6 Mitä Aspergerin oireyhtymä tarkoittaa? Aspergerin oireyhtymä on autismin kirjoon kuuluva neurobiologinen keskushermoston kehityshäiriö, joka aiheuttaa vaihtelevia toiminnan esteitä. Aspergerin oireyhtymässä on kyse tietyistä piirteistä koostuvasta käyttäytymiskuvasta, joka on monimuotoinen ja omaleimainen. Miten Aspergerin oireyhtymän piirteet näkyvät arjessa? Yleisesti ottaen lapsilla ja nuorilla, joilla on Aspergerin oireyhtymä, ilmenee vaikeuksia erityisesti kolmella alueella: - Sosiaalinen kommunikaatio: Asperger-lapsi tai -nuori ymmärtää usein asioiden merkityksiä eri tavalla. Lisäksi kasvojen ja ilmeiden tulkinta sekä tunnistaminen saattaa olla vaikeaa. - Sosiaalinen käsityskyky: Asperger-lapsi tai -nuori ei välttämättä ymmärrä kaikkia sosiaalisia sääntöjä ja siksi sanoo tai tekee tilanteeseen sopimattomia asioita. - Mielikuvitus: Asperger-lapselle tai -nuorelle voi olla vaikeaa kuvitella asioita, jotka eivät ole todellisia. Asperger-lapsella tai -nuorella saattaa olla myös pakottava tarve juttua rutiineihin tai harrastuksiin, esimerkiksi hänellä voi olla jokin tietty asia, josta hän on todella kiinnostunut ja josta voisi puhua koko ajan. Lisäksi hänellä voi olla kömpelyyttä ja erilainen, monotoninen puhetyyli. 1.3 Dysfasia kielen kehityksen erityisvaikeus Mitä dysfasia tarkoittaa? Dysfasia -termin rinnalla käytetään muun muassa nimityksiä kielen kehityksen erityisvaikeus, puheen ja kielen kehityksen häiriö ja erityinen kielihäiriö. Dysfasia ilmenee erityisesti puheen tuottamisen ja / tai ymmärtämisen vaikeutena. Miten dysfasia ilmenee arjessa? Dysfaattisen lapsen tai nuoren kielen kehitys voi olla viivästynyt ja/tai poikkeavaa. Lapsella tai nuorella voi olla puheen ymmärtämisvaikeuksia esimerkiksi: - vaikeus keskittyä kuuntelemaan erityisesti hälyisissä ympäristöissä - vaikeus toimia kuulemiensa tai lukemiensa ohjeiden mukaan - vaikeus seurata nopeaa keskustelua Ymmärtämisvaikeudet tulevat esille etenkin uusissa tilanteissa ja outojen ihmisten seurassa. 6


4 ajankohtaista Kuvat: Veikko Somerpuro YLISOSIAALINEUVOKSEN ARVONIMI Tasavallan presidentti Tarja Halonen luovutti ylisosiaalineuvos-arvonimeä koskevan avoimen kirjeen Aulikki Kananojalle 16. helmikuuta Helsingin Säätytalolla. Uuden arvonimen perustamisella korostetaan ja kunnioitetaan sosiaalityön ja laajemminkin sosiaalialan merkitystä muutosta tukevana voimana niin vaikeuksissa olevien ihmisten elämässä kuin yhteisöjen ja koko yhteiskunnan kehittämisessä. Kukin katsoo omien lasiensa läpi tätä maailmaa: lääkäri lääketieteen, opettaja oppimisen tai juristi lain ja oikeuden kautta. Kaikki ovat hyödyllisiä taitoja, Halonen totesi. Sosiaalialan tehtävänä on muistuttaa meitä siitä, että ihmisoikeudet eivät rajoitu poliittisiin kansalaisoikeuksiin, vaan niihin kuuluvat myös sosiaaliset, taloudelliset ja kulttuurilliset oikeudet. Siitä muodostuu pohjoismainen hyvinvointiyhteiskunnan rakenne. Halosen mukaan eriarvoisuuden kasvu ihmisten kesken on suuressa ristiriidassa yhteiskuntamme perusarvojen, tasa-arvon ja solidaarisuuden kanssa, ja se vaarantaa myös yhteiskunnan toimivuuden. Tasavallan presidentti perusti ylisosiaalineuvoksen arvonimen 27. tammikuuta ja myönsi sen yhteiskuntatieteiden maisteri Aulikki Kananojalle. Ylisosiaalineuvos vertautuu arkkiatriin, joka on korkein Suomessa lääkärille myönnettävä arvonimi. Ylisosiaalineuvos on sosiaalialan korkein arvonimi ja arvonannon osoitus. Se voi olla samanaikaisesti vain yhdellä henkilöllä. Halosen sanoin Aulikki Kananoja edustaa laajaalaista ja monipuolista sosiaalialan kokemusta sekä työtehtäviensä että luottamustoimiensa perusteella. Hän on kehittänyt merkittävästi sosiaalialaa muun muassa Helsingin kaupungin sosiaalijohtajana, soveltanut tutkimustietoa käytäntöön, osallistunut 4 sosiaalitieto 3 I12 VAATIVA TEHTÄVÄ Tarja Halonen toivotti Aulikki Kananojalle rohkeutta ja menestystä ylisosiaalineuvoksen vaativassa tehtävässä 16. helmikuuta Säätytalossa pidetyssä arvonimen luovutustilaisuudessa. ARVOSTUSTA KOKO ALALLE Tarja Halonen toivoo ylisosiaalineuvoksen arvonimen tekevän näkyväksi sosiaalialan tärkeyttä. Te alan ammattilaiset autatte yksittäisiä ihmisiä ja perheitä, mutta lisäksi te autatte meitä luomaan paremmat yhteiskuntarakenteet, jotta tästä maailmasta tulisi parempi paikka elää meille kaikille. aktiivisesti alan kotimaiseen ja kansainväliseen keskusteluun ja toiminut myös sosiaalityön opettajana. Evästäessään Kananojaa ylisosiaalineuvoksen tehtävään Halonen toivoi, että ylisosiaalineuvos ottaa aktiivisen, rohkean yhteiskunnallisen keskustelijan ja vaikuttajan roolin ja edistää siten sosiaalista oikeudenmukaisuutta suomalaisessa yhteiskunnassa. Haluan ylisosiaalineuvoksen arvonimen perustamisen kautta viestiä vahvasti myös sitä, että ihmisten elämän ja arjen selviytymisen kannalta sosiaali- ja terveydenhuolto muodostavat toisiinsa tiiviisti liittyvän ja toisistaan riippuvaisen kokonaisuuden. Parhaimmillaan ylisosiaalineuvos ja arkkiatri voivat yhdessä olla rakentamassa siltaa ja hyvää yhteyttä sosiaali- ja terveydenhuollon välille niin, että niiden kulttuuriset erot ja eri ammattiryhmien intressit ylittyvät. Aulikki Kananoja nosti myös puheessaan esille yhteistyön merkityksen. Sosiaalisten tavoitteiden toteuttaminen ei ole vain sosiaalialan tehtävä vaan hallinnonalat ja ammatilliset reviirit ylittävä eri instituutioiden yhteinen tehtävä. Ongelmaksi on muodostunut jäykästi sektoroitunut kokonaisuus, joka vaikeuttaa monin tavoin huono-osaisten ihmisten mahdollisuutta saada apua kokonaistilanteeseensa. Kananoja näkee, että uudella arvonimi-instituutiolla on valtakirja toimia eettisten näkökohtien esillä pitäjänä ja ammatillisen moraalin tukena erityisesti silloin, kun yhteiskunnalliset ja taloudelliset paineet uhkaavat