä ymmärrystään ja vuorovaikutustaan. Hyvinvointipäivä Ehkäisevän päihdetyön hanke 5


10 8 Tilaaja Palvelun tilaaja päättää palvelujen sisällöstä, laajuudesta, laadusta sekä kustannuksista. Tilaajan tehtävänä on mm.: ratkaista tarvittavien palveluiden määrittelyn pohjalta ostettavat palvelut hoitaa laadunvarmistuksen, arvioimalla palvelujen hinta- ja laatusuhdetta, suoritehintoja ja todennäköistä vaikuttavuutta laatia sopimuksia seurata ja valvoa tuottajan toimintaa ja tarvittaessa puuttua siihen vastata arvioinnin kehittämisestä rahoittaa järjestelmä Tuottaja Palvelun tuottaja päättää, miten sovitut palvelut tuotetaan ja siten keskittyy selkeästi sovittujen palvelujen tuotantoprosessien hallintaan. Tuottajan tehtävänä on mm.: hankkia palvelun tuottamiseen tarvittavat tuotannontekijät (pääoma, työvoima, toimitilat) ja päättää niiden toiminnasta laatia tarjouksia ja solmia sopimuksia seurata toiminnan tehokkuutta ja tuotantotaparatkaisujen hyötysuhteita toimittaa sovitut palvelut tilaajalle laatia oman talousarvion ja käyttösuunnitelman, laskuttaa tilaajaa sopimuksen mukaan tuottamistaan palveluista sekä vastata sopimuksen ja talousarvion toteutumisesta Informoida tilaajaa tuottajan kompetensseista ja uusista palveluista Sopimusohjaus Tilaaja-tuottaja-toimintatavassa palvelun tuottaa joko kunnan oma tai sen ulkopuolinen organisaatio. Tilaajan ja tuottajan välistä toimintaa ohjataan sopimuksilla. Tuottaja vastaa palvelunsa laadusta tilaajalle. Sopimuksessa tulee määritellä mm. seuraavat asiat: tuotettavat palvelut palvelujen sisältö- ja laatuvaatimukset suoritemäärät tuloksellisuuden kriteerit ja arviointitavat sopimuserimielisyyksien ratkaisumekanismit sanktiot sopimuksen noudattamatta jättämisestä Rakentamisyksikön henkilöstösopimusten nykyaikaistaminen Uuden tulosalueen perustaminen edellyttää myös henkilöstösopimusten tarkastelun. Rakentamisyksikössä on käytössä raskas palkkausjärjestelmä, joka aiheuttaa ylimääräisiä hallinnollisia kustannuksia. Palkkausjärjestelmän uusimisella ei kuitenkaan tarkoiteta, että henkilöstön ansiotasoa alennettaisiin, vaan sitä yksinkertaistetaan. Tämä työ vaatii pitkäjänteistä suunnitteluyhteistyötä henkilöstöjärjestöjen kanssa.


4 Kaupan palveluverkkoselvitys 3 2 KANKAANPÄÄN KAUPALLISTEN PALVELUIDEN NYKYTILANNE JA TULEVAISUUDEN ENNUSTEITA Kaupallisten palveluiden nykytilannetta kuvataan tässä markkina-alueen väestön, palvelurakenteen, kaupan volyymin sekä ostovoiman suhteen. Väestöstä ja ostovoimasta tarkastellaan myös ennustetietoja. Lisäksi tarkastellaan lähialueen muita kaupan keskittymiä. 2.1 Markkina-alueen väestö Kankaanpään markkina-alue on melko suppea, koska lähellä on muita suurempia kaupan keskittymiä. Kankaanpää liikepaikkana vetää asiakkaita oman alueensa lisäksi vain pienistä naapurikunnista. Puolen tunnin asiointietäisyydellä Kankaanpään keskustasta tavoittaa Parkanon ja melkein Porin keskustan. Etäisyysvyöhykkeen sisälle mahtuu markkina-alueen kuntien lisäksi myös muita pienempiä kuntakeskuksia. Pomarkku ja Noormarkku sekä Lavia ovat kuitenkin niin lähellä Porin kaupunkia, että asiointi niistä suuntautuu pääosin Poriin. Asiointitutkimuksesta käy ilmi, että erikoiskauppa-asioinnista esimerkiksi Laviasta suuntautuu noin kolmannes Kankaanpäähän. Kankaanpään 30 minuutin saavutettavuusalue


2 Sisällys Onnittelut 150 vuotta täyttäville taiteilijoille 2 AIKA POJAT tutuiksi yhdessä tekemällä 3 Boheemielämää ja kanteleensoittoa 4 Akseli Gallen-Kallela ja taiteilijatoverit 150 vuotta 5 Pekka Halonen ja luonnon loppumaton lumo 6 Terve mieheen! 8 Kirsti Manninen esittelee Kultakauden muusat 9 Taulun takana 10 Äitienpäivänä lauletaan Rykmentinpuistossa 11 Taiteilijakoti Erkkola juhlavuoden näyttämönä 12 Sateenvarjojen leikki 13 Juhlavuosi on kaikkien yhteinen 14 Tapahtumakalenteri 15 AIKA POJAT! SIBELIUS, HALONEN, GALLÉN 150 VUOTTA 1/2015 Julkaisija: Tuusulan kulttuuripalvelut, kulttuuri ja museo postiosoite: PL 60, Tuusula Toimitus: Taiju Kiesilä, Tarja Kärkkäinen Ulkoasu: Intro Design Painopaikka: Savion kirjapaino, Kerava Painosmäärä: kpl Kaikki oikeudet pidätetään. ONNITTELUT 150 VUOTTA TÄYTTÄVILLE TAITEILIJOILLE Juhlavuodet tuntuvat seuraavaan toisiaan. Vasta juhlimme 370-vuotiasta Tuusulaa, ja nyt on alkamassa Pekka Halosen, Jean Sibeliuksen ja Akseli Gallen- Kallelan syntymän 150-vuotisjuhlavuosi. Vain kahden vuoden päässä siintää satavuotiaan Suomen juhlavuosi. Arjen keskellä siis riittää juhlan aiheita. Tuusulanjärven alueella ja sen ainutlaatuisella taiteilijayhteisöllä on aivan erityinen sija suomalaisuuden tarinan synnyssä. Halonen ja Sibelius olivat taiteilijayhteisön keskeisiä henkilöitä, ja Gallen-Kallela kuului heidän läheiseen ystäväpiiriinsä. Sen vuoksi onkin ilahduttavaa, että näiden taiteilijoiden kotimuseot ovat tehneet juhlavuoden osalta tiivistä yhteistyötä. Yksi tämän yhteistyön näkyvimmistä muodoista on Halosenniemen, Ainolan, Järvenpään taidemuseon ja Gallen-Kallelan Museon yhteislippu. Luulen, että tästä yhteistyöstä ilahtuu lisäkseni moni muukin museoissa vieraileva asiakas. Kulttuuriperimä on kiistämättä yksi Tuusulan ja koko alueen vetovoimaa lisäävä tekijä. Siitä syystä tulevat juhlavuodet kannattaa hyödyntää myös alueen markkinoinnin näkökulmasta. Tulevalle juhlavuodelle suunnitellut tapahtumat ovat osa tätä kokonaisuutta. SHG150-tunnus kertoo taiteilijaystävysten tarinaa, johon toivon mahdollisimman monen ensi vuoden aikana tutustuvan syvemmin. Tuusulan kunnan puolesta onnittelen 150 vuotta täyttäviä taiteilijoita! Hannu Joensivu kunnanjohtaja AIKA POJAT tutuiksi yhdessä tekemällä Sibelius, Halonen ja Gallén 150 vuotta AKSELI GALLEN- KALLELA (AXEL GALLÉN) ( Pori Tukholma) Kuvataiteen nuori nero nousi kuuluisaksi jo 19-vuotiaana. Kansanelämänkuvaukset Poika ja varis (1884) ja Akka ja kissa (1885) nostivat hänet yleiseen tietoisuuteen. Jo opiskeluvuosinaan 1880-luvun lopulla Pariisissa hän oli asettanut tavoitteensa korkealle. Akseli Gallen-Kallela oli karismaattinen ja tulisieluinen persoona, joka teki vaikutuksen kanssaihmisiinsä niin korpien keskellä kuin Pariisin salongeissa. Gallen-Kallelan taiteellinen työskentely suuntautui monille aloille ja matkansa Afrikkaan ja Amerikkaan asti. Kalevalan kuvittaminen oli hänen elinikäinen intohimonsa. Moni suomalainen näkee yhä Kalevalan hahmot Gallen-Kallelan maalausten kautta. Aina voin päästä niin pitkälle, että minun maani on tyytyväinen siihen, mutta pidemmälle toki kantaa kunnianhimoni. Kaikki tai ei mitään, ensimmäinen tai viimeinen. Siinä minun tunnussanani, jonka tahdon säilyttää koko elämäni ajan. Nuori Axel Gallén asetti tavoitteensa korkealle Pariisin opiskeluvuosina luvun loppupuolella. PEKKA HALONEN ( Lapinlahti Tuusula) Helsingin taideyhdistyksen piirustuskouluun tuli vuonna 1886 vakava ja ujon oloinen savolaispoika. Hän opiskeli ahkerasti ja meni lopulta taidoissa ja näkemyksessä useimpien toveriensa ohi. Pekka Halosen ensimmäiset merkkiteokset olivat kansanelämänkuvaukset Niittomiehet (1891) ja Oijustie (1892). Jo niissä näkyy Halosen tapa kuvata suomalaisia ihmisiä ja maisemaa aidosti ja dramatisoimatta, mutta syvästi arvostaen. Pekka Halosesta kehittyi suomalaisen luonnon ja maiseman kuvaaja, lumisten maisemien mestari. Aiheet löytyivät usein Halosen omasta kotiympäristöstä, "Minun Louvrestani" kuten Halonen itse Halosenniemen maisemia kuvasi. Pekka Halonen oli luonteeltaan rauhallinen ja tasapainoinen, vaikka otti välillä voimakkaasti kantaa politiikkaan tai kulttuurielämään. Moni taiteilijatoveri hakeutui hänen seuraansa silloin, kun kaipasi omaan elämäänsä harmoniaa. Kirjallisuus ja taide suomalaisen kansanhengen pohjalla: siinä on meidän voimamme, joka ei ole helposti tapettavissa. Pekka Halonen kirjeessä kuvanveistäjä Emil Wikströmille v Tänä Jean Sibeliuksen, Pekka Halosen ja Akseli Gallen-Kallelan syntymän 150-vuotisjuhlavuonna (SHG150) mottonamme on yhdessä tekeminen. Meillä on ilo juhlia kolmea syntymäpäiväsankaria ja tutustua heihin lähemmin. Samalla voimme pohtia, onko kolmella hyvällä ystävällä jotain annettavaa meille. Sibelius, Halonen ja Gallén olivat Aika Poikia. He olivat hengenheimolaisia ja salaliittolaisia, joita yhdisti taide, ystävyys ja elämänkatsomus. Elämän arvoihin kuuluivat luovuus, innovatiivisuus, vaikeuksien voittaminen sekä yhdessä tekeminen. Välttämättömiksi koetuissa yhteisissä pohdinnoissa keskusteltiin usein taiteen syvimmästä olemuksesta, kauneudesta ja ajan ilmiöistä. Sibelius, Halonen ja Gallen-Kallela hakivat toisistaan tukea, ja kansalliskirjailijamme Aleksis Kiven tavoin he olivat omaksuneet messiaaniseksi tehtäväkseen yhteisen kansallisen kulttuurin luomisen. Rakkaus isänmaahan ohjasi ystävysten taiteilijantietä ajan valtavirtojen keskellä. Aika poikien syntymän 150-vuotisjuhlavuonna tavoitteena on nostaa syntymäpäiväsankarien omaksuma elämänfilosofia ja tekemisen kulttuuri tähän päivään: sama flow ja luovuus, innovatiivisuus sekä yhdessä tekeminen ja yhteisöllisyys. Haluamme tutustuttaa ihmiset kolmeen taiteilijaan ja kertoa, miten tarinamme sankarit kasvoivat suomalaisuuden rakentajiksi ja suomalaisen identiteetin kehittäjiksi. Juhlavuoden antia ja ohjelmistoa on suunniteltu ja tuotettu yhdessä mm. taiteilijoista koostuneessa ohjelmatyöryhmässä, kouluissa ja päiväkodeissa. Oman yhteistyöverkoston ovat muodostaneet museot ja taiteilijakodit: Gallen-Kallelan Museo, Ainola, Halosenniemi ja Järvenpään taidemuseo. Aika Pojat -teema on muotoutunut yhdessä tekemisen myötä SHG150-tunnukseksi. Hyvää SHG150-juhlavuotta! Kiitokset kaikille yhteistyökumppaneille! Marke Naski-Multanen kulttuuri- ja museotoimenjohtaja JEAN SIBELIUS ( Hämeenlinna Järvenpää) Herkkä Janne kasvoi naisten keskellä ruotsinkielisessä keskiluokkaisessa perheessä. Musiikki ja kirjallisuus kuuluivat olennaisesti perheen elämään. Opinnot Helsingin musiikkiopistossa alkoivat Opiskeluaikanaan Janne tutustui Armas Järnefeltiin, tämän perheeseen ja myös Päivälehden piiriin. Olin melkein 'svekomaani', kunnes Päivälehden piiri herätti minussa uuden mielen, Sibelius muisteli myöhemmin. Sibelius nousi sävellyksillään maailmanmaineeseen. Seitsemän sinfonian lisäksi hänen tuotannossaan on paljon muun muassa luonnosta ja Kalevalasta innoituksensa saaneita teoksia. Valse tristestä (1904) tuli suorastaan maailmanlaajuinen hitti. Finlandia syntyi helmikuun manifestin 1899 tunnelmissa. Säveltäjillä on nousu- ja laskukautensa. Varmasti tulee sellaisiakin aikoja, jolloin teokseni painuvat taka-alalle, mutta luulen uskaltavani toivoa, etteivät ne kokonaan unohdu. Taideteoksessa on itsessään elämänkipinä, joka ei voi milloinkaan täysin sammua. Jean Sibelius Santeri Levaksen kirjassa Järvenpään mestari