oikeudenmukaisuutta, kasvattavat työn jännitteitä ja siten kärjistävät eettistä kuormitusta. Sosiaalityön yhteiskunnallinen paikka ihmisten tarpeiden ja yhteiskunnan vastausten risteyskohdassa tuo työhön väistämättä jännitteitä. Mitä niukemmat ovat yhteiskunnan voimavarat, sitä suuremmat paineet kohdistuvat sosiaalialan työn ja käytäntöjen eettisyyteen. Yksittäisten sosiaalialan työntekijöiden ei tulisi joutua vastuuseen niistä priorisoinneista, joita talouden asettamien rajojen vuoksi joudutaan tekemään, Kananoja totesi. Uutta arvonimeä ja Aulikki Kananojaa sen saajaksi esittivät Huoltaja-säätiö, Sosiaali- ja terveysturvan keskusliitto ja Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia. Sosiaali- ja terveysturvan keskusliiton toiminta lakkasi viime vuoden lopussa ja jatkuu vuoden alussa toimintansa aloittaneessa SOSTE Suomen sosiaali- ja terveys ry:ssä. Arvonimiesityksen suosittelijoina toimivat Helsingin yliopiston, Suomen Kuntaliiton, Lastensuojelun Keskusliiton, sosiaali- ja terveysministeriön sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen edustajat. Lea Suoninen-Erhiö


12 12 YRITTÄJÄ-LEHTI Luotettavaa palvelua yrittäjän parhaaksi koko yrityksen elinkaaren ajan. Kun tarvitset neuvoja tai apua, ota yhteyttä niin voidaan sopia tapaaminen. Petri Jylhä kehittämisjohtaja p Sari Torppa yritysneuvoja p Sähköposti: Mikko Hänninen yritysneuvoja p Maksuaikoihin liittyviä järjestelyjä tehdään päivittäin, sanoi Finnveran Vaasan aluekonttorin apulaisaluejohtaja Tom Siegfrids. Tervetuloa hotelliimme meren rannalle! Syksyn pk-yritysbarometri osoittaa: Luottopolitiikka kiristynyt Tule tutustumaan Timantin saunallisiin merinäköalahuoneisiin! Matkailutie 150, Kalajoki. Puh. (08) Syyskuussa julkistetun pk-yritysbarometrin mukaan rahoituksen saatavuus ei ole kokonaisuutena vaikeutunut. Kuitenkin yli 40 prosenttia barometriin vastanneista rahoitusta ottaneista suomalaisyrityksistä katsoo, että rahoittajien luottopolitiikka on kiristynyt ja rahoitusmarkkinoiden tilanne heijastunut rahoitusehtoihin joko erittäin paljon tai melko paljon. Vakuusvaatimusten kiristymisen ja lainamarginaalin nousun lisäksi rahoitusta hakevilta yrityksiltä vaaditaan nyt suurempaa omarahoitusosuutta. Lähes joka kolmas yritys toimialasta riippumatta mainitsi omarahoitusvaatimusten kiristyneen. - Keski-Pohjanmaan Yrittäjien toiminta-alueella 83 prosenttia vastanneista kertoi ottaneensa rahoitusta pankista. Finnverasta rahoitusta otti 16 prosenttia ja rahoitusyhtiöstä 13 prosenttia vastanneista. Sen sijaan vakuutusyhtiöt ja Tekes loistavat poissaolollaan, sillä niiden osuus oli nolla, avasi rahoitustilannetta Finnveran Vaasan aluekonttorin apulaisaluejohtaja Tom Siegfrids. Suuri osa rahoituksesta rakennusinvestointeihin Keski-Pohjanmaan Yrittäjien alueella ulkopuolista rahoitusta otettiin eniten rakennusinvestointeihin, joiden osuus rahoituskohteista oli 40 prosenttia. Valtakunnallisesti rahoitusinvestointeihin käytettiin vain 19 prosenttia ulkopuolisesta rahoituksesta. Käyttöpääomaksi eli esimerkiksi yrityksen kasvun vaatimaan lisäkäyttöpääomaan, kausirahoitukseen tai suhdanteista johtuvaan käyttöpääoman tarpeeseen ulkopuolisesta rahoituksesta käytettiin 35 prosenttia, kun koko maan vastaava luku oli 37 prosenttia. - Erityisesti kaupan alalla investoinnit ovat jäissä, investoinnit tapahtuvat tällä hetkellä erityisesti teollisuudessa. Maksuaikoihin liittyviä järjestelyjä tehdään paljon, päivittäin. Monilla yrityksillä suurin kehittämisen este on vakuuksien puute, joka menee rahoituksen saatavuudenkin edelle, Siegfrids jatkoi. Maksuvaikeuksia pk-yrityksistä on ollut koko maassa 20 prosentilla vastanneista, kun luku paikallisen yrittäjien aluejärjestön alueella oli 13 prosenttia. Lähes puolet yrityksistä kertoi joutuneensa hyväksymään, että niiden yritysasiakkaat tai yhteistyökumppanit maksavat laskunsa yli kuukauden maksuajalla. Yli 60 päivän maksuaikoja oli tullut eteen 35 prosentilla vastaajista sekä valtakunnallisesti että alueellisesti. Vienti ei ole vain suurten asia Muun muassa Finnvera on ilmaissut huolensa siitä, että edelleen harva rahoituksen ottamista suunnitteleva yritys ilmoittaa tarvitsevansa rahoitusta kansainvälistymiseen. Kansainvälisillä vientimarkkinoilla rahoitus on yksi tekijä, joilla tilauksista kilpaillaan. Pk-yritysten kansainvälistyminen näyttäisi olevan esimerkiksi Ruotsissa ja Tanskassa vireämpää kuin Suomessa. Finnvera onkin käynnistänyt Vientikaupan rahoitus-ohjelman, joka tarjoaa pk-yrityksille tietoa kansainvälistymiseen liittyvistä rahoitusmahdollisuuksista. - Olisi tärkeää, että meilläkin myös pienet yritykset saataisiin verkottumaan ja ymmärtämään, ettei vienti ole vain suurten asia, Keski-Pohjanmaan Yrittäjien toimitusjohtaja Mervi Järkkälä korosti. Yrittäjäjärjestön alueella 73 prosenttia vastaajista arvioi viennin arvon pysyvän ennallaan ja 16 prosenttia ennusti viennin laskevan. Keski-Pohjanmaan Yrittäjien alueella 45 prosenttia vastaajista sanoi yrityksensä kannattavuuden pysyvän ennallaan ja 29 prosenttia ennusti kannattavuuden paranevan. Vakavaraisuuden 55 prosenttia uskoi pysyvän nykyisellä tasollaan ja 29 prosenttia paranevan. Henkilökunnan määrän näkökulmasta suhdannenäkymät vaihtelevat suuresti myös maakunnassa. On yrityksiä, jotka rekrytoivat lisää työvoimaa ja yrityksiä, joissa on meneillään yt-menettely. Esimerkiksi turkisalalla turkisten hyvä hintakehitys näkyy työvoiman tarpeena. Saldoluku painui lopulta miinus yhteen, kun 74 prosenttia vastaajista ennusti henkilökunnan määrän pysyvän ennallaan, ja henkilökunnan määrän arveli sekä laskevan että nousevan 13 prosenttia yrityksistä. Koko maan saldoluku oli plus viisi, sillä 17 prosenttia vastaajista ennusti henkilökunnan määrän lisääntyvän ja vain 11 prosenttia uskoi, että työntekijämäärä laskee.


7 lehtien hulluutta Pyhimyksiä ja erotiikkaa Myös vuonna 2001 puhutti oikeusturva. Suomen Mielenterveysseura oli koonnut mielenterveyspotilaan oikeuksista selvityksen, joka julkaistiin vuoden ensimmäisessä numerossa sellaisenaan. Muuten kirjoituksista vastasivat lähes kokonaan helmiläiset itse. Satu Ranne, lehden kantavimpia voimia kautta aikojen, oli tiedotustoimikunnan puheenjohtaja ja kirjoitti kaksi pääkirjoitusta. Sonja Vialvan kirjaarvioissa akateemisuutta täydensi kokemusasiantuntijan herkkyys. Harvinaisia helmiä olivat Martti Mårten Långasin ruotsinkieliset kulttuuripakinat, joissa hän kertoi psyykkisesti sairaiden suojeluspyhimyksistä roomalaiskatolisessa kirkossa. Vaikka lehden ulkoasu oli mustavalkoinen, sisällöstä ei väriä puuttunut. Lukijalta-osastossa naiset purkivat avoimesti rakkauselämään liittyviä ristiriitojaan. Erään itsensä toteuttamista häiritsivät lääkkeet, toista vainosivat kieltävät ja toruvat äänet. Suhde toisen kuntoutujan kanssa oli ihanuutta ja kurjuutta. Nettideittailusta ja yökerhostakin jaettiin kokemuksia. Tällaista estottomuutta ei painetuissa jäsenlehdissä varmaan enää koskaan nähdä, aihepiirit ovat siirtyneet pysyvästi blogeihin ja sosiaaliseen mediaan. Psykiatristen palvelujen siirtyminen Hesperiasta Auroraan kirvoitti mielipiteitä niin kuntoutujilta kuin hoitajiltakin. Ehdottomana parannuksena pidettiin sitä, että Aurorassa oli yhden ja kahden hengen huoneita Tilastoa ja taloushallintoa Viisi vuotta sitten lehti oli jo monivärijulkaisu. Päätoimittaja oli Helmin johtokunnan puheenjohtaja Juhani Ojala ja toimitussihteeri Minna Jääskeläinen. Vuoden lopulla joukkoon liittyi tiedotussihteeri Arto Mansikkavuori. Lukija, joka toiveikkaana avasi Helmilehtensä lipuakseen taas Ninan, Elsukan, Kansallissairaan ja Metsätähden kanssa samalle aaltopituudelle, sai nyt tietää, että tyypillinen helmiläinen on Itäisessä Helsingissä asuva noin vuotias nainen, jolla on psykiatrinen diagnoosi. Kuten kymmenen vuotta aikaisemminkin työntekijät ja luottamushenkilöt olivat vuonna 2006 jäseniä näkyvämmin esillä. Vuosikerralle oli leimaa antavaa HELMI ry:n toimintojen, organisaation ja historian kuvailu graafisin keinoin ja tilastollisesti. Sisällön jyrkkää muutosta voidaan selittää kahdellakin tavalla. Internet oli tullut kaikille tutuksi, ja yksityisimmät tunteet purettiin sen kautta. Samaan aikaan praktinen klubitalo-ajattelu oli saanut jalansijaa yhteiskunnallisessa keskustelussa. Vuoden 2006 joka numerossa oli organisaatiokaavio, jossa Lehti ja tiedotus -laatikko tuli Pasilan jäsentalon kohdalla viimeisenä Keittiötoiminta -laatikon jälkeen. Samaan viittaa Helmin RAY:ltä vuonna 2006 saaman avustuksen jakautuminen. Kun päiväkeskus- ja työtoimintaan haettiin euroa, saatiin Tiedotus- ja koulutustoimintaan haettiin euroa, saatiin nolla euroa. Kuten tiedämme, se ei helmiläisten luovuutta hillinnyt. Taidolla ja huolella laaditut organisaation ja toimintojen kuvaukset oli ehkä alunperin tarkoitettu liitteiksi RAY:lle tehtäviin hakemuksiin. Joka tapauksessa niillä on pysyvää arvoa, ja niiden julkaiseminen erillisenä esitteenä voisi vieläkin olla paikallaan. Muutakin kuin tiukkaa järjestöasiaa lehteen toki mahtui. Vuonna 2006 lehden neljästä numerosta kolme oli teemanumeroita, teemat olivat liikunta, ravinto ja lemmikkieläimet. Uusi tuttavuus oli psykoterapeutti ja työnohjaaja Mervi Viljanen, joka kolumnissaan kirjoitti mm. riittämättömyydestä ja ainutkertaisuudesta esittämällä enemmänkin oivaltavia kysymyksiä kuin valmiita vastauksia. Olli Stålström arvioi lehden kolmosnumerossa Edward Shorterin Psykiatrian historia -teosta ja rinnasti epäröimättä siinä mainitun uuden kuntoutujaliikkeen Helmin toimintaan. Vuodesta 2006 helmiläisten talkoohenkeä on täydentänyt ammattilaisen ote. Lehden ulkoasu on jäntevöitynyt ja sen valikoituja artikkeleita on tallennettu nettiarkistoon, joka löytyy HELMI ry:n kotisivulta. Viimeksi kuluneiden kahden vuoden aikana ilmestyneet Helmi-lehdet ovat luettavissa myös PDF-näköiskappaleina. Merkkinä uudesta osaamisesta sekä lehden näkyvyyden ja arvostuksen kasvusta on myös sen jäsenyys kulttuuri ja mielipidelehtien liitossa, Kultti ry:ssä. Helmin nettisivuston Keskustelut-osiossa on oma alue Helmi-lehteä koskevaan mielipiteenvaihtoon. Tämän jutun otsikko on lainaus kyseisestä nettikeskustelusta. Teksti: Juhani Weijola Helmi 2/2011 7


41 40 Nuoret, pelit ja netti PLAYSTATION 3 Pleikan pelit ovat suunnattuja pääsääntöisesti eniten pelaavalle kohderyhmälle, eli nuorille aikuisille. Pelivalikoimasta löytyy paljon isoja pelejä ja paljon väkivaltaisia ja erittäin näyttäviä toimintapelejä. Luonnollisesti pelejä löytyy myös perheen pienimmille, mutta ei yhtä laajasti kuin esimerkiksi Wii:lle. Myös PlayStationilla pääsee Sonyn verkkokauppaan ostamaan pelejä konsolille. PlayStation 3:sta on kritisoitu kalliista hinnasta, joka johtuu osaksi pleikan BluRay asemasta. PLAYSTATION PORTABLE PlayStation Portable eli PSP on kädessä pidettävä pelikonsoli, jolla voi myös katsella elokuvia tai surffata verkossa langattoman verkkoyhteyden avulla. Pelejä PSP:lle löytyy laidasta laitaan ja konsolille on myös ohjelmia, joilla sen toimintoja voidaan muokata kattavasti. Konsoliin on saatavilla myös kamera, jolloin se muuttuu digikameraksi tai videokameraksi. NINTENDO DS Nintendo Dual Screen, eli DS on kaksinäyttöinen taitettava simpukan mallinen käsikonsoli. Toinen näytöistä on kosketusnäyttö, jolloin pelejä ja ohjelmia voidaan pelata koskettamalla näyttöä tai tarkemmalla kynällä. Laajan pelivalikoiman lisäksi DS:lle on saatavilla älypelejä ja Internetselain. Skotlannissa tehdyssä tutkimuksessa 20 minuuttia päivässä DS:n älypeliä pelanneet lapset paransivat huomattavasti tuloksiaan matematiikan kokeissa testiryhmään verrattuna. PELIPUHELIMET Yhä useammalla puhelimella, voi puhumisen ja tekstittelyn lisäksi pelata huomattavasti matopeliä monimutkaisempia netistä ladattuja pelejä.