5 Vaikuta äänestämällä! Vuoden 2010 marraskuussa pidettävissä seurakuntavaaleissa 16-vuotiaat saavat äänestää ensimmäisen kerran. Kirkolliskokous teki tästä äänioikeusikärajan alentamisesta päätöksen Äänioikeutettuja alle 18-vuotiaita on runsaat Seurakuntavaalit ovat paikalliset vaalit, jotka järjestetään neljän vuoden välein. Vaaleissa valitaan seurakuntien kirkkovaltuuston jäsenet ja seurakuntayhtymään kuuluvissa seurakunnissa seurakuntaneuvoston ja yhteisen kirkkovaltuuston jäsenet. Äänioikeutettu on tämän seurakunnan läsnä olevaksi merkitty ja 16 vuotta viimeistään täyttävä seurakunnan jäsen. Sivulla 14 olevassa kuulutuksessa on lisätietoja esimerkiksi kotiäänestyksestä. Vaaleissa valitaan luottamushenkilöt 449 seurakuntaan. Seurakuntien lukumäärä on tänä vuonna 465 ja ensi vuoden alussa 449. Vuoden 2006 vaaleissa seurakuntia oli 517 (vuoden 2007 alun tilanne). Vaaleissa on 68 seurakuntaa vähemmän kuin viime vaaleissa. Edellisvaalien valtakunnallinen äänestysprosentti oli 14,5. Hyvinkäällä äänestysprosentti oli 13,2. Ehdokkaita oli viime vaaleissa Hyvinkäällä 96, näissä vaaleissa ehdokkaita on 134 (ks. keskiaukeama). Vaalikeräyksellä poistetaan nälkää Seurakuntavaalien yhteydessä järjestettävällä vaalikeräyksellä tuetaan tänä vuonna Kirkon Ulkomaanavun työtä nälän voittamiseksi. Noin miljardi ihmistä maailmassa näkee nälkää. Ruokatilanne ei kuitenkaan ole täysin mahdoton. Kirkon Ulkomaanavun Nälkä. Paha pala purtavaksi? -kampanja muistuttaa, että ruokaa riittää kyllä kaikille, jos vain haluamme. Keräyksen tuotolla vahvistetaan paikallista ja kestävää viljelyä kehitysmaissa. Keräys toimitetaan lipaskeräyksenä äänestyspaikoilla. Vaalikeräykseen voi osallistua myös pankeissa tilinumerolla Nordea , viestikohtaan merkintä vaalikeräys. Ensimmäinen kerta. Hyvinkään seurakuntalehti 5 / Vaalikone ensimmäistä kertaa käytössä seurakuntavaaleissa joka päivä klo sekä lisäksi: ma klo 9 15 Laurea klo Paavolan seurakuntakoti klo Vehkojan seurakuntakeskus ti klo Hyria, Karankatu 3-5 klo Kaukasten palvelutalo Lähes kolmesataa seurakuntaa on ottanut käyttöön kirkon verkossa olevien vaalisivujen vaalikoneen. Myös Hyvinkään seurakunta on siinä mukana. Vaalikoneessa on sekä kirkkohallituksen laatimia valtakunnallisia että seurakunnan paikallisia kysymyksiä. Sieltä löytyvät ehdolla olevien vastaukset. Vaalikoneesta voit selvittää kenen ehdokkaan vastauksia haluat kannattaa. Vaalikone avautui 25. lokakuuta. Vaalikone: fi Lisää nuorten äänioikeudesta ja ehdokkuudesta Nuorten Keskuksen sivustolla Äänestys Hyvinkään seurakunnassa Hyvinkään seurakunnassa valitaan vuoden 2011 alusta alkavaksi nelivuotiskaudeksi 33 jäsentä kirkkovaltuustoon. Äänestys Hyvinkään kirkko, Hämeenkatu 16 su klo ma klo Ennakkoäänestys : Hyvinkään seurakunnan kirkkoherranvirastossa, os. Hämeenkatu 16, klo Nopon koulu ke klo 9 16 Sveitsin lukio klo Kytäjän kirkko klo Martin seurakuntatalo to klo 9 21 Prisma Hyvinkää pe klo 9 18 Prisma Hyvinkää Seurakuntavaalit.fi Jorma Ersta Ministeri Virkkunen toivoo nuorten käyttävän äänioikeuttaan seurakuntavaaleissa Opetusministeri Henna Virkkunen toivoo, että opettajat keskustelevat seurakuntavaaleista nuorten kanssa ja kannustavat heitä käyttämään äänioikeuttaan marraskuussa. Nuoret tarvitsevat tukea oppiakseen demokraattista vaikuttamista ja äänestämistä. Osallisuuteen kasvaminen ja itseään koskevaan päätöksentekoon vaikuttaminen ovat opetussuunnitelman perussisältöjä, Virkkunen perustelee. Hän jatkaa, ettei vaaleissa ole kyse uskonnollisesta toiminnasta, vaan vaikuttamisesta konkreettisiin nuorten toimintaa ja turvallista kasvuympäristöä koskeviin asioihin. Yhteiskuntaopin opettaja Jari Pönni on Virkkusen kanssa samoilla linjoilla. Suhtaudun seurakuntavaaleihin demokratiakasvatuksen välineenä hyvin myönteisesti. Seurakuntavaalit ovat käytännönläheinen tapa opettaa nuorille vaikuttamista yhteisiin asioihin. Kannattaa aina olla mukana joko itse päättämässä tai vaikuttamassa siihen, kuka on päätöksiä tekemässä, Pönni painottaa. Opetushallitus suosittelee, että oppilaitoksissa voi äänestää ennakkoon Nettipeli apuna Lehtikuva Oy/Valtioneuvoston kanslia Opettajat voivat hyödyntää äänestämään innostavaa nettipeliä ja muuta opettajan materiaalia. Ne löytyvät Nuorten Keskuksen verkkosivuilta osoitteesta (KT) Ylipuutarhuri Markku Hussolle Puutarhaliiton ansiomerkki Hyvinkään seurakunnan ylipuutarhuri Markku Hussolle on myönnetty Puutarhaliiton hopeinen ansiomerkki Puutarhaliitto on puutarha-alan keskusjärjestö, jonka tavoitteena on parantaa kotimaisen puutarhaelinkeinon toimintaedellytyksiä ja lisätä suomalaisten viihtyvyyttä ja hyvinvointia puutarha- ja vihertuotannon keinoin. Puutarhaliiton jäsenjärjestöt kattavat puutarhaalan kaikki osa-alueet. Mukana ovat ammattiviljelijäja viherjärjestöt, puutarha-alan koulutuksen saaneiden ja alan opiskelijoiden yhdistykset sekä eri puolilla Suomea toimivat puutarhaharrastajien yhdistykset. Puutarhaliiton toimintaa ohjaa hallitus, jonka jäsenet edustavat puutarha-alan eri sektoreita. Seurakuntapuutarhurit ry:n hallituksessa kymmenen vuotta toiminut Husso on ansioitunut vuosien varrella useissa valtakunnallisissa viheralan hankkeissa. Tällaisia on muun muassa viime vuonna valmisteltu Viheralan tulevaisuus -strategiatyöskentely. Markku Husso on myös Kirkkohallituksen maksutyöryhmässä, joka pohtii hautaustoimen maksujen yhdenmukaistamista. Kyseinen mietintö on parhaillaan lausuntokierroksella seurakunnissa. Hyvinkään seurakunnan ympäristövastaavaksi nimitetty Markku Husso oli kirkkoneuvoston asettaman työryhmän sihteerinä valmistelemassa seurakunnan ympäristöselvitystä ja ympäristöohjelmaa vuosille Neuvosto on hyväksynyt ohjelman ja hakee parhaillaan seurakunnalle kirkon ympäristödiplomia. Palkitsemisestaan vaatimaton Markku Husso toteaa vain, että työtä ei tehdä ansiomerkkien vuoksi, vaan rakkaudesta alaan. 5


57 OSA 4: TAULUKKOLASKENTA Taulukkolaskennan opiskelu kannattaa aloittaa tutustumalla sen peruskäsitteisiin. Etenkin itseopiskelijoita kannattaa perehtyä niihin, jotta ajatusmallin voi paremmin omaksua. Solu on taulukon yksittäinen kenttä, kuten ruutupaperin ruutu. Periaatteena on, että kuhunkin soluun syötetään vain yhdentyyppistä tietoa (selitteitä, lähtöarvoja, mittayksiköitä tai kaavoja). Selite on taulukon käyttäjää varten taulukon tiettyyn soluun kirjoitettu nimi, esim. Matkakorvaus. Sen tehtävänä on kertoa, mitä viereisessä tai alapuoleisessa solussa oleva arvo merkitsee. Selitteitä kutsutaan usein myös otsikoiksi. Arvo tai lähtöarvo on käyttäjää ja kaavaa varten taulukon tiettyyn soluun syötetty luku, esim. 0,42. Mittayksikkö on taulukon tiettyyn soluun kirjoitettu selite, joka kertoo millä mittaasteikolla oheinen arvo on ilmoitettu. Matkakorvausesimerkissä pysyttäessä mittayksikkö on /km. Huomaa, että ohjelma ei edellytä mittayksiköiden käyttämistä, vaan ne ovat käyttäjää varten. Soluosoite on sarakekirjaimen ja rivinumeron yhdistelmä, esimerkiksi osoite A1 viittaa taulukon vasemman yläkulman soluun ja B3 toisen sarakkeen kolmannen rivin soluun. Soluosoitteita käytetään kaavojen laatimisessa. Taulukko (sheet) on näytöllä oleva ruudukko, johon työ suunnitellaan. Sen rivit on numeroitu ja sarakkeet merkitty kirjaimin. Sen voi ajatella näytöllä näkyväksi ruutupaperiksi. Taulukko on riittävän suuri kaikenlaiseen käyttöön, joten ruutupaperi-vertaus antaa siitä ehkä vaatimattoman kuvan. Taulukoita voi selata alareunan taulukonvalitsimilla. Laskentataulukko (spreadsheet) on erillisistä taulukoista muodostuva kokonaisuus. Excel-käyttäjille tutumpi, samaa tarkoittava termi on työkirja. Laskentataulukon voi ajatella ruutuvihkoksi, joka koostuu yksittäisten sivuista. Aluksi laskentataulukossa on kolme taulukkoa, mutta niitä voi tarpeen mukaan lisätä ja poistaa. Tiedosto syntyy kun laskentataulukko tallennetaan. Tiedosto sisältää kaikki laskentataulukkoon kuuluvat taulukot, kaaviot jne. tallentuvat yhdellä kertaa. Tiedostolle annetaan nimi ja se varaa tarvitsemansa tallennustilan. Solu Työkirja A B C D E A F B G H C D 1 Rivi 2 E A F B G H C D E F Sarake Taulukko 1 8 Taulukko 2 Taulukko 3 Laskentataulukko 57 G H


14 >> 14 Sujuva Elo -hanke, Lahden eläkeläisjärjestöt, KKI-ohjelma sekä Päijät-Hämeen Liikunta ja Urheilu ry. Vuoden 2007 aikana ryhmä täydentyy yksityisen työterveyshuollon sekä kansalaisopiston edustajilla. Hoitohenkilökunnan käyttöön LIIKU-lähete Lahteen on hankkeen myötä syntynyt uusi palveluketjumalli, jossa asiakas siirtyy terveystoimesta joko liikuntatoimen tai muiden terveyspalveluita tuottavien yritysten ja yhdistysten palveluiden pariin tai aloittaa omaehtoisen liikunnan. Hoitohenkilökunnalla on ratkai- Liikuntaneuvontaa myös kauppakeskuksissa Liikuntaneuvonnasta vastaa kaupungin liikuntatoimi. Liikuntaneuvonnassa asiakas saa ohjausta kiinnostuksensa mukaan joko ohjattuun tai omaehtoiseen liikuntaan. Liikuntaneuvonnan palveluihin kuuluvat myös verenpaineen ja rasvaprosentin mittaus, tyypin 2 diabeteksen riskilomakkeen täyttö sekä alueen ulkoilureittien esittely. Liikuntaneuvonta on helposti asiakkaiden saatavilla, sillä sitä on järjestetty makseva merkitys ennaltaehkäisevässä terveysliikuntatoiminnassa. Vuonna 2005 Lahdessa markkinoitiin lääkäreille liikkumisreseptiä, mutta se ei saanut kovinkaan innostunutta vastaanottoa. Lahti Liikkeelle -hankkeen aikana liikuntatoimi ja sosiaali- ja terveystoimi rakensivat yhteistyössä potilastietojärjestelmään oman LIIKU-lähetteen. Lähetteen avulla lääkäreillä ja hoitajilla on mahdollisuus ohjata asiakkaitaan helposti ja nopeasti terveysasemilta ja työterveyshuolloista liikuntaneuvontaan. Toistaiseksi diabeteshoitajat ovat olleet aktiivisimpia lähetteen käyttäjiä. LIIKU-lähetteitä ovat saaneet muun muassa tyypin 2 diabeteksen riskiryhmään kuuluvat henkilöt.