11 J-Protect Security Solution 11 Viimeaikainen Internet verkon kapasiteetin kasvaminen sekä runkoverkossa että tavallisten Internet käyttäjien laajakaistaliittymien muodossa on lisännyt voimakkaasti Internet hyökkäyksiä ja varsinkin niiden tehollista vaikutusta. CERT Coordination Center on raportoinut hyökkäysten lisääntyneen yli 277 %, eli vuoden hyökkäyksestä vuoden hyökkäykseen. Valitettavasti tämä trendi jatkuu edelleen. Vuoden 2003 ensimmäisen neljänneksen aikana hyökkäyksiä oli jo kappaletta. Palvelunesto- (DOS) ja verkkopohjaiset hyökkäykset ovat perusteellisesti muuttaneet käyttäjädatan, sovellusten, työasemien, servereiden ja itse verkon aktiivilaitteiden suojausvaatimuksia. Juniper Networks J-Protect työkalupakki Juniper Networks J-Protect on ratkaisu, joka on suunniteltu ja kehitetty suojaamaan verkkoja, niiden laitteita, käyttäjien sovelluksia ja dataa juuri näiden viimeaikaisten verkkohyökkäysten vaatimalla suoritustasolla. Tällä tarkoitetaan sitä, että J- Protect ratkaisu on käytettävissä milloin tahansa, kaikissa kuormitustilanteissa ja kaikkialla verkossa ilman, että verkon ylläpitäjän tarvitsee olla huolissaan mahdollisista vaikutuksista suorituskykyyn. J-Protect koostuu reitittimen reitittimeen integroitavista rauta (ASIC) pohjaisista adaptereista, joilla erityiset liikenteen ja laitteiden suojaustoiminteet suoritetaan ilman, että reititin siitä itse kuormittuu lainkaan. Verkon toimintatapoja ja niiden aiheuttamia haasteita, joihin J-Pro- tect työkalupakilla on mahdollista puuttua: Anonymiteetti Verkkojen koko ja laajuus tarjoavat helposti anonymiteetin kenelle tahansa hyökkääjälle. Haasteena ja suurena vaikeutena onkin selvittää ja jäljittää kuka ja mikä taho mahdollisesti on hyökkäyksen tai tunkeutumisen takana. Hyökkääjä voi naamioitua helposti siten, että mahdollisesti useita satoja tai tuhansia verkon servereitä tai työasemia käytetään omistajan itse tietämättä varsinaisen hyökkäyksen tekemiseen. Tällä tavoin jäljittäminen on käytännössä mahdotonta, sillä varsinainen hyökkäysdata tulee verkon koneesta, joka on vain välttämätön välikappale. Kiinteä (laajakaista) verkkoyhteys joka taloudessa Viimeaikojen nopeasti levinnyt laajakaistaverkkotekniikka laajentaa hyökkääjien mahdollisuuksia. Aiemmin suurin osa kotitietokoneista oli mukana Internet-verkossa ainoastaan käyttäjän käyttäessä Internettiä modeemi- tai ISDN-yhteydellä. Nykyisin kiinteät ADSL- tai KaapeliTVmodeemiyhteydet muuttavat tämän seikan. Tässä piilee yksi suuri syy siihen miksi Internetin Cyber-hyökkäykset ovat kasvaneet viime aikoina dramaattisesti. Hyvin suuri osa yksittäisten Internet-käyttäjien kotitietoko- Juniper Networks J-Protect työkalupakki Private IP Communities Public User Community neista on täysin vailla suojausta, ilman palomuuria ja ilman uusimpia käyttöjärjestelmäpäivityksiä. Virusten on siis helppo levitä verkossa ja vaikkapa myöhempänä ajankohtana aktivoitua varsinaiseen hyökkäykseen. Verkon kiinteiden laitteiden omat palvelut Kaiken lisäksi verkon hyökkääjät ja tunkeutujat kohdistavat hyökkäyksiä myös verkon aktiivikomponentteihin, kuten kytkimiin ja reitittimiin. Tämä vaara koskee sekä yritys- että operaattoriverkkoja. On aivan vättämätöntä, että verkon ylläpitäjät suojaavat laitteet, jotka välittävät liikennettä. Vaikka verkon tietokoneet ja sovellukset olisivatkin suojassa, J-Protect Toolkit VPN NAT Monitor Rate limit Encrypt Account Firewall Filter niin niistä ei ole välttämättä mitään hyötyä jos itse verkko kärsii hyökkäyksestä. Verkon suojaaminen Verkon laitteiden ylläpitäjän kannalta verkkoa suojataan yleensä ottamalla palomuureja käyttöön. Tämä toki onkin tärkeätä ja välttämätöntä. Tämän lisäksi on tärkeätä myös pyrkiä suojaamaan itse palomuuria sekä niitä laitteita, jotka välittävät itse liikenteen. Tällä tarkoitetaan verkon reitittimiä ja kytkimiä. Verkon reitittimillä on luonnostaan kyky tunnistaa niiden läpi virtaama liikenne, mutta ainoastaan nykyaikaisilla kokonaan rautapohjaisilla reitittimillä on mahdollista seurata suuria liikennemääriä ilman, että laite itse kuormittuisi siitä liikaa. Markku Rantanen Juniper Finland The J-Protect Toolkit ominaisuudet Monitoring pakettien, liikenteen ja sovellusten monitorointi Hyökkäysliikenne ei aina valitettavasti ole samanlaista ja edes noudata tunnettua kaavaa. Tällöin verkon ylläpitäjällä pitäisi olla käytössään työkalu, jolla voi nopeasti nähdä mitä verkossa oikein tapahtuu. Tärkein asia on, etteivät laitteet ole ylikuormittuneet hyökkäyksen aikana. Se estää tehokkaasti kaiken monitoroinnin itse verkon aktiivilaitteilla. Sivukonttori A MPLS VPN Sivukonttori B Rautapohjainen palomuuri Juniper M-series router Integroitu ja tehokas palomuuri Internet/VPN-rajapinnassa Internet VPN CE Pääkonttori Filtering and Rate Limiting Liikenteen ja liikenteen nopeuden rajoittaminen Verkon ylläpitäjä voi määritellä pakettikohtaisia suodattimia liikenteelle, joka kulkee valittujen fyysisten porttien kautta. Pakettisuodatin vertaa läpikulkevan paketin otsikko ja datatietoja määrittelytietoihin ja kykenee tarvittaessa suorittamaan useanlaisia