- Juuri niin. Ihminen voi muuttaa omaa toimintaansa. On vain ja ainoastaan itsestä kiinni, jääkö haitallisiin toimintamalleihin ja jatkaa toisten satuttamista, vai muuttaako omaa toimintaansa terveempään suuntaan. Ihminen ei voi syyttää toiminnastaan ketään muuta kuin itseään. Muutos on aina vain omalla vastuulla. Kukaan muu ei voi muuttaa toista, vain ihminen itse pystyy muuttamaan itseään. Ja siihen tarvitaan motivaatiota, tahtoa ja halu luopua itsepetoksesta. Jos näitä ei aidosti ole, eli ihminen ei vieläkään halua nähdä haitallisen toimintansa vaarallisuutta, silloin ihminen jää itseään pettäväksi keskenkasvuiseksi aikuiseksi kakaraksi, jonka lähellä oleminen on erittäin vaarallista toisille.


5 teemana vapaa-aika Ihmisen osaa tähdittää Ritva Valkama. Kuva Charlotte Estman-Wennström. kin. Yksittäisiä lippuja on helppo saada muuten täysiin esityksiin, sanoo Ursula. Kivet taskuun ja matkaan Palstatilaa ei kannata käyttää sen kertomiseen, mitä nämä suurkuluttajat ovat nähneet. Lista on mahdottoman pitkä. Mika Nuojua ja Martti Suosalo hullaannuttavat yleisönsä esityksessä Kiviä taskussa. Kuva Tapio Vanhasalo. Teatterin lisäksi siihen mahtuu oopperaa, balettia, konsertteja, elokuvia, museoita, valokuvia... Mutta suosituksena muille, vähemmän käyttäville tuli kolmesta suusta voimakkaasti Kiviä taskussa, tuo Martti Suosalon ja Mika Nuojuan mainio esitys Teatteristudio Pasilassa. Se on mennyt täysille saleille jo lähes yhdeksän vuotta. Pitkän päivän matka yöhön on minun ehdoton suosikkini, sanoo Kirsi. Eugene O Neillin omaelämäkerrallinen näytelmä on upea klassikko, jonka rooleissa Kansallisteatterissa ovat muun muassa Eero Aho ja Esko Salminen. Teatteriliput ovat kätevä työsuhdeetu, sanoo Sirpa. Lippuja on helppo tilata. Näin saa lippuja sellaisiinkin näytöksiin, jotka myydään nopeasti loppuun. Lippujen saanti esimerkiksi Helsingin Kaupunginteatterin Ihmisen osan esityksiin on jo lähes mahdotonta. Kirsi harrastaa teatterin ja elokuvien lisäksi nykytanssia, josta Vantaakin on tunnettu. Eilen näin Ulkomaalaisen, huomenna menen Yökyöpeleihin ja lauantaina Vadelmavenepakolaisen näytökseen, kuvaa Kirsi putkeaan. Mitä ihmettä teet, kesällä kun näytäntökausi päättyy? Kesäteatteria tietenkin. Suomenlinna ja Krapi sekä Ilovaarirock Joensuussa. Se on naisporukkamme perinne, kertoo Kirsi. Karin ja Sirpan kesään kuuluu enemmän liikuntaa. Ursula voi vaikka vilvoitella elokuvissa tai musiikin parissa. Joskus haluan nähdä Werner Brosin. He esiintyvät Kihveli Soikoon -nimisillä skiffle-festivaaleilla Hankasalmella. Kulttuuria kaikessa Yritin löytää kulttuurin lajin, joita nämä heavy userit eivät harrastaisi, mutta en löytänyt. Kaikki menee stand upista Hugo Simbergiin. Vantaan oman teatterin tarjonta sai vähän kritiikkiä; hyviä vierailuja mutta oma tuotanto epätasaista. Sirpan työpaikalla Piilipuun päiväkodissa kulttuuri on vahvasti mukana myös työssä. Vantaan tanssiopisto käy pitämässä pojille tanssikerhoa, ja juuri tänään päiväkodissa äänitettiin oma levy Piilipoppia. Kirsiä kiinnostaa jo työnsäkin vuoksi myös arkkitehtuuri. Ursulan työpisteessä taideterapia on osa toimintaa. Pitkän päivän matka yöhön tuo lavalle Jussi Nikkilän ja Terhi Panulan. Kuva Tuomo Manninen. z Teksti Päivi Rainio Kuvat Päivi Rainio ja teatterit Vautsi Vantaan kaupungin henkilöstölehti 5


5 mikään ei ole pyhää, ei edes hän itse. Nihilismi on siis yksi askel eteenpäin kaikista perusteellisimmasta egoismista. Äärimmäinen nihilismin innoittama toiminnan muoto on terrorismi sen itsensä takia, ei kostoksi tai propagandana. Anarkisteilla ei ole terrorin monopolia, mutta se on ajoittain ollut muodikasta liikkeen joissakin osissa. Käytyään läpi turhauttavan kokemuksen vähemmistöteorian saarnaamisesta vihamieliselle tai usein välinpitämättömälle yhteiskunnalle, ajatus fyysisestä hyökkäyksestä yhteiskuntaa vastaan tuntuu houkuttelevalta. Se ei paljoa vähennä vihamielisyyttä mutta selvästikin lopettaa välinpitämättömyyden. Eli vihatkoon vaan kunhan pelkäävät terroristin tapa ajatella. Mutta jos perustellut salamurhat ovat olleet hedelmättömiä, sattumaterrorismi on ollut haitallista. Ei ole liioiteltua sanoa ettei mikään muu ole tehnyt suurempaa haittaa anarkismille kuin psykopaattinen väkivalta, jota on aina ollut sen sisällä ja on edelleen. Miedompi nihilismin innoittama toiminnan muoto on bohemismi, joka on alati käynnissä oleva ilmiö, vaikka nimi tuntuu vaihtuvan jokaisella kerralla. Tämä on myös ollut muodikasta anarkistiliikkeen tietyissä osissa sekä tietenkin myös sen ulkopuolella. Sen sijaan että hyökkäisivät yhteiskuntaa vastaan, boheemit hyppäävät siitä ulos tosin vaikka he eivät mukaudu yhteiskunnan arvoihin, he elävät yhteiskunnassa ja yhteiskunnasta. Tästä taipumuksesta puhutaan paljon roskaa. Boheemit saattavat olla loisia, mutta niin on monet muutkin. Toisaalta taas he eivät vahingoita ketään muuta paitsi itseään, mikä ei pidä paikkaansa monen muun kohdalla. Parasta mitä heistä voidaan sanoa on se, että he voivat tehdä hyvää nauttimalla itsestään ja haastamalla vallitsevia arvoja suureellisella mutta harmittomalla tavalla. Pahinta mitä heistä voidaan sanoa on se, että he eivät voi todella muuttaa yhteiskuntaa ja saattavat suunnata energiaa pois sen yrittämisestä, mikä suurimmalle osaa anarkisteja on koko anarkismin idea. Suomentajan johdanto Muistan miettineeni vuosien ajan kysymystä siitä mitä anarkismi tarkoittaa. Ensimmäisen kerran koko käsite tuli vastaan yläasteen historian kirjasta joskus 90-luvun puolivälissä. En ymmärtänyt siitä mitään, mutta olin ylipäätään yllättynyt, kun anarkismi mainittiin yhteiskunnallisena aatteena. Tyypilliseen tapaan olin pitänyt sitä lähinnä käytöshäiriönä. Kuten monille muillekin sukupolveni aktivisteille, anarkistien häiriökäytös Seattlen WTO-kokouksen yhteydessä oli ollut merkittävä tekijä kiinnostuksen heräämisessä globaalia eriarvoisuutta kohtaan yleisesti ja epäoikeudenmukaisuutta kohtaan erityisesti. Anarkismi kiinnosti, mutta se tuntui olevan lähinnä sitä häiriökäytöstä, ei mikään vakavasti otettava ajatus yhteiskunnasta. Kun aikansa oli pyörinyt aktivistien ja itseään anarkistina pitävien seurassa ja lukenut vähäisiä julkaisuja, oli alkanut kuulla ohimeneviä mainintoja sellaisista nimistä kuin Proudhon, Bakunin, Kropotkin ja Goldman. Ei tosin paljoa siitä mitä he sanoivat, mutta kuitenkin oli käynyt selväksi, että anarkismin historiasta löytyy myös ajattelijoita, ei pelkkiä häiriökäyttäytyjiä. Joku tiesi myös kertoa Espanjan vallankumouksesta, jossa anarkistien ammattiliitossa oli ollut miljoona jäsentä ja he onnistuivat kukistamaan kenraalien vallankaappauksen suuressa osassa maata kunnes vasemmistopoliitikot puukottivat heitä selkään. Tämähän alkoi kuulostaa mielenkiintoiselta. Anarkismi alkoi itsellenikin muodostua jonkinlaiseksi kulttuuriseksi ja esteettiseksi identiteetiksi, joskin perimmäinen kysymys anarkismista oli edelleen selvittämättä. Se anarkistinen nuorisokulttuuri, jota tuli elettyä, tuntui mukavalta sekoitukselta kevyttä kapinallisuutta, itsetietoista eettisyyttä ja ylipäätään sitä elämästä (ja 76 5


3 Pääkirjoitus 2/2013 Paikkatiedon laajempi hyödyntäminen tarjoaa organisaatioille keskeisen tavan tehostaa ja kehittää toimintaansa. Jukka Rouhe Toimitusjohtaja Esri Finland Suomalaiset paikkatietoalan yritykset ovat muodostaneet klusterin, yhteenliittymän, joka pyrkii Teknologiateollisuus ry:n suojissa toimien edistämään alan kehitystä ja parantamaan paikkatiedon avulla Suomen kilpailukykyä. Finnish Location Information Clusterin (FLIC) arvion mukaan alan liikevaihto kasvaa noin 20 prosenttia vuodessa. Se on hurja luku aikana, jolloin useimpien toimialojen kasvuluvut ovat miinusmerkkisiä. Paikkatietoala on kasvuala, jonka liikevaihto ja työntekijöiden määrä ovat samaa kokoluokkaa kuin julkisuudessa paljon enemmän viime aikoina paistatelleen suomalaisen pelialan. Paikkatietoteknologia on kehittynyt vauhdilla, ja sen hyödyntäminen yritysten ja yhteiskunnan eri toiminnoissa on lisääntynyt viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana suuresti. Merkittäviä hyötyjä on saatu poimittua helposti kuin matalalla roikkuvia hedelmiä, koska aiemmin paikkatietoa ei monilla toimialoilla hyödynnetty juuri lainkaan. Alan vahvat kasvunäkymät johtuvat siitä, että valtaosa paikkatiedon avulla saavutettavista hyödyistä on kuitenkin edelleen poimimatta. Monet organisaatiot etsivät nykyisessä taloudellisessa tilanteessa tehokkaampia toimintatapoja. Paikkatiedon laajempi hyödyntäminen tarjoaa niille keskeisen tavan tehostaa ja kehittää toimintaansa. Esrin uusimman teknologian ja Web GIS -mallin mukaisesti toteutetun paikkatietojärjestelmän avulla paikkatiedon hyödyntäminen voidaan integroida saumattomasti muihin liiketoimintajärjestelmiin. Raja-aidat paikkatiedon ja muun liiketoimintatiedon hyödyntämisen väliltä katoavat. Se mikä paikkatietoammattilaisille on yhä paikkatietoa, onkin liiketoiminnalle uusi lisäarvoa tuova elementti liiketoiminnan ohjaamisessa ja johtamisessa. Paikkatietoteknologian avullahan itse asiassa rakennetaan toiminnanohjaukseen, operatiiviseen toimintaan, omaisuuden hallintaan, analysointiin, raportointiin, markkinointiin, myyntiin ja johtamiseen tarkoitettuja sovelluksia ja järjestelmiä, jotka osaavat hyödyntää myös organisaatiolla olevaa sijaintitietoa. Marraskuussa julkistetussa kannanotossaan FLIC-klusteri totesi, että julkisen ja yksityisen sektorin tehtävänjakoa paikkatietopalveluissa pitäisi selkiyttää, jotta paikkatietoteknologian ja avoimen datan tarjoamat innovaatio- ja kasvumahdollisuudet päästäisiin Suomessa hyödyntämään täysimääräisesti. Julkisen sektorin toimijoiden tulisi FLICin mielestä ostaa innovatiiviset ja tuottavuutta tehostavat paikkatietopalvelut kilpailluilta markkinoilta kustannustehokkaasti. Kustannustehokkuuden nimissä samantyyppisiä paikkatietohankkeita valmistelevat julkishallinnon organisaatiot voisivat myös harkita yhteishankintoja. Esimerkiksi Esri Finlandin asiakaskunnassa monet kunnat ovat yhdessä hankitun Esrin kuntalisenssin avulla säästäneet kustannuksia ja mahdollistaneet samalla paikkatiedon aiempaa paljon laajemman hyödyntämisen. 3


15 Lisäksi samalla kertaa voidaan kuva materiaalia oheispelejä ja muita oheistuotteita varten. Piankin näemme pienelle päätelaitteelle leikattuja versioita pitkistä Hollywood-elokuvista. Autossa toimiva viihde- ja muu digitaalisten sisältöjen elektroniikka näyttää muodostavan merkittävän painopisteen tulevaisuuden ubitekniiikan käyttökontekstina. Autot ovat tietenkin jo nyt pullollaan sensoreita, aktuaattoreita ja sulautettua tietotekniikkaa. Myös liikenneväylät on jo usein varustettu esimerkiksi liikenne- ja säätietoa automaattisesti mittaavilla laitteistoilla. Näiden tietojen yhdistäminen ja ristiinkäyttäminen on jo näköpiirissä autoteollisuuden aktiivisen kehitystoiminnan tuloksena. Digitaalisen konvergenssin tulevaisuus näyttää siis ruusuiselta. Täysin vailla kapeikkoja sen voittokulku ei kuitenkaan liene: jää esimerkiksi nähtäväksi, mitä kuluttajat tekevät jos 10 vuoden kuluttua jos he eivät enää voikaan katsella valokuviaan media- tai tallennusformaattien muuttumisen takia. Pahin uhka lienee kuitenkin se, että esimerkiksi ipodin kaltaiset laitteet (ja niiden valmistajien intressit) pohjimmiltaan ovat ristiriidassa sisällön tuottajien (ipodin tapauksessa ääniteteollisuuden) intressien kanssa. Pitkän päälle ei ole ajateltavissa, että laillisen sisällön ostaminen 300 euroa maksavaan laitteeseen maksaisi euroa. Kalifornian yliopiston professori Michel O'Hare ehdottaa intressien tasapainottamista varsin radikaalilla tavalla. Sen mukaisesti äänitteiden (ja muun digitaalisen sisällön) jakelun tulisi tapahtua rajakustannuksien hinnalla, eli siis ilmaiseksi. Musiikin ja muun sisällön tuottajien korvaukset perustuisivat kuluttajilta kannettavaan mediaveroon, joka jaettaisiin tuottajille sisällön kulutuksen eli esimerkiksi kuuntelukertojen perusteella. Ehdotuksen etuna on se, että se muuttaa eri osapuolten insentiivit ubimedian kannalta mielekkäiksi: sisällön tuottajien kannattaa tarjota sisältöään mahdollisimman laajasti ja helposti kuluttajien laitteiden täytteeksi. Koska kuluttajat maksavat sisällöstä veron muodossa, heillä ei ole insentiiviä huijata tai vääristää kulutustietoa. Toinen mahdollinen pullonkaula on se, että viihde-elektroniikan toimijoilla ei välttämättä ole liiketoiminnallista insentiiviä avoimien rajapintojen ja standardien soveltamiseen: esimerkiksi kirjoittavien DVD-levyjen standardeista käyty teollisuussota käy tästä esimerkiksi. Pienikin avoimuuden aiheuttama lisäkustannus on olennainen kun kyseessä on massamarkkinoille tarkoitettu tuote. Toisaalta avoimuus saattaa nopeuttaa uusien tuotteiden ja tuotevarianttien kehittämistä ja markkinoille tuomista. Myös avoimet innovaatioympäristöt, joissa yritys voi olennaisesti ulkoistaa osan tuotekehitystään toisten maksettavaksi, houkuttelevat ja pelottavat yrityksiä kuin synti. Samoin jää nähtäväksi, päädytäänkö esimerkiksi autoteollisuuden ratkaisuissa avoimien teknologioiden soveltamiseen; houkutus ns. walled garden -tyyppisiin suljettuihin rakenteisiin on todellinen. Aito ubikkius edellyttää kuitenkin universaalia avoimuutta ja sen mahdollistamaa tilaa uusille innovaatioille; suljettujen teollisuusstandardien vaarana on muodostua "miniteliksi" joka lopulta osoittautuu umpikujaksi ja kehityksen esteeksi. Liikenteen alueella julkisen vallan tulisikin käyttää omaa markkinavoimaansa tiedon tuottajana ja omistajana avoimien järjestelmien hyväksi. 2.5 Käyttäjien Internet Internetin arkkitehtuurin perusperiaatteisiin kuuluu ns. end-to-end -periaate, jonka mukaan paketteja välittävä verkko on "tyhmä": se vain välittää tietoa lähettäjältä vastaanottajalle tietopakettien sisältöön katsomatta. "Älykkyys" sijaitsee kommunikaation päätepisteissä eli keskenään kommunikoivissa tietokoneissa tai muissa päätelaitteissa. Käsitteen alkuperäiset esittelijät Jerome H. Saltzer, David P. Reed ja David D. Clark tähtäsivät työssään ennen muuta kommunikoinnin luotettavuuteen ja osoittivat samalla että verkossa tapahtuva liikenteen käsittely on olennaisesti tarpeetonta ja voidaan paremmin sijoittaa päätepisteisiin. Periaatteen merkittävyyden katsotaan kuitenkin ulottuvan tuntuvasti laajemmalle: esimerkiksi Tim Berners-Lee ei olisi voinut itsenäisesti ja keltään lupaa kysymättä kehittää Webiä ellei hän olisi voinut perustaa työtään neutraaliin ja "tyhmään" verkkoon. Siten end-to-end -periaatteen on katsottu olennaisella tavalla edistäneen Internetin nopeaa kehitystä tarjoamalla avoimen ja neutraalin alustan uusille innovaatioille. 14


5 Yksittäisten hampaiden korvaaminen implantaatilla Julkaistu Hammaslääkärilehdessä n:o 8/87 Juha Peltola, HLL Stig Holmberg, HLL Moni potilas on hampaanpoiston jälkeen kysellyt, mikseivät hammaslääkärit ole keksineet "siementä", joka asetettaisiin poistokuoppaan, ja josta myöhemmin kasvaisi uusi ehyt hammas. Hammaslääkäreinä olemme tosiaankin usein olleet sellaisessa tilanteessa, jolloin hampaan "istuttaminen" olisi ollut mielekäs ratkaisu, mikäli vain luotettava menetelmä olisi ollut olemassa. Esimerkiksi tapauksessa, jossa nuori ihminen on tapaturmaisesti menettänyt etuhampaan ja jossa hammasaukon kummallakin puolella komeilevat kauniit, intaktit hampaat, ovat kaikki perinteiset hoitomenetelmät joko hammaskudoksia vaurioittavia (sillat) tai pitkäaikais-väliaikaisluonteisia (kevytsillat/irtoproteesit). Paine uusien ja parempien menetelmien kehittämiseksi on tästä syystä pitkään ollut suuri yksittäisten hampaiden tai hammasryhmien korvaamisessa. Koska hampaattomuus on suuri fyysinen ja psyykkinen ongelma hyvin monelle ihmiselle, on luonnollista, että kliininen implantologia sai alkunsa jo yli 20 vuotta sitten hampaattomuuden ongelmien poistamiseksi. Varsinkin göteborgilaisen professori P.I. Bränemarkin työryhmän loistavat hoitotulokset leukaluuhun kiinnitettävistä kokoleuan silloista ovat innostaneet tutkijoita eri puolilla maailmaa kehittämään uusia sovelluksia. Tätä tietä ollaan myös päädytty yksittäisten hampaiden korvaamiseen leukaluuhun ankkuroidulla kruunulla. Eräs tällainen yksittäisen hampaan korvaamiseen tarkoitettu implantaatti on keraaminen, Frialit-implantaatti (kuva 1), joka on tehty puhtaasta, homogeenisesta AI2O 3 -keramiikasta (99,7 %). Frialit on kehitetty Tubingenin yliopistossa Saksassa (Schulte ym.) ja rohkaisevat pitkäaikaistulokset innostivat A. Nordenramin työryhmineen Huddingen klinikalla Tukholmassa ottamaan Frialitin kliiniseen käyttöön Biotes-implantaatin rinnalle, Frialit-implantaattia on ensisijaisesti käytetty korvaamaan yksittäisiä hampaita etuhammasalueella. Implantaatti voidaan asettaa paikoilleen joko välittömästi hampaan menetyksen jälkeen tai myöhemmin preparoimalla parantuneeseen alveoliluuhun implantaattia vastaava tila. FrialitR-menetelmä Kun alustavasti on arvioitu, että implantaatti saattaisi tulla kysymykseen, on tarkoin harkittava, onko implantoinnin onnistumiselle riittävät edellytykset. On otettava huomioon potilaan yleiskunto, implantaattialueen luun ja limakalvojen paikallinen terveydentila sekä anatomiset olosuhteet. Potilaan tutkiminen Kliinisessä tutkimuksessa pyritään toteamaan parodotiumin tila suussa yleisesti ja implantointialueella erityisesti, suuhygienian taso, tulehdukseen viittaavat merkit, kuten limakalvon värimuutokset, fistelit, abskessit ym. sekä palpaatiossa mahdolliset aristukset, alveoliluun muoto ja sen poikkeavuudet implantointialueella. Röntgentarkastuksessa, joka perustuu ortopantomografiaan ja yhdensuuntaistekniikalla otettuun hammaskuvaan, tutkitaan mahdolliset paikalliset implantointialueen rakenteen anatomiset ja patologiset poikkeavuudet, kuten ylilukuiset ja puhkeamattomat hampaat, tulehdukset tai kystiset muutokset luussa, insisiivikanaalin sekä nenä- ja poskionteloiden laajuus, paradontiumin tila sekä alveoliluun ja hampaiden juurten murtumat. Molemmista leuoista otetaan jäljennökset, joista teetetään kahdet kipsimallit. Kontraindikaatiot Koska potilaat ovat pääasiassa nuoria, yleissairaudet harvoin muodostuvat kontraindikaatioiksi. Ehdottomia kont- Kuva 1. Keraaminen implantaatti Frialit. raindikaatioita ovat sädetyksen jälkitila sekä sairaudet tai jälkitilat, joissa bakteremian riski on minimoitava, esimerkiksi läppäproteesilla korjatut sydänviat. Sen sijaan astma, reuma ja diabetes tai pitkäaikainen kortikosteroidilääkitys eivät sinänsä ole ehdottomia kontraindikaatioita, jos potilaan infektioriskin ei voida todeta lisääntyneen ja suun terveydentila muuten on hyvä ja potilas yhteistyöhaluinen. Paikallisia kontraindikaatioita ovat: tilan puute mesio-distaalisuunnassa alveoliluun riittämättömyys palato-labiaalisesti laaja kystinen tai tulehduksellinen luukaviteetti alueella akuutti tulehdus implantaatioalueella tai yleensä suussa ylilukuiset tai retinoituneet hampaat alueella hoitamaton gingiviitti tai parodontiitti mikäli kiinnittynyt marginaalinen gingiva on kapeampi kuin 2 3 mm Välittömän implantoinnin kannalta kontraindikaatioita ovat lisäksi: alveolimurtuma traumasta tai tulehduksesta johtuva labiaalisen cortexin menetys, joka on suurempi kuin l A implantaatin mitasta traumaattinen pehmytkudosleesio alueella traumaattinen, vaikea hampaan poisto poistettavan hampaan virheasento. Välitön implantointi Frialit-implantaatin koon määritystä varten röntgenkuvan ja kipsimallin perusteella valmistaja toimittaa kolmessa eri mittakaavassa sabluunat (kuva 2), joissa kaikkien eri implantaattikokojen ääriviivat on esitetty. Sabluunaa mittakaavassa 1,25:1 käytetään mitattaessa ortopantomosta implantaatin pituutta. Sabluunaa mittakaavassa 1,1:1 käytetään mitattaessa implantaatin leveyttä hammasfilmiltä ja sabluunaa mittakaavassa 1:1 käytetään arvioitaessa implantaatin kokoa kipsimallilta, joka Kuva 2. Mallit implantaatin koon määritykseen. on leikattu implantaatioalueelta kohtisuoraan hammaskaarta vastaan (kuva 3). Sekä suusta että kipsimallilta mitataan implantointialueen naapurihampaiden välinen tila sekä ienrajasta että kontaktialueelta. Poistettavan hampaan dimensiot sekä mesio-distaalisuunnassa että palato-labiaalisuunnassa mitataan marginaalisen gingivan tasolta. Lopullisesti implantaatin koko määritetään toimenpiteiden yhteydessä hampaan tai juuren poiston jälkeen. Myöhäisimplantointi Hampaan poiston jälkeen ja uudelleen muotoutuneen alveoliharjanteen luun määrä ja muoto pyritään osapuilleen määrittämään seuraavan tekniikan mukaisesti. Infiltraatiopuudutuksessa mitataan sondilla ja siihen kiinnitetyn juurikanavainstrumentin kumisen mittamerkin avulla alveoliharjanteen keskilinjasta lähtien limakalvon paksuus sekä palatinaali- että bukkaalipuolella 2 mmm välein. Saadut mittaustulokset merkitään kohtisuo