mekanismeja, joilla voidaan mm. estää ko. liikenne, kerätä logitietoa, tallettaa ko. paketti, asettaa laatuluokkia, valita vaihtoehtoinen reitti ja kontrolloida paketin nopeutta. Stateful Firewall tilallinen palomuuri Tyypillinen palomuurin asennus sisäverkon ja etäverkon välille on riski varsinkin niissä tilanteissa, joissa saman palomuurin ja saman fyysisen WAN-yhteyden kautta kulkee sekä Internet että liikenne muihin verkkoihin. Verkkohyökkäys voi helposti kuormittaa tämän WAN-linkin tai itse palomuurin. Silloin on tärkeätä, että itse palomuuri on integroituna reitittimeen. Tällöin verkon ylläpitäjällä on mahdollisuus kontrolloida sitä liikennettä, joka kulkee palomuurin kautta ja mikä liikenne poistetaan jo ennen palomuuria. IPSec ja IPSec/MPLS VPN J-Protect työkalupakkiin kuuluu myös IPSec-yhteyksien generointi ja terminointi, joka suoritetaan myöskin reitittimeen integroidussa raudassa, joko ASP, Adatpive Service PIC tai ES-PIC, Encryption Services PICillä. Verkon ylläpitäjä voi määritellä ns. sisäverkon yhteydet käyttämään IPSec + VPN tai IPSec + MPLS VPN yhteyksiä.


19 Savonlinna enemmän kuin lomakohde Savonlinnan ainutlaatuinen, tutkitusti maailman puhtain järviluonto ja kansainvälinen kulttuuritarjonta ovat tehneet Savonlinnan seudusta yhden Suomen vetovoimaisimmista matkailukohteista. Pietarin talousalueen tukemana alueesta on hyvää vauhtia kasvamassa innovatiivinen ympärivuotinen hyvinvointi- ja matkailukeskus. Matkailua kehitetään Savonlinnassa tiiviissä yhteistyössä yrittäjien, yrityspalvelujen ja Savonlinnan Seudun Matkailu Oy:n kesken. Tärkeimpiä kehittämisalueita ovat markkinointi ja myynti erityisesti sähköisissä kanavissa, tuotekehitys kansainvälisille markkinoille sekä panostukset matkakohdekehittämiseen esim. tapahtumien kehittämisen muodossa. Seudun panostukset matkailun kehittämiseen ja markkinointiin ovat vielä valitettavasti vertailutaulukoiden hännillä. Pitkäjänteiseen toimintaan tarvitaan laajaa sitoutumista, riittävästi resursseja sekä yhteinen tahtotila nähdä seudullinen satsaus kehittämiseen, näkyvyyteen ja kuuluvuuteen investointina, ei menoeränä. Työpaikkani Savonlinnan Seudun Matkailu Oy on seudun matkailuyritysten omistama ja arvostama toimija, jonka tehtävänä on kasvattaa Savonlinnan seudun matkailullista vetovoimaa. Tätä tarkoitusta edistääkseen yhtiö markkinoi ja myy seudun matkailupalveluja sekä tuottaa matkailuneuvonnan työkaluja. Yhtiömme palveluksessa on tällä hetkellä kolme vakituista työntekijää sekä kolme hankerahoitteista projektityöntekijää. Lisäksi kesäisin palkataan 3 4 kesätyöntekijää. Henkilökohtaisesti aloitin yhtiön (silloin Savonlinnan matkailupalvelu ry) palveluksessa vuonna 1995 opiskeluun liittyvän työharjoittelun merkeissä. Kesätyön ja siitä jatkuneiden vuorotteluvapaiden ja virkavapaiden sijaisuuksien jälkeen muuttui työsopimukseni toistaiseksi voimassa olevaksi vuonna Ammattiliittotoimintaan liityin mukaan heti työurani alkuvaiheessa vuonna 1997, jolloin luonnollinen valinta oli Matka ry. Matkan yhdistyessä ET ry:hyn vuonna 2005 minusta tuli ET:n jäsen. Olen ollut aktiivisesti mukana ERTOn Itä- Savon aluejärjestön toiminnassa pari vuotta (hallituksen jäsen/sihteeri), kuluneen vuoden ET ry:n hallituksen varajäsenenä sekä ERTOn edustajiston 1. varajäsenenä. Aktiivinen mukanaolo on tuonut valtavasti lisää tietoa ammattiyhdistysasioita ja kiinnostus kasvaa päivä päivältä. Olen saanut tutustua aivan upeisiin ihmisiin, ja osallistua mitä mielenkiintoisimpiin tapahtumiin ja koulutuksiin. Aktiivisuus kannattaa varmasti ja suosittelenkin jokaista jäsentä osallistumaan rohkeasti niin oman alueen kuin valtakunnallisiinkin tapahtumiin. LAURA PUUSTINEN Savonlinnan Seudun Matkailu Oy onnittelee lämpimästi 45-vuotiasta ET ry:tä. Matkailutoimiala 45 vuoden saatossa matkailutoimialan edustus on kehittynyt vahvoin kääntein ERTOssa. Nykyinen ET ry:n matkailun toimialaryhmä edustaa kotimaan matkailukentässä toimivista matka- ja matkailutoimistoista sekä matkailun teemayritysten muodostamaa yrityskenttää. Ryhmää hallituksessa edustaa Laura Puustinen, jonka työpaikka Savonlinnan Seudun Matkailu Oy:llä on esimerkilliset perinteet alueellisena matkailuorganisaationa ja joka on kehittynyt vaiheittain nykyiseen osakeyhtiömuotoonsa. tetra 2/ vara Unto Koski Soili Kostiainen Pertti Lampi Airi Mikonranta Terttu Rautio Eero Vartio Marja Räty 1978 Arja Rantala, Unto Koski Hannu Laitinen Soili Kostiainen Seija Laakso Marja Räty 1979 Hannu Laitinen, Unto Koski Ismo Hämäläinen Seija Laakso Anna-Lisa Lahti Risto Varmola 1980 Hannu Laitinen, Unto Koski, vara Arja Rantala Maarit Tuominen Alli Kopi Pertti Lampi 1981 Arja Rantala, Unto Koski, vara Alli Kopi Pertti Lampi Vesa Lepistö Maarit Tuominen