12 Tulevaisuuden tekijät Opiskelija, tunnetko oikeutesi? Yhä useampi opiskelija rahoittaa opiskelunsa lainan sijaan töitä tekemällä. Helppo lainaraha ei houkuttele korkojen ja pitkän takaisinmaksuajan takia, ja moni mieluummin pitkittää opintojaan tehden opiskelun ohessa töitä lyhyemmissä tai pitemmissä työsuhteissa. Osa-aikainen työ lieneekin tavallisin työsuhteen muoto. Etenkin mamalaisilla aloilla on tavallista, että oman alan töihin mennään jo opiskeluaikana. Monelle opiskeluajan työpaikka onkin se ensimmäinen oikea duuni, ja saman työnantajan palveluksessa jatketaan usein myös opiskelun päätyttyä. Vaikka opiskelupaikka esimerkiksi oikeassa mainostoimistossa houkuttaakin, ei työsuhteeseen kannata syöksyä suin päin perehtymättä ensin omiin oikeuksiinsa työntekijänä. Mitä tahansa eteen työnnettyä paperia ei kannata allekirjoittaa eikä myydä omaa osaamista millä tahansa ehdoilla. Myös omiin velvollisuuksiin kannattaa tutustua. Kuinka hyvin tunnet oikeutesi ja velvollisuutesi? Yritä vastata alla oleviin kysymyksiin ja väittämiin ja katso, millaisiin tuloksiin pääset! Lisää tietoa löydät vaikkapa ERTOn nettisivuilta löytyvästä työsuhdeoppaasta. MaMan nettisivuilla olevan keskustelufoorumin kautta voit kysyä mieltä askarruttavista asioista, me mamalaiset vastaamme. 1. Työsopimus on aina pakollinen. a. Totta kai on! Kuka hullu sitä nyt ilman sopimusta työtä tekee? b. Ei ole. Työn tekemisestä voidaan sopia myös suullisesti. Jos työsopimusta ei ole tehty kirjallisesti, työnantajan on annettava ilman eri pyyntöä työntekijälle ensimmäisen palkanmaksukauden päättymiseen mennessä kirjallinen selvitys työsuhteen ehdoista. Selvitystä ei tarvitse antaa kuukautta lyhyemmän ajan kestävästä määräaikaisesta työsuhteesta. Kirjallinen sopiminen on kuitenkin aina ehdottoman suositeltavaa. Suomessa noudatettavan ns. sopimusvapauden periaatteen mukaisesti osapuolet voivat varsin vapaasti sopia työsuhteen ehdoista. Tämän vuoksi on erittäin tärkeää selvittää itselleen, mitkä ovat työsuhteen ehdot (työaika, työtehtävät jne.). Kirjallisella sopimuksella voidaan luotettavasti todistaa, mitä on sovittu, ja sehän on molempien osapuolten etu. 2. Allekirjoitat työsopimuksen, jossa työaikaasi ei ole määritelty. Työnantaja voi siis itsenäisesti päättää, milloin kutsuu sinut töihin vai kutsuuko ollenkaan. a. Oikein. Oma moka kun menit allekirjoittamaan sopimuksen. Kannattaisi ehkä alkaa etsiä uutta duunia b. Väärin. Työaika on aina määriteltävä sopimuksessa. Jollei työnantaja pysty ilmoittamaan tarkkaa työaikaa, työajasta voidaan sopia esimerkiksi siten, että se on vähintään tietty tuntimäärä viikossa ja että työnantaja ilmoittaa seuraavan viikon työajoista vähintään viikkoa aikaisemmin. 3. Ammattiyhdistykseen kannattaa liittyä vasta sitten, kun työsuhteessa tulee ongelmia. a. Aivan! Miksi maksaa jäsenmaksua silloin, kun kaikki on kunnossa? Ehtiihän sitä liittyä vaikka sitten, kun työpaikka on uhattuna! Ja sitä paitsi, enhän minä aio menettää työpaikkaani! b. Väärin! Vaikka saatkin esimerkiksi lainopillista apua heti liityttyäsi, et ole oikeutettu työttömyyskassan ansiopäivärahaan. Työttömyyskassa maksaa ansiopäivärahaa vasta sen jälkeen, kun sekä 10 kuukauden jäsenyysehto että 43 viikon työssäoloehto on täyttynyt. 4. Työsopimukseen ei kirjattu mitään palkasta, koska pomo väitti sen muodostuvan täysin työsuoritteesi perusteella. Nyt pomo kuitenkin väittää, ettet saa palkkaa, koska työsi on ollut surkeaa. a. Työnantajalla on oikeus olla maksamatta palkkaa, koska siitä ei työsopimuksessa sovittu. Kannattaa siis olla hyvää pataa pomon kanssa ja muistaa viedä esimerkiksi jouluna lahja hyvissä ajoin. Eikä sitten mitään halpaa krääsää! b. Työnantajan on aina maksettava palkkaa tehdystä työstä. Vaikka työsopimuksessasi ei olisi asiasta mitään mainittu ja vaikka Suomessa ei ole vähimmäispalkkalakia, on kunkin alan minimipalkoista yleensä sovittu asianomaisen alan työehtosopimuksessa. Jos mikään työehtosopimus ei tule noudatettavaksi, palkka määräytyy sopimuksen mukaan tuntipalkkana, kuukausipalkkana tai provisiona. Palkkausmuodosta riippumatta työntekijällä on kuitenkin aina oikeus kohtuulliseen palkkaan. Kohtuullista palkkaa ei ole työsopimuslaissa määritelty, mutta voitaneen kuitenkin lähteä siitä, että palkan tulee olla sellainen, että sillä voi elättää itsensä ja perheensä. Lisäksi tulee ottaa huomioon mm. työtehtävien vaativuus ja työkokemus. 5. Opiskelijan ei kannata tuhlata vähiä rahoja liiton jäsenyyteen! a. Tässä elämässä ei mikään ole ilmaista! b. Ei niin! Opiskelijajäsenyys onkin ER- TOssa ilmainen! Opiskelijajäsenet ovat oikeutettuja kaikkiin samoihin jäsenetuihin kuin normaalijäsenetkin. ERTOn 12 - NonSordino 2/2007


6 jettaja, trukkikuski, Inhouselaiset ja arvopostin kanssa työskentelevät. Työsuhteen aikanakin voidaan työntekijältä vaatia huumausainetestiä koskevaa todistusta, jos on perusteltua aihetta epäillä huumeiden käyttöä. Työnantajan on varmistettava, että testejä tehtäessä käytetään luotettavia testausmenetelmiä. Esimies ei voi vaatia työntekijän huumetestiä vain sen takia, että naamataulu ei miellytä, vaan tällöinkin laissa olevat perusteet täytyy täyttyä. Huumeiden käyttö ei sinällään oikeuta irtisanomiseen, vaan ensin työntekijä on ohjattava hoitoon aivan kuten alkoholiongelmissakin. Tasa-arvosuunnitelma Eero Saarinen kertoi meille Suomen Posti Oyj:ssä tehdystä tasa-arvosuunnitelmasta. Tasa-arvolain mukaan vähintään 30 työntekijän yrityksiltä vaaditaan tasa-arvosuunnitelma. Suunnitelma koskee sukupuolten välistä tasa-arvoa. Siihen sisällytetään vuosittainen selvitys työpaikan tasa-arvotilanteesta, jossa on osana mm. naisten ja miesten väliset palkkaerot, tarpeelliset toimenpiteet tasa-arvon edistämisestä työpaikoilla ja arvio siitä, miten ne ovat aikaisemmin toteutuneet työpaikoilla. Postiin on perustettu tasa-arvotoimikunta, jossa on edustus liitosta ja työantajalta. Tasa- arvotoimikunta suunnittelee tarpeelliset toimenpiteet tasa-arvon toteutumiseksi työpaikoilla. Tapaturman tutkinta Loken työsuojeluasiamies Helena Aarnio piti esitelmän tapaturmantutkinnasta ja esitteli heidän kehittämän tapaturmantutkinta kaavakkeen, joka on otettu siellä käyttöön. Jokainen vähänkin merkittävä tapaturma tai läheltä piti tilanne, joka olisi voinut johtaa tapaturmaan, tulisi tutkia ja suorittaa ehkäisevät toimenpiteet, ettei niin tapahtuisi uudestaan. Lokelaisten tutkinta kaavake on selkeä ja yksityiskohtainen ja tulemme ottamaan käyttöön sen meilläkin. Voutilassa on saatu tapaturmat vähenemään tutkinnan ja työolosuhteissa tehtyjen parannusten myötä. Tätä kirjoittaessa joulu on jo lähellä ja jouluruuhka pahimmillaan. Koko vuosi on eripuolilla taloa tehty töitä vaihtelevin resurssein. Monessa paikassa töitä on teetetty aivan liian vähällä henkilöstöllä ja se on myös näkynyt henkilöstön hyvinvoinnissa. Muistakaa kuitenkin hyvät ihmiset että oma ja työtoverin terveys on kuitenkin tärkeämpää kuin tuotannolliset tavoitteet. Raha ei korvaa menetettyä terveyttä. Toivotan teille rauhallista tulevaa uutta vuotta. OODI POSTILLE Kiittää saanen vuosista noista, kanssamme joita viettää sain. Päättyneet ovat päivätyöni postin sain siitä turvan tunteen. Kuljin kauan katuja pitkin, kaulassani laukku nahkainen. Jaoin postia ihmisille, kulkeissain kävellen kohti Bulevardin. Meni työhön monta vuotta, taisi tulla täyteen vuotta kahdeksantoista. Siirryin töihin päätalolle postin, pääsin työhön kastiin arvostettuun. Olin vahtimestarina aulassa AA:n, meni siinä vuotta monta. Muistoihini ei jäänyt aikaa tuota. Alkoi alkeet ay-liikkeen, tuli minusta luottamusmies pää ja lisäksi valtuutettu työsuojelun. Muuttui hommat organisaatiossa, elettiin vuotta yhdeksänneljä. Oli voitokkaat vaalit työsuojelun, sain pestin valtuutetuksi jakelussa pääkaupunkiseudun. Sain valtuuteni myöskin tehdä työtä, Hyväksi Pasilan kirjepostin. Sain tehdä töitä hyväksi heidän, kului vuosia kymmenkunta. Tuli vuosi 00 hiljennyt ei vielä polla, menin töihin postiin kirje. Voi pyhä jysäys kun on työsi yksinäistä. Olin yleensä työssä yksin, ei ollut puheita pitkin iltaa. Olin ahkera työssä arjen, annoin työni hyväksi talon. Osasin olla työssä yksin, puursin paikallani illat pitkät. En halunnut itselleni vapauksia antaa, laitoin lähetykset lokeroon hyllyn. Päättyneet on päivät työni, sai posti multa vuotta monta. Tulee kuluneeksi yhdeksäs helmikuuta, vuosia kokonaista neljäkymmentäkaksi. Muistellen menneitä ANTTI KETOLA 6


Susanna Karvinen 54 5?/?2018 Maailman Kuvalehti KULTTUURI La 1.10 13.10. Taitelijat lähettivät teoksensa elektronisesti Ljubljanaan, missä ne printattiin. Maailmaa reilut kaksi vuotta kiertänyt Tolerance -näyttely saapuu Caisan uusiin tiloihin leipätehtaan sisäpihalle Kaikukadulla. Tolerance käsittelee tämän päivän rajoja sulkevaa politiikkaa ja siirtolaisuuteen liittyvää keskustelua humaanista näkökulmasta. 12.–30.11. Malmitalo ssa klo 11-17, Helsinki KOKO PERHEELL E Koko viikko työpajoja, esityksiä, näyttelyitä ja muuta hauskaa koko perheelle. Nyt Caisassa nähtävään kokonaisuuteen on lukuisan kansainvälisen taiteilijan lisäksi kutsuttu mukaan suomalainen graafinen muotoilija ja julistetaiteilija Pekka Loiri . Julisteet ovat universaali kannanotto tasa-arvon, inhimillisyyden ja empatian puolesta. Näyttelyä tuottaa New Yorkissa asuva, bosnialaistaustainen kuvittaja ja muotoilija Mirco Ilíc . Iso Omenan kirjastossa klo 11-17, Espoo Su 7.10. kolibrifestivaali.org Produced by Partners: KULTTUURIKESKUS RY ninho www.ninho.ry #kolibrifestivaali #kulttuurikeskusninho Kolibrí on ainutlaatuinen koko perheen monikulttuurinen taidefestivaali.. Tule mukaan! Vapaa pääsy. YARA KONO näyttely | Galleria Kohtaamo, Espoo La 6.10. Teoskokonaisuus laajentuu gallerioista julkiseen tilaan, jossa se on näkyvä suurelle yleisölle. Tolerance -näyttelysarjoja on järjestetty vuodesta 2016 ympäri maailmaa muun muassa Dominikaanisessa Tasavallassa, Espanjassa, Etelä-Afrikassa ja Yhdysvalloissa. Ainoa lähtövaatimus oli kirjoittaa julisteisiin sana tolerance taiteilijoiden omalla äidinkielellä. Vapaa pääsy. Tolerance syntyi, kun Ilíc pyysi 24 maailmankuulua artistia tekemään julisteita Ljubljanassa esitettävään näyttelyyn. Julisteet ottavat kantaa suvaitsevaisuuden puolesta Helsinkiläiseen kulttuurikeskus Caisaan saadaan marraskuussa joukko kansainvälisten julistetaiteilijoiden teoksia. Julisteita on ollut esillä muun muassa Serbian kaduilla ja turkkilaisessa ostoskeskuksessa. M ILT O N G LA SE R Näyttely kulttuurikeskus Caisan uusissa tiloissa osoitteessa Kaikukatu 4 B, Helsinki. Ilíc tuli siten luoneeksi erittäin edullisen tuotantomuodon ja päätti jatkaa ideaa luomalla ympäri maailmaa kiertävän näyttelyn, joka elää sen mukaan, missä maassa se esitetään ja millaisten taiteilijoiden luokse se päätyy