5 RAHOITUS Laatustrategialla oli vuonna 2008 käytössä noin 1,4 miljoonan euron määräraha (josta Eduskunnan erillismääräraha Kestävät julkiset ruokapalvelut -hankkeelle 0,2 miljoonaa euroa). Laatuketju rahoitti edellisten vuosien tavoin 1 htv:lla vilja-alan yhteistyöryhmän työtä (VYR) ja 0,6 htv:lla laatutietojärjestelmätyötä. Laatustrategian rahoituksen jakautuminen 2008 toimintamenot ja viestintä 15 % kuluttaja 5 % alkutuotanto 7 % teollisuus 5 %kauppa 7 % koko ketju 28 % ruokapalvelut 33 % HANKKEET Hankkeet ovat yksi tärkeä keino toteuttaa elintarviketalouden kansallisia laatustrategian tavoitteita. Elintarviketalouden laatustrategiasta rahoitettiin vuonna 2008 viittä jatkohanketta ja kahdeksaatoista uutta hanketta. Hankehakemuksia tuli yhteensä 39 kappaletta. Hankevaroja myönnettiin noin miljoona euroa seuraaville painoalueille: o elintarviketalouden kilpailukykyä parantavat hankkeet, o elintarvikeketjun yhteiskuntavastuullisuutta vahvistavat hankkeet (= jäljitettävyys, eettiset toimintaperiaatteet, paikallisten tuotteiden saatavuus) o kuluttajan luottamusta vahvistavat viestintä- ja kehityshankkeet. Usea hakemus liittyi tavalla tai toisella kuluttajan luottamuksen vahvistamiseen. Tämän aihealueen hankkeisiin suunnattiinkin noin puolet varoista. Hankkeita toteutettiin kaikissa ketjun osissa: tuotantopanosteollisuudessa, alkutuotannossa, teollisuudessa, kaupan piirissä ja ruokapalveluissa. Myös kuluttajahankkeita ja kuluttajille suunnattuja aktiviteetteja sekä viestintätoimia oli runsaasti (liite 1, hankkeet). 5


3 Jupperin Omakotiyhdistyksen Puheenjohtajalta Suomessa ei liene yhtäkään toista kuntaa tai kaupunkia, joiden asukkaat joutuisivat tiettyjä postipalveluita saadakseen menemään naapurikuntaan tai naapurikaupunkiin, paitsi Espoo. Alkuvuodesta 2008 postin palvelupiste siirtyi Viherlaakson R-kioskilta Kauppakeskus Graniin, Kauniaisiin. Tämän johdosta viherlaaksolaiset (postinumero 02710), lähderantalaiset (02720) ja jupperilaiset (02730) ovat joutuneet hakemaan postipakettinsa naapurikaupungista Kauniaisista. Paitsi että paketinhaku tai vientimatka Kauppakeskus Graniin on pisimmillään pitkälti toistakymmentä kilometriä yhteen suuntaan, matka on myös kiireellisen asian hoitamiseksi edellyttänyt joko oman auton tai taksin käyttöä. Tästä syystä Jupperin Omakotiyhdistys esitti maaliskuussa Itella Oyj:lle jupperilaisten postipalveluiden siirtämistä Kauppakeskus Sellon postitoimipaikkaan siksi ajaksi kunnes Itella löytää uuden yhteistyökumppanin Viherlaaksosta tai Lähderannasta. Usein kuulee turhautuneita kommentteja, ja itsekin on niitä saattanut suustaan päästää, kansalaisvaikuttamisen todellisista tuloksista. Useinmiten asia kiteytyy lauseeseen: Kansalaisia kyllä kuullaan mutta ei kuunnella. Postipalvelusiassa täytyy kyllä todeta, että poikkeus vahvistaa säännön. Itellassa on kuunneltu asiakasta, jonka seurauksena Itella lähetti kesäkuun alussa viherlaaksolaisille, lähderantalaisille ja jupperilaisille asiakaskyselyn mieluisimmasta postista noudettavien lähetysten hakupaikasta. Vaihtoehdot olivat Kauppakeskus Grani, Kauppakeskus Sello ja K-Market Ravioli Lippajärvellä. Asiakaskyselyn vastaukset pyydettiin postittamaan 19. kesäkuuta mennessä. On tietysti kiva todeta, että jupperilaisten mielipidettä on kuultu ja kuunneltu mutta tulee muistaa, että omakotiyhdistyksen esityksen mukaisesti Kauppakeskus Sellokin oli vain väliaikaisratkaisu siksi ajaksi, kunnes Itella löytää uuden yhteistyökumppanin postipalvelupaikaksi joko Viherlaaksosta tai Lähderannasta. -3-


16 Erityisen tuen tehtävänä on tarjota kokonaisvaltaista ja suunnitelmallista tukea sekä vahvistaa itsetuntoa ja oppimismotivaatiota. Esiopetuksessa erityisen tuen tavoitteena on edistää lapsen kehitystä ja oppimisedellytyksiä. Perusopetuksessa tavoitteena on, että lapsi voi suorittaa oppivelvollisuutensa ja saa pohjan opintojen jatkamiselle peruskoulun jälkeen. Lasta kannustetaan ottamaan edellytystensä puitteissa vastuuta opiskelustaan. Erityisen tuen tarvetta tulee arvioida säännöllisesti. Erityisen tuen päätös tulee tarkistaa vähintään toisen vuosiluokan jälkeen ja seitsemännelle vuosiluokalle siirryttäessä sekä aina tuen tarpeen muuttuessa. Tällöin laaditaan pedagoginen selvitys, jonka perusteella tehdään tarvittaessa uusi erityisen tuen esitys ja päätös tai päätös erityisen tuen lopettamisesta, jolloin lapsi siirtyy saamaan tehostettua tukea. Erityistä tukea koskevan päätöksen toimeenpanemiseksi lapselle on laadittava opetussuunnitelmaan perustuva kirjallinen pedagoginen asiakirja, henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS). Suunnitelmasta tulee ilmetä päätöksen mukaisen opetuksen ja muun tuen antaminen. Sen laatimisessa hyödynnetään oppimissuunnitelmaa, kuntoutussuunnitelmaa, pedagogista selvitystä tai mahdollisia muita asiakirjoja. HOJKSissa ei kuvata lapsen henkilökohtaisia ominaisuuksia. Opettajat laativat suunnitelman yhteistyössä lapsen ja huoltajien kanssa, ellei siihen ole ilmeistä estettä. Vastuuhenkilönä HOJKSin laatimisessa toimii se opettaja, jolla on päävastuu HOJKSin tavoitteiden mukaisesta opetuksesta. Suunnitelman valmistelussa tehdään tarvittaessa moniammatillista yhteistyötä. HOJKSiin voidaan liittää huoltajan antamat yksilöidyt tiedonsiirtoluvat. Suunnitelma tulee tarkistaa tarvittaessa lapsen ja huoltajien kanssa, kuitenkin vähintään kerran lukuvuodessa lapsen tarpeiden mukaiseksi. Henkilökohtaista opetuksen järjestämistä koskevaa suunnitelmaa muutetaan aina lapsen tuen tarpeen tai opetuksen tavoitteiden muuttuessa. HOJKSin tulee sisältää seuraavat tiedot sen mukaan kuin opetuksen ja tukitoimien järjestäminen edellyttää: oppijan oppimisvalmiudet sekä kasvuun, oppimiseen ja koulunkäyntiin liittyvät erityistarpeet


12 Pakastaminen säilyttää vitamiinit Tärkeintä pakastuksessa on nopea jäätyminen. Syksyn herkut talteen Teksti: Ninarose Maoz Kuvat: Pyry Klippi Nyt kannattaa kerätä syksyn sato talteen. Siihen pakastaminen on oiva ja helppo keino. Muutama perusasia kannattaa Ensimmäinen tehdä tehtävä pakas- on taessa pieteetillä, jotta valmistella herkut eivät pakastin muutu pakastimessa jäähilekimpaleiksi. pakastuskuntoon. Ennen kuin pakastat uusia tuotteita, sulata ja pese pakastin. Jäinen pakastin ei jaksa jäädyttää tehokkaasti. Uusissa pakastimissa ilma kiertää, eikä niitä tarvitse erikseen sulattaa. Nekin täytyy kuitenkin pitää puhtaana, jotta pakasteiden hygienia säilyy. Hyvä pakastuslämpötila on vähintään 20 astetta. Lämpimämmässä pakastimessa tuote ei pakastu nopeasti ja sen maku, rakenne ja ravintoarvo kärsivät. Pakastimen lisäpakastusteho kannattaa laittaa päälle noin tuntia ennen tuotteiden pakastamista, jotta pakastin saadaan mahdollisimman kylmäksi. Lämpötila on hyvä tarkistaa vaikkapa erillisellä lämpömittarilla. Kotitalousneuvoja Tuula Kivialho Uudenmaan Martoista muistuttaa, että pakastimen ohjekirjaan kannatta ehdottomasti tutustua. Jos pakastimessa on erillinen pakastustoiminto, sitä on syytä käyttää. Sadan litran pakastin pakastaa noin kuusi kiloa vuorokaudessa. Kun pakastettavaa on paljon, pakastaminen pitää jakaa eri päiville. Tuote kyllä pakastuu muutoinkin, mutta menettää makuaan. Tärkeintä pakastuksessa on nopea jäätyminen. Tehtaissa esimerkiksi marjat jäädytetään salamannopeasti pakastustunneleissa. Siksi niiden rakenne säilyy hyvänä. Jos tuote jäätyy hitaasti, siihen muodostuu isoja jääkiteitä, jotka rikkovat solurakennetta. Joissakin pakastimissa on erillinen pakastushylly tai -tila. Se kannattaa pitää tyhjänä pakastamista varten. Jos entiset Kun pakastettavaa on paljon, pakastaminen kannattaa jakaa eri päiville. 22 asukasviesti


11 SÄHKÖLIITON JÄSENEDUT JÄSENEDUT JÄSENEDUT JÄSENEDUT JÄSENEDUT JÄSENEDUT JÄSENEDUT Varaukset ja tiedustelut: puh. (016) Iso-Ylläksentie 42, Ylläsjärvi Lomapaikkaedut Sähköliiton jäsenenä Sinulla on mahdollisuus lomailla ja nauttia merimaisemista liiton omassa lomapaikassa Kotkan Kaarniemessä. Tiedustelut ja varaukset suoraan Kaarniemen aluevalvoja Pirjo Pasaselle mieluiten iltapäivisin klo 12-20, gsm Tiedusteluja voi tehdä myös sähköpostitse Voit viettää lomaa edullisesti myös Lapissa Hotelli Ylläs Saagassa, jossa sähköliittolaisilla on mahdollisuus saada alennusta 50 prosenttia henkilökohtaisesta huonehinnasta tai pakettihinnan majoituksen osuudesta korkeasesonkiaikoina. Tiedustelut ja varaukset Ylläs Saaga Oy, Iso- Ylläksentie YLLÄSJÄRVI puh Nyt voit lomailla myös Sähköliiton lunastamissa kotimaisissa lomaosakkeissa parhaina loma-aikoina. Holiday Clubin tasokkaat kohteet sijaitsevat Vuokatissa, Sallassa, Saariselällä ja Tampereella. Lomaosakkeita vuokrataan Holiday Clubin varausjärjestelmän kautta tai puh m Gondolihissille Lisätietoja myös reservation. Ulkomaiset lomaosakkeet sijaitsevat Viron Pärnussa merenrannalla Villa Andropoffin loma- ja kokouskeskuksen yhteydessä. Osakkeet ovat käytettävissä parhaana kesäloma-aikana. Lomaosakkeissa on kylkiäisenä kaksi Beach Golfin viikkopeliosaketta. Vapaita lomaosakkeita voi tiedustella Suomen Markkinoinnista Johanna Leivoselta, puh tai fi Rentoudukylpylähotellissa Viihtyisä Ski In Ski Out -hotelli sijaitsee laskettelurinteessä 150 m Gondolihissiltä ja Ski Chalets -huoneistot sijaitsevat gondolin vieressä. Myös maastohiihtoladuille pääset suoraan hotellilta. Reippaan ulkoilun jälkeen kylpylän lämpö porealtaineen kutsuu rentoutumaan. Olemme avoinna ympäri vuoden. Tervetuloa! Tarjoamme Sinulle Sähköliiton jäsen: Talvipaketti alk. 5 vrk/245,-/jäsen Hintaan sisältyy majoitus, aamiainen, päivällinen, allasosaston ja kuntosalin vapaa käyttö. SPAHOTEL Talvelle löytyy vielä tilaa! SÄHKÖLIITON VAPAA-AJANPAIKAT Suomenlahden rannalla sijaitseva Kotkan Kaarniemi on ympärivuotisessa käytössä oleva Sähköliiton loma- ja leiripaikka. Mäntykankaiden, hiekkarantojen ja kallioiden kehystämä lomakohde on rakentunut kulttuurihistoriallisesti arvokkaalle Syväsalmen sahan alueelle. Majoitustilat sijaitsevat kahdessa eri rakennuksessa, joissa on neljä perhehuoneistoa, vuodepaikkoja on kaikkiaan 19. Lemmikkieläimiä voi olla mukana A1 perhehuoneistossa. Lisäksi alueella on kaksi tasokasta hirsimökkiä, kummassakin 7 vuodepaikkaa, takka, sauna, pesuja wc-tilat, televisio, radio, keittiö tarvittavine astioineen, mikroaaltouuni, astianpesukone ja vuodevaatteet (ei lakanoita, pyyhkeitä eikä talouspaperia). Asuntovaunupaikkoja Kaarniemessä on sähkö- ja tv-antenniliittymineen 20 kappaletta. Tilaa teltan pystytykseen löytyy ja lisäksi leirialueella on yhteiskeittiö. Vieraiden käytössä on ympäri vuoden sähkösauna ja kesäaikana myös puulämmitteinen rantasauna. Kaarniemi tarjoaa vaihtelevaa maastoa lenkkeilyyn ja merta kalastusharrastuksiin. Talvella lähistöllä on valaistu hiihtolatu sekä ratsastustalli. Mainio kokouspaikka Kaarniemessä on mainiot puitteet myös kurssi- ja koulutustilaisuuksiin. 