Hänen seuraajakseen tuli nälänhädän ja kapinoiden keskellä kardinaali Antonio Zapata ja Filip III:n kuoleman jälkeen Antonio Álvarez de Toledo y Beaumont de Navarra ja Fernando Afán de Ribera, jotka joutuivat käsittelemään maakunnissa yhä laajemmalle levinnyttä ja syvälle juurtunutta rosvousta. Heitä seurasi Manuel de Acevedo y Zúñiga, joka rahoitti Barlettan, Ortonan, Baian ja Gaetan satamien linnoittamisen, ja hallitus sitoutui voimakkaasti armeijan ja laivaston taloudelliseen tukemiseen. Ramiro Núñez de Guzmánin hallinnon aikana valtion kassan köyhtyminen johti kuninkaallisten alueiden hallinnon siirtämiseen paronien hoveille ja feodaalivallan kasvuun.Kaarle II:n aikana muistetaan Fernando Fajardo y Álvarez de Toledon ja Francisco de Benavidesin sijaishallinnot, joiden politiikalla pyrittiin hillitsemään endeemisiä ongelmia, kuten rosvousta, klientelismia, inflaatiota ja elintarvikevarantojen niukkuutta.


Arvoisa puhemies! En aio ed. Laakkosen hyvistä yrityksistä huolimatta provosoitua minkäänlaiseen teologiseen tai uskonnolliseen väittelyyn täällä. Olen sanonut, että jokaisella on oikeus omaan vakaumukseensa, mutta nyt me olemme eduskunnassa ja me puhumme lainsäädäntötyöstä. Haluan lukea pienen sitaatin perhetoimikunnan mietinnöstä eduskunnan pöytäkirjaan keskustelun saattamiseksi mielestäni asialliselle pohjalle: ”Kun nainen ja mies haluavat perustaa perheen, yhteiskunta antaa heille mahdollisuuden solmia avioliiton. Oikeudellisesti avioliitto merkitsee sopimista siitä, että osapuolten suhteeseen sovelletaan avioliittolain säännöksiä. Niissä on ennakoitu myöhemmin mahdollisesti eteen tulevia ongelmia ja pyritty niiden oikeudenmukaiseen ratkaisuun. Samaa sukupuolta olevilla parikumppaneilla ei ole tätä mahdollisuutta. Koska homoseksuaaleilla on samanlainen tarve yhteiselämänsä sääntelyyn ja oikeussuojaan kuin heteroseksuaaleilla, voidaan havaita, että yhdenvertaisuus lain edessä ei ole toteutunut. Avioliitto on paitsi oikeudellinen myös sosiaalinen, eettinen ja uskonnollinen instituutio. Avioliiton oikeudellinen sääntely ei enää nykyisin pyri ylläpitämään tiettyjä eettisiä tai uskonnollisia katsomuksia, vaan sen tavoitteena on suhteen kestäessä syntyvien käytännöllisten kysymysten ratkaiseminen. Tämän vuoksi ei voida nähdä eettisiä tai uskonnollisia esteitä sille, että samaa sukupuolta olevien parisuhteita säännellään.” Tämä varmasti vastasi myös ed. Vesa Laukkasen kysymykseen, miksi tämä lakialoite on tehty. Hän yritti väittää, että hän ei saanut siitä selvää. Se lähtee siitä, että homoilla ja lesboilla eräissä tapauksissa on aivan samanlainen tarve kuin heteroillakin virallistaa suhteensa. Tämä yhteiskunnan tulisi heille sallia, aivan kuten monet puhujat ovat täällä todenneet. Jos me kunnioitamme ihmisoikeuksia, jos me pyrimme tasa-arvoon, jos me olemme sivistysvaltio, niin tämä mahdollisuus meidän tulisi homoille ja lesboille myös samalla tavoin sallia. Ei siis pidä paikkaansa ed. Laakkosen väite siitä, että tällä lakialoitteella jollakin tavalla homo- ja lesboparit saatettaisiin etuoikeutettuun tilaan. Asia on juuri päinvastoin. Heille annettaisiin samanlainen mahdollisuus kuin heteroillakin on. Arvoisa puhemies! Kun kuunteli täällä käytyä keskustelua, joltakin osin esitettiin toiveita ja näkemyksiä siitä, että lakialoite ei täällä etenisi. Näin voi tietysti olla. En tiedä, kuinka merkittävä sanansija kristillisillä hallituksessa on. RKP:n edustaja ja ainakin yksi keskustapuoluelainen on osallistunut tähän keskusteluun, ja näistä kahdesta ryhmästä olettaisin löytyvät halua viedä asiaa eteenpäin, näin ainakin toivon. Kokoomuslaisista ei yksikään käyttänyt puoltavaa puheenvuoroa salissa, mutta uskoisin, että kokoomusryhmästä saattaisi löytyä yksittäisiä henkilöitä, jotka voisivat asiaa edistää ja ajaa. Kun ed. Laakkonen myös totesi, että meidän ei tarvitse juosta muiden Pohjoismaiden perässä, niin en minäkään tarkoita, että kaikissa asioissa tarvitsee juosta Pohjoismaiden perässä. Mutta kun tätä keskustelua on käyty vuosikymmeniä muissa Pohjoismaissa, niin on tietysti hyvin outoa se, että meillä näistä asioista on vaiettu hyvin pitkään. Kuten ed. Ulla Anttila totesi, nimenomaan tämä eduskunta on uskaltautunut puhumaan myös seksuaalisuuteen liittyvistä asioista ja aroista asioista kuten perheväkivallasta, raiskauksista ja nyt myös homoista ja lesboista. Toivon, että se joukko, joka ed. Mäkelän mukaan oli liian suuri tämän asian käsittelyn yhteydessä, kasvaisi ja lisääntyisi täällä, joskin olen hänen kanssaan aivan samaa mieltä siitä, että myös muista tärkeistä asioista pitää puhua. Mutta en voi yhtyä siihen hänen näkemykseensä, että kun maassa on taloudellinen lama, niin tämän kaltaisille asioille ei riittäisi tilaa. Jos haluamme edistää ihmisten oikeuksia ja mahdollisuuksia, niin aina on tilaa näiden asioiden rinnakkaiselle hoitamiselle. En tiedä, mihin poissa olevat kansanedustajat ovat täältä rynnistäneet. Ehkä he ovat nyt yrittämässä saada tämän maan taloutta parempaan kuntoon, ja sille voi toivottaa tietysti menestystä, mutta ei se tee tätä asiaa yhtään sen vähämerkityksisemmäksi. Arvoisa puhemies! Vielä eräs sitaatti perhetoimikunnan mietinnöstä. Kun sanoin aikaisemmin, että perhetoimikunta on lähtenyt siitä, että lainsäädännössä eri perhemuotoja tulisi kohdella neutraalisti, niin siinä todetaan: ”Neutraalisuusperiaate on ollut pohjoismaisen perhettä koskevan oikeuspolitiikan peruspilareita 70-luvulta alkaen. Sillä tarkoitettiin alkujaan tavoitetta, jonka mukaan avioliitolta oli poistettava etuoikeutettu asema perhemuotojen joukossa. Oli pyrittävä eroon lainsäädännöstä, joka aiheutti tarpeetonta vaivaa ja rasitusta niille, jotka avioliittoa solmimatta hankkivat lapsia ja perustivat perheen. Avio- ja avoliiton sääntelyä koskevasta lähtökohdasta neutraalisuusperiaate on myöhemmin laajentunut käsittämään myös samaa sukupuolta olevien parisuhteet. Tanskassa ja Ruotsissa toteutettu homoseksuaalisten parisuhteiden sääntely perustuu ajatukseen, että kaikissa parisuhteissa syntyy käytännöllisiä kysymyksiä, jotka lainsäätäjän on ratkaistava mitään parisuhteen muotoa suosimatta tai syrjimättä.” Siitä tässä lakiesityksessä on myös kysymys, ettei syrjittäisi homoja ja lesboja. Olen aivan varma siitä — en muista kuka edustaja käytti tästä puheenvuoron — että vaikka tämä lakiesitys menisi lävitse ja homoille ja lesboille sallittaisiin parisuhteensa rekisteröinti, niin tässä yhteiskunnassa, tässä suomalaisessa yhteiskunnassa, joka edelleen on monelta osin hyvin ahdasmielinen, vaatisi silti tavatonta rohkeutta uskaltaa käyttää tätä mahdollisuutta ainakin, jos on uskominen moniin täällä puheenvuoron käyttäneisiin kansanedustajiin. Puhetta on ryhtynyt johtamaan ensimmäinen varapuhemies Paakkinen.


16 jatkuu edelliseltä aukeamalta aapurina r Me elämme tavallista arkipäivää, syömme samoja ruokia, vietämme samoja juhlapyhiä, rakastumme, vihastumme. Sen sijaan meillä joitakin vuosisatojen takaa periytyviä tapoja, joihin liittyviä sääntöjä ei valtaväestön ole välttämättä helppo ymmärtää. mahdollisuudet osallistua yhteiskunnan toimintaan. Myös romaniväen oma itsetunto on noussut ja motivaatio osallistua yhteiskuntaan sen maksavana jäsenenä on kasvanut. Ymmärretään, että omasta identiteetistä ja kulttuurista ei tarvitse luopua. Eroon myyteistä Malla Laiti on työssään kohdannut lukuisia valtaväestön ja romanien välille arjen kanssakäymisessä syntyneitä erimielisyyksiä. Laitin mukaan useimmiten on kyse tiedon puutteesta. Pelkästään romanikansalle ominainen kova äänenkäyttö koetaan helposti uhkaksi ja aggressiivisuudeksi. Romanien itsensä on myös usein vaikeuksia hallita yhteiskunnan käyttämää termistöä esimerkiksi viranomaisten kanssa asioidessaan. Romaneihin liitetty rikollisuus on sekin myytti. Meillä ei hyväksytä rikollisuutta, vaikka sitä esiintyy siinä missä valtaväestölläkin. Emme kuitenkaan hylkää rikoksentekijää. Myös romanisukujen välinen väistämisvelvollisuus eli velvollisuus asua eri paikkakunnalla välien katketessa koskettaa vain murto-osaa maamme :sta romaanista. Laiti tähdentää, ettei romanikulttuurissa itsessään ei ole kuitenkaan mitään outoa ja mystistä. Me elämme tavallista arkipäivää, syömme samoja ruokia, vietämme samoja juhlapyhiä, rakastumme, vihastumme. Sen sijaan meillä joitakin vuosisatojen takaa periytyviä tapoja, joihin liittyviä sääntöjä ei valtaväestön ole välttämättä helppo ymmärtää. Joustoa tarvitaan Tälläisia tapoja liittyy muun muassa vanhempien kunnioitukseen, puhtauteen ja häveliäisyyteen. Esimerkiksi vanhempia romaneja kunnioitetaan, ja heidän ollessaan paikalla pitää puhua kunnioittavasti ja intiimejä asioita välttäen. Kerrostalossa kaksi eri-ikäistä romaniperhettä ei voi asua samassa talossa tai rapussa niin, että vanhempi asuisi nuoremman romanin alapuolella. Eri kerroksissa ja samassa rapussa asuminen on kuitenkin mahdollista jos asunnot eivät ole suoraan päällekkäin. Näin ollen myös kaksikerroksiset rivitaloasunnot ovat poissuljettuja, koska perheen nuorimmat ei voisi käyttää yläkertaa lainkaan. Ristiriidoilta vältytään parhaiten, kun nämä asiat otetaan huomioon jo asuntoa haettaessa, Laiti muistuttaa. Suomen perustuslaki sisältää myös romaneille oikeuden omaan kieleen ja kulttuuriin. Toki se ei tarkoita oikeutta vaatia mitä tahansa. Tarvitaan joustoa puolin ja toisin. Espoonkruunulla on tässä asiassa hyvä maine, Laiti kiittelee. Pyykkituvan valtaajat? Puhtaus on toinen peruspilari. Romaniperheessä siivotaan päivittäin. Pöydälle ei nosteta lattialla ollutta laukkua saati istuta pöydän päälle, sillä muutoin pöytä tulee likaiseksi ja käyttökelvottomaksi. Naisen lapsivuodeaika asettaa sekin omat rajoitteensa. Synnyttänyt äiti ei asioi keittiössä vaan joku muu hoitaa keittiöaskareet lapsivuodeajan. Keittiössä ei muutenkaan käydä vähissä vaatteissa. Vasta pintaremontoitu keittiö on uudestaan puhdas likaantumisensa jälkeen. Harmaita hiuksia naapureille aiheuttaa usein pyykkituvan käyttö. Romanit eivät vastoin yleistä luuloa pese siellä koko sukunsa vaatteita vaan toiminto vie paljon aikaa ja vuoroja, sillä miesten, naisten ja lasten vaatteet pestään kaikki erikseen. Romaneille vie kauan aikaa saavuttaa muiden asukkaiden hyväksyntä. Siksi esimerkiksi asukastoimintaan osallistuminen on omiaan parantamaan tilannetta. Nykyään sitä myös tapahtuu jo aika paljon. Naapurina romani on lopulta hyvinkin yhteisöllinen ja avulias. Keitettyään liikaa keittoa, hän kutsuu mielellään naapuritkin syömään. Laiti kertoo, että tällä haavaa myös romanien koulutukseen satsataan paljon, jotta he saisivat ammatin ja myös työllistyisivät. Romaniasu ei sekään ole lopulta este työnteolle. Kouluissa opettajilta ja opintojen ohjaajalta ei vaadittaisi kuin hiukan tutustumista romaanilasten kulttuuriin, ja heitä olisi helpompi ymmärtää myös oppijoina. Usein vanhemmilla on tahtoa mutta ei kykyä auttaa käytännössä lastaan koulunkäynnissä. 16 asukasviesti


Nyt neljä vuotta myöhemmin on käynyt aivan päinvastoin. Vaalien aattona tänä vuonna oli Jaurès'in lehdessä puolueen julistus, jossa pannaan voimakkaasti painoa luokkataistelun kantaan, selitetään sosialismi ainoaksi vapautuksen keinoksi ja sosialistinen puolue ainoaksi todellisen vapauden edustajaksi. Se oli yhtymisen hedelmä. — Ja viime vaalien numerot kuvaavat suuremmoista edistystä vuoden 1902 tuloksiin verrattuina. V. 1902 sai puolue Pohjoisdepartementissa 68,828 ääntä, 1906 sitävastoin 105,715, siis lisäys on enemmän kuin 50 pros. Seinedepartementissa tuli 1902 yhtyneitten sosialististen järjestöjen osalle 77,039 ääntä, 1906 lähes 200,000. Useimpain yksityisten sosialististen ehdokkaitten saamat äänimäärät osottavat samoin suuremmoista lisääntymistä.


Joukkueessa pelaa paljon innokkaita nuoria pelaajia muutamien kokeneempien seurassa. 4,3 Trivoga SIJOITuS KAuDEN PuOLIVäLISSä ENSIMMäINEN Kevään irtoturnauksissa vahvoja näyttöjä antanut ryhmä jatkoi liigassa samalla vauhdilla. · 11 / 14 voittoa · voitto ed ka. 4,2 · häviö ed ka. Erityisesti ensimmäisellä kierroksella ainoastaan Cyclone pääsi nappaamaan Trivogasta voiton ja sekin hyvin pienellä erolla ja epäselvän tilanteen jälkeen. Ainoat tappiot tähän mennessä urholle ja Trivogalle. 5,0 · häviö ed ka. 4,7 paintti.fi | 37. Toisaalta kuten Ikaalisten kierros osoitti, ei tämän kullatun koneen tarvitse liikettä pelätä, kun vastustajan voi ampua pois kentältä muutenkin. Voittanut jo kolme ottelua täydellä +7 ja kaksi +6 pudotustilillä, tämä kertoo siitä miten vahvaa Turkulaisten peli tällä kaudella on. Dream Team SIJOITuS KAuDEN PuOLIVäLISSä TOINEN Suomen kokenein kokoonpano, jonka rutiini näkyy erityisesti siinä että pelaajia ei yksinkertaisesti onnistu vastustajat tiputtamaan. · 11 / 14 voittoa · voitto ed ka. Mutta vaikka mies ei Ikaalisissa ollutkaan ei joukkueen peli pahemmin yskinyt, joskin pientä pudotusta tuloksissa nähtiin. Vahva joukkue jonka voitonnälkä on suunnaton, mikäli vielä parhaat tähdet saadaan viimeisillä kierroksilla huippuvireessa kentälle, on mestaruus tarjolla Trivogalle. Elokuun pelit näyttävät mille puolelle Aurajokea pokaali Vaasasta matkaa. Piikkiössä ensimmäisellä kierroksella joukkueen peliä siivitti Jesse Liimataisen huikeat yksilösuoritukset. Kokemus tuo itseluottamusta ja vahva tahto voittaa pelejä, huonommillakin lähtökohdilla on tehty mestareita. Tämä kombinaatio on saatu hiottua parhaimpaansa ja se näkyy kentällä vauhdikkaana ja korkeatasoisena pelinä. Ainoa mitä vastustajat voivat vain toivoa on se että seuraavilla kierroksilla kenttien suojasijoittelu antaisi etua vähän liikkuvammalle pelille


16 Puolison menehtyessä Kruunaa meidät yhdeksi Isä Jukka Jauhiainen kertoo vaimonsa poismenosta. Lyhyen, tähän mennessä vain puolitoista vuotta kestäneen pappisurani aikana on minulle annettu mahdollisuus palvella Jumalaani ja lähimmäisiäni monenlaisissa tilanteissa, niin ilossa kuin surussakin. Olen kokenut, että meidän Herramme on tarkoituksella kouluttanut minua pappeuteensa ja samalla toimimaan hengellisenä isänä seurakuntalaisilleni sekä hyvinä että huonoina aikoina. Koulutukseni ihmisenä ja pappina on varmasti vielä kesken, eikä minulle vielä täysin ole selvinnyt edes sen tavoite ja tarkoitus. Oman perheeni piirissä olen pappina kokenut nyt kaksi kristillisen maanpäällisen elämän ääripäätä. Vain viikko papiksi vihkimiseni jälkeen minulle annettiin mahdollisuus kastaa pojantyttäreni Kristuksen kirkon jäseneksi ja samana päivänä toimittaa mirhavoitelun sakramentti ja kirkkoon liittäminen hänen vanhemmilleen ja isoveljelleen. Tätä kirjoittaessani on puolestaan kulunut hieman reilu viikko siitä, kun sain tehtäväkseni toimittaa hautauspalveluksen rakkaalle puolisolleni Anjalle ja siunata hänet haudan lepoon ja matkalle meidän Herramme ja Jumalamme luo. Tämän kirjoitukseni tarkoituksena on olla kiitoksena Jumalalle ja myös vaimolleni niistä yli 40 vuodesta, jotka saimme viettää yhdessä. Jäljellä ovat muistot ja ikävä Anja Jauhiainen Kuolema kohtasi meitä omaisia läheltä ja meidän mielessämme on hämmennyksen lisäksi surua ja kaipausta. Rakas ihminen, joka vielä äsken oli keskuudessamme, on poissa. Tuntuu siltä, että jäljellä ovat vain muistot ja ikävä. Annun kuolema ei tullut yllätyksenä, mutta meidän mielestämme kuitenkin aivan liian äkkiä. Kuoleman mahdollisuus pyritään useimmiten unohtamaan eikä siitä edes haluta puhua, siihen suhtaudutaan pelolla. Kuolema on kuitenkin totuus ja liittyy ihmisen elämään niin kuin syntymäkin. Kuolemassa kaikki maallinen menettää merkityksensä ja sen olemassaolo katoaa kuolevalta ihmiseltä. Mitään maallista ei voi ottaa täältä mukaan. Kaikki mitä meillä on, on vain lainassa Jumalalta, jopa se rakas ja läheinen ihminen, jonka olemme juuri menettäneet. Kymmenen kuukautta aikaa Meillä Annun kanssa oli noin kymmenen kuukautta aikaa valmistautua hänen tiedossa olleeseen poismenoonsa. Keskustelimme paljon tulevasta kuoleman lähestymisestä, itse kuoleman tapahtumasta ja tapahtumista kuoleman jälkeen. Nautimme myös yhdessä ehtoollista sairaalassa vielä joitakin päiviä ennen hänen kuolemaansa. Keskustelimme paljon 43 vuotta kestäneestä yhteisestä matkastamme ja keskustelimme tulevaisuudesta, jota emme vielä edes tunteneet. Annu kertoi toiveensa hänen hautajaisjärjestelyistään pieniäkin yksityiskohtia myöten. Hän ei olisi ollut Annu, ellei hän olisi myös ohjeistanut minua elämässäni ja toimissani sitten, kun häntä ei enää täällä olisi. Kaikkiin kysymyksiin, jotka häntä kuolemassa ja sen jälkeisessä elämässä askarruttivat, en valitettavasti pystynyt edes pappina antamaan vastausta. Mikään asia ei kuitenkaan jäänyt meiltä kesken. Ei jäänyt myöskään mitään, mitä ei ehditty pyytää tai antaa anteeksi. Sain olla myös hänen vieressään lähdön hetkellä. Vaikka luopuminen tuntui ja tuntuu vaikealta, tiedän, ettei eromme ole lopullinen. Uskon, että myös Annu lähtiessään tiesi tämän. Yhdessä myös iäisyydessä Jumalan toiminta ja tarkoitus on meille ihmisille monesti täysin käsityskykymme yläpuolella. Meidän on vain luotettava siihen, mitä Kristus on meille opettanut. Jumala pystyy ihmisen syntymässä yhdistämään aineettoman aineelliseen ja kuolemassa taas erottamaan ne toisistaan. Ylösnousemuksessa tämä yhdistyminen taas tapahtuu uudestaan. Jumala toteuttaa tarkoitustaan ja suunnitelmaansa sakramenteissaan. Avioliiton sakramentissa Jumala kruunasi meidät yhdeksi. Hänen tarkoituksenaan ei ole erottaa meitä lopullisesti kuolemassakaan. Annun sielu on nyt palannut Jumalan luo, sinne minne minunkin sieluni on omassa kuolemassani menevä. Suru ja ikävä, jota nyt tunnen, auttaa minua luopumaan ja auttaa minua muistamaan. Pyydän rukouksissani, joita kannan Annun ja itseni puolesta, että saisimme olla yhtä myös iäisyydessä. Isä Jukka Jauhiainen Haminan seurakunta 16


13 13/41 Koulukatu 13, Citykortteli, asemakaavamuutos ja tonttijako Kaava-alueen viereinen Lappeen kirkko on maakuntakaavassa osoitettu valtakunnallisesti merkittävänä kulttuurihistoriallisena ympäristönä (ma/kv). Parhaillaan ollaan laatimassa Etelä-Karjalan 1. vaihemaakuntakaavaa, jossa tarkastellaan erityisesti kaupan, matkailun, elinkeinojen ja liikenteen tarvitsemia aluevarauksia. Kaavaluonnos on ollut nähtävillä välisen ajan. Kaavaehdotus on tarkoitus saada nähtäville syys- lokakuussa 2013 ja vahvistamiskäsittelyyn mahdollisesti vuoden 2014 alkupuolella. Vaihemaakuntakaavaluonnoksessa suunnittelualue on osoitettu keskustatoimintojen alueena (C). Yleiskaava Suunnittelualueella on voimassa Keskustaajaman yleiskaava, joka on hyväksytty kaupunginvaltuustossa ja yleiskaavan tarkistukset ja Yleiskaavassa suunnittelualue on osoitettu keskustatoimintojen alueena (C). Alue varataan toimisto-, myymälä- ja palvelutiloille, keskusta-alueelle soveltuville teollisuustiloille ja asunnoille. Suunnittelualueelle laadittu Ydinkeskustan osayleiskaava 2020 on hyväksytty kaupunginvaltuustossa Kaava on laadittu oikeusvaikutuksettomana (MRL 45 ). Ydinkeskustan yleiskaavassa suunnittelualue on osoitettu keskustatoimintojen alueena (C). Alue varataan Lappeenrannan kaupunkiseutua palveleville keskustatoiminnoille, kuten kaupalle, julkisille ja yksityisille palveluille ja hallinnolle, keskustaan soveltuvalle asumiselle ja ympäristöhäiriöitä aiheuttamattomille työpaikkatoiminnoille. Ydinkeskustan osayleiskaavassa Citykortteli on osoitettu viisikerroksisena. Kaavaselostuksen mukaan tehokkuusluvusta voidaan perustellusti poiketa, jos suunnitelmalla voidaan osoittaa, että pihatilat, pysäköinti ja kaupunkikuvalliset asiat voidaan ratkaista ympäristön kannalta hyvin. Rakennusoikeus on ilmoitettu tehokkuuslukuna, joka Citykortteliin on merkitty e=2,0. Citykorttelin alue on yleiskaavassa merkitty alueeksi, missä keskustatoimintojen alueen kaupunkikuvan eheyttämistarve /alueen tiivistämistarve (sininen katkoviiva). Kaavamuutosalueen vieressä sijaitseva Tapanaisen talo on kaavassa osoitettu rakennuksena, jonka suojelu tulee selvittää asemakaavoituksen yhteydessä. Lisäksi kortteliin on osoitettu yleinen tai yksityinen pysäköintilaitos (LPY) sekä merkintä Puhdistettava/kunnostettava maa-alue. Alueen maaperän pilaantuneisuus on tutkittava asemakaavoituksen yhteydessä ja kunnostettava ennen rakentamiseen ryhtymistä. Kohde merkintä perustuu SAMASE-kartoitukseen. Oleksi on kaavassa osoitettu kävelykatuna kehitettävänä alueena ja Valtakatu kävelypainotteisena katuna kehitettävänä alueena. Marian aukio on osoitettu merkinnällä katuaukio /tori. Lisäksi kaavassa on esitetty kevyen liikenteen reittejä (palloviiva).


60 KAAVASELOSTUS 60 / Välke- ja varjostusvaikutukset Tuulivoimalat voivat aiheuttaa varjostusvaikutusta lähiympäristöönsä, kunn auringon säteet suun- ole- tautuvat tuulivoimalaitoksen roottorin lapojen takaa tiettyyn katselupisteeseen. Toiminnassa va tuulivoimalaitos aiheuttaa tällöin ns. vilkkuvaa varjostusilmi ötä (välke). Vilkkuvaa varjoa on tutkittu; eräille herkille henkilöille se onn häiritsevä, toisia henkilöitä se ei häiritse. Mahdollinen häiritsevyys riippuu myös siitä, asutaanko tai oleillaanko kohteessa (katsevakituinen lupisteessä) aamulla, päivällä ja illalla, jolloin ilmiötä voi esiintyä tai onko kyseessä asunto tai loma-asunto, toimitila tai tehdasalue. Ilmiö on säästä riippuvainen; sitä ei esiinny kun aurinko on pilvessä tai kun tuulivoimalaitos ei ole käynnissä. Pisimmälle varjo ulottuu,, kun aurin- ko on matalalla (aamulla, illalla). Päivällä varjot jäävät lyhyiksi pysyen tuulipuistoalueen sisällä. Tuulivoimaloiden merkitseminen lentoestevaloilla voi myös aiheuttaa häiritsevää valon ja varjon vilkkumista, mikä koskee lähinnä yli 150 metrin tuulivoimaloillee vaadittaviaa suuritehoisia valkoisia valoja. Kannuksen Kuuronkallion välkemallinnuskartat on esitetty kaavaselostuksen liitteenä Arviointimenetelmät Hankkeen välkevaikutusten arviointi perustuu wpd Finland Välkemallinnukset eri tilanteilla on esitetty liitteessä 9. Oy:n tekemiin välkemallinnuksiin. Mallinnus on tehty EMD WindPro -ohjelman Shadow -moduulilla. Välkemallinnus on tehty sekä ns. pahin tilanne (Worst Case) että todellinen tilanne (Real Case) tilanteista. Lisäksi on tehty (Real case +), jossa välkemallinnukseen on lisätty metsämaski, joka vähentää välkkeen näkymis- vaihtelee tä häiriintyvässä kohteessa (aineistonaa käytetty Logica Forestt mask, puuston korkeus m). Worst Case -laskenta tuottaa astronomisen maksimivälkkeen, koska laskennassa au- oletetaan käyvän jatkuvastii sekä laskentapisteestä katsottuna roottori on kokoajan kohtisuorassa auringonsäteiden tulosuuntaan nähden. Real Case -tulos saadaan, kun Worst Case -tuloksiin teh- ringon oletetaan paistavan koko ajan, kun aurinko on horisontin yläpuolella ja tuulivoimaloiden dään vähennykset auringonpaistetietoihin ja käyttötuntitietoihin (tuulensuuntasektoreittain) pe- rustuen. Mallinnuksessa käytetty maastomalli luotiin Maanmittauslaitoksen maastotietokannan kartta- laitoksen aineistosta. Real Case -laskennassa auringonpaisteisuustietoina käytettiinn Ilmatieteen Oulun Oulunsalon keskiarvoisia tietoja ilmastolliselta vertailukaudelta (taulukko 9). Taulukko 9. Real Case -laskennassa käytetyt kuukausittaiset keskimääräiset auringonpaisteisuustunnit. Tam Hel Maa Huh Tou Kes Hei Elo Syy Lok Marr Jou 0,777 2,46 4,42 6,93 8,81 9,87 9,13 6,84 4,43 2,23 0,93 0,26 Tuulivoimaloiden toiminnallinen aika perustuu WindPro -ohjelman Meteo objektin tietoihin (perus- ja tuu Tuuliatlaksen tietoihin),, joka kuvaaa paikalliset tuuliolosuhte eet eli vuotuiset tuulennopeuden -suunnan jakautuneisuuden. Tuulivoimalat on mallinnettu toimimaan meteo -objektin tietojen perusteella yhteensä 98 % vuoden tunneista (taulukko 10). Taulukko 10. Real Case -laskennassa käytetty vuotuinen toiminnallinen aika tuulensuuntasektoreittain. N NNE ENE E ESE SSE S SSW WSW W WNW NNW Sum Laskentakorkeutena käytettiin 1,5 metriä maanpinnasta ja laskentaverkossa pisteiden väli oli 25 metriä.


12 S a r j a s s a k ä s i t e l l ä ä n a j a n k o h t a i s i a p u h e e n a i h e i t a Ajan ilmiö Aamupostin toimituksessa Matti Marjamäelle tuli puhelu kesken kaiken. Pentti Halenius ja Elise Saarikko asettuivat sen vuoksi hänen työpöytänsä tuntumaan yhteistä kuvaa varten. Aamupostin toimittajat pohtivat: Mikä on median valta ja rooli? Aamupostin toimittajat Pentti Halenius, Matti Marjamäki ja Elise Saarikko pohtivat kiireidensä keskellä omaa ja median suhdetta seurakuntaan. He kaikki arvostavat seurakunnan tekemää päiväkerho- ja diakoniatyötä. Nurmijärven seurakuntaan kuuluva Pentti Halenius käy kirkossa vain silloin tällöin, mihin hänellä on perustelunsa. Vierastan tätä uudistettua jumalapalveluskaavaa. Erityisesti rauhan tervehdys on keinotekoinen temppu, joka on laitettu sinne väliin. Satunnainen kirkossa kävijä tuntee sen vuoksi olonsa kiusaantuneeksi. Luther piti ankarat puheet ristin kantamista vastaan. Haluaisin säilyttää perinteisen karun ja MTV3:n 45 minuuttia -ohjelman vastaava tuottaja Jussi Eronen, 35, aloitti toimittajanuransa Kotimaa-lehden kesätoimittajana vuonna Hyvällä tutkivalla journalismilla on hänen mielestään maailmaa parantava vaikutus. Huono journalismi voi taas pilata yksittäisten ihmisten maineen ja elämän. Vastuu on kova. Medialla on valtaa päättää puheenaiheista. Syksyllä kerroimme 45 minuuttia -ohjelmassa sairaanhoitopiirien vaarallisista potilasasiakirjaohjelmista, minkä jälkeen asiaan puututtiin. Raportoimme teurashevosten julmasta kohtelusta. Se nostatti kansanliikkeen teuraseläinten puolesta. Kun uutisoimme homepäiväkotien ongelmista, pian ministeriö perusti kansallisen hometyöryhmän. Uutisoidessaan kirkosta media tarttuu ristiriitoihin ja epäkohtiin samoin kuin kertoessaan politiikasta tai talouselämästä. Ihmisten uutisnälkä menee niin, että mies puri koiraa kiinnostaa enemmän kuin mies ulkoilutti koiraa. Kirkon ja seurakuntien olisi kerrottava sanomansa selkeästi onnistumisia esillä pitäen. Erityisesti olisi muistettava nettisukupolven reaaliaikaiset vaatimukset, koska verkko on sekä kirkon että median tulevaisuuden kenttä. Suomen mediakentällä, paikallislehdet mukaan lukien, saa 12 rauhallisen jumalanpalveluksen. Matti Marjamäki on myös Nurmijärveltä ja mainitsee olevansa kolmannen polven pakana, joka ei kuulu kirkkoon. Seurakunnan palveluja perheessä käytettiin niin, että lapset olivat kouluikäisinä päiväkerhossa. Kaikkien toimittajien mielestä lehti tekee seurakunnasta juttuja samoin kuin muistakin yhteisöistä tai yrityksistä. Elise Saarikon mukaan Aamuposti pyrkii kertomaan seurakunnan asioista asiallisesti eikä iltapäivälehtien tavoin lööppejä tehtaillen. Itse olen tyytyväinen, että saan tehdä asiallisia juttuja, jotka palvelevat seurakuntalaisia. Haluaisin kirjoittaa siitä, mitä seurakunta antaa rippikoulunsa käyneille nuorille, jotka eivät ole perustaneet vielä perhettä. Televisio panee toimimaan Toinen kiinnostava aihe on kirkon yhteiskuntavastuu. Media vaikuttaa ihmisiin Pentti Haleniuksen perusasenne seurakuntaa kohtaan on myönteinen. Toimittaja neuvoo, että seurakunnan pitäisi lopettaa itsensä häpeäminen. Sen olisi tuotava reippaasti esiin omaa asiaansa. Jesajan kirjan 1. ja 2. luvuissa on merkittäviä kannanottoja turhaa hurskaudenharjoitusta vastaan ja oikean kuuliaisuuden vaatimista. Niitä seurakunnan pitäisi pitää esillä. Seurakunnalla on Raamattu käsikirjana. kirkko perustyötään hyvin esille. Ruohonjuuritasolla uutisoidaan ihmisiä koskettavista kirkon palveluista, vaikka valtakunnallisissa lehdissä pinnalle nousisivatkin kirkolliset kiistat kuten kysymys suhtautumisesta Nokia Missioon. Kriisiaikoina kirkon merkitys uutisoinnissa korostuu, mikä on nähty niin tsunamissa, Jokelan murhenäytelmässä kuin Espanjan bussiturmassakin. Kirkon työntekijöiden näkyvä rooli näissä Suomea järkyttäneissä tapahtumissa on sekä auttanut uhrien omaisia että vahvistanut kirkon julkista kuvaa. Jussi Erosella on kokemus, että seurakuntien laajat toimintamuodot jäävät tavalliselta seurakuntalaiselta hahmottamatta. Hän uskoo median välittämään kuvaan diakoniatyöstä yhteiskunnan turva-aukkojen paikkaajana. Päiväkerhoja pidän erittäin korkealaatuisina, perheeni on tässä kohdassa kirkon palvelujen suurasiakas. Lapsille ne ovat viikon kohokohtia, ja niillä on tässä maassa iso kasvatuksellinen merkitys. Jussi Erosen tuottamista ohjelmista voi lukea internetistä: Oikeudenmukaisuuden näkökulmaa tuli hänen mielestään korostaa, koska uskon näkökulma on seurakunnassa kiistanalainen, kaikkihan eivät usko. Millainen on sitten median valta? Media edustaa Elise Saarikon mielestä myönteistä valtaa silloin, kun se pystyy nostamaan keskusteluun vaikeita asioita. Julkkisjutut eivät ole sellaisia, mutta lastensuojelu- ja kouluasiat ovat tärkeitä, samoin vanhusten asemaa koskevat jutut. Niissä media voisi näyttää valtansa ja tehdä lööppejä. Pentti Haleniuksen mielestä on toivottavaa, että media on jakamassa valtaa. Tilanne, jossa media ei ole jakamassa valtaa, on hirvittävä. Esimerkiksi Venäjällä medialla ei ole riippumatonta osaa vallasta. Matti Marjamäki sanoo, että paikallislehdellä on tiivis side seurakuntaan ja kuntalaisiin, mistä on esimerkkinä Aamupostissa julkaistava hartauskirjoituspalsta. Hän myöntää, että lehden toimittajat vaikuttavat juttujensa kautta ihmisten mielipiteisiin, puheenaiheisiin ja kenties äänestämiseenkin. Mutta vaikuttamisen määrää on vaikea sanoa. Jos onnistumme pudottamaan laittomasti toimineen poliitikon jalustalta tai saamme jonkin tuotteen syystä boikottiin, niin silloin median vallankäyttö on perusteltua. Toimittajan ja papin työssä hän on huomannut erään yhtäläisyyden. Isäni Jussi, joka kuoli yhdeksän vuotta sitten, ei kuulunut myöskään kirkkoon. Hänet siunasi Tampereen Hervannan seurakunnan pastori Leino, joka kyseli äidiltäni ja minulta isäni elämästä. Hän veti meidän molempien tarinat yhteen ja piti muistotilaisuudessa hyvän puheen, samalla tavalla kuin toimittaja onnistuessaan tekee jutun lehteen.