20 henkilön kokoustilassa on käytettävissä ajanmukainen av-varustus. Ruokailut järjestyvät sopimuksen mukaan niin kursseille kuin kokouksiinkin. Varaukset ja maksut Perhehuoneistot vuokrataan varausjärjestyksessä Sähköliiton hallituksen kulloinkin vahvistamaa maksua vastaan. Hirsimökit vuokrataan sesonkiaikana viikoksi kerrallaan. Tarvittaessa mökit arvotaan useampien varaajien kesken. Paikkavaraukset tehdään aluevalvojalle.varauksen varmistaminen tapahtuu maksamalla varauskohteen käyttömaksu liiton toimittamalla lomakkeella vähintään kaksi viikkoa ennen varausajankohdan alkua. Myös peruutuspaikkoja voi tiedustella aluevalvojalta. Huoneiden vastaanotto ja luovutus Varausaika alkaa klo ja päättyy klo Yli menevältä ajalta peritään seuraavan päivän maksu. Kävijöiden on täytettävä matkustajakortti. Valvoja luovuttaa avaimet tulopäivänä klo välisenä aikana ellei hänen kanssaan ole toisin sovittu. Asuntovaunuilijoiden ja leiriytyjien on ilmoittauduttava valvojalle. Lähtiessä avaimet on palautettava valvojalle klo mennessä, ellei toisin ole sovittu. Mitä mukaan Kaarniemi toimii itsepalveluperiaatteella. Majoittumiseen tarvitset liinavaatteet, pyyhkeet, talouspaperit ja muut henkilökohtaiset varusteet. Liinavaatteet myös vuokrattavissa. Jokaisen tilojen ja alueen käyttäjän on huolehdittava tilojensa siivoamisesta. Kaarniemen huoltorakennuksessa on yhdistetty oleskelu- ja keittiötila, wc- ja peseytymistilat, pyykinpesukone sekä kemiallisen wc:n tyhjennyspaikka. Lähin ostospaikka on Karhula-Hamina tien varrella sijaitsevan huoltoaseman yhteydessä (matkaanoin viisi kilometriä). Karhulan keskustaan on noin kahdeksan kilometriä; sieltä löytyvät kaupat, posti ja opasteet terveyskeskukseen. Varaukset, aluevalvoja: Pirjo Pasanen, Kaarniemi, Talo A, Selkätie 349, Karhula puhelin/fax (05) , matkapuhelin Tiedustelut myös: Sähköliitto,Aleksanterinkatu 15, Tampere, puhelin (03) Pankkiyhteys Nordea Alueen asioiden hoito ja huomautukset Sähköliiton osoitteella tai puhelimitse (03) Ajo-ohjeet Helsingin/Kotkan suunnasta tullessa ajetaan Karhulan keskustasta moottoritietä (E18) Haminan suuntaan noin kolme kilometriä ja noustaan Keltakallion liittymästä rampille. Siitä käännytään vasemmalle Mäntykangas/Kaarniemi suuntaan ja noin 200 metrin ajon jälkeen Kaarniemen yksityistielle.tästä matkaa on noin neljä ja puoli kilometriä Sähköliittoviittojen mukaan perille. Kouvolasta ja Haminan suunnasta tultaessa ajetaan Leikarin risteyksestä moottoritietä (E18) noin kaksi ja puoli kilometriä Kotkan suuntaan, josta noustaan (Otsola, Keltakallio, Ristinkallio) liittymästä rampille.tästä ajetaan vasemmalle Kaarniemi -viitan mukaan noin 450 metriä sekä edelleen vasemmalle Kaarniemen yksityistielle.


11 YRITYSMAAILMA 11 Vaalan kunnan kehittämisstrategia ulottuu aina vuoteen 2015 Luonnonkaunis Vaalan kunta sijaitsee Oulujärven rannalla, Oulujoen alkujuoksulla. Vaalalaisten lisäksi vesistörikkaassa Vaalassa viihtyvät myös lukuisat vapaa-ajan asukkaat ja matkailijat. Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan rajakuntana Vaalalla on aktiiviset yhteydet kummankin maakunnan suuntaan. Kaikki LVI-alan palvelut VIHANNIN VESI JA LÄMPÖ OY Kuusiratintie 65 A, VIHANTI puh , fax , Vaalan kunnan matkailuvaltteina ovat monipuoliset vesistöt, merimäinen Oulujärvi hiekkarantoineen, Oulujoki, Otermanjärvi ja lukuisat kirkkaat suppalammet sekä Manamansalon saaren ja Säräisniemen pitkät hiekkarannat. Puhdas luonto, hyvät kalavedet ja retkeilymaastot, mielenkiintoiset käyntikohteet sekä matkailuyritysten monipuoliset palvelut antavat hyvät mahdollisuudet lomailuun ja virkistykseen. Matkailu- ja lomapalvelut nousevat tärkeiksi Vaalan matkailupalvelut löytyvät pääosin kolmelta alueelta: Manamansalosta ja Säräisniemeltä sekä Vaalan keskustaajamasta ja sen läheisyydestä. Lähes puolet Oulujärvestä kuuluu Vaalan kuntaan. Oulujärven Niskanselällä on Suomen ainoa sisävesistöön perustettu valtion retkeilyalue. Siihen kuuluu useita saaria ja sen keskuspaikkana on Manamansalon leirintä- ja virkistyskalastusalue. Vesistöt yksi matkailuvaltti Vaalasta on helppo lähteä vesille, sillä venesatamia ja rantautumispaikkoja on runsaasti. Isompien matkailijaryhmien on mahdollista varata tilausristeily 70-paikkaisella Hanna II- laivalla. Retkeilijää viehättävät myös Rokuan kansallispuiston harjuvyöhykkeen jäkäläkankaat sekä Vaalan laajat suoalueet, joista suuri osa kuuluu soidensuojelualueisiin. Yrittäjä- ja Vaalahengen luominen Kuntalaiset ja päättäjät arvostavat yrittäjiä työn ja toimeentulon tuojina ja puhaltavat heidän kanssaan yhteen hiileen Vaalan kehittämiseksi viihtyisänä, toimivana ja yritysmyönteisenä asuinpaikkana. AIHKI-TALOT Kelosta tai massiivihirrestä Pyydä esite ja tarjous! MY-AIHKI OY Kimmo Kuusela Tontit ja toimitilat Kunnan omistuksessa on tällä hetkellä riittävästi asema- tai yleiskaavassa yritystoiminnan käyttöön varattuja maa-alueita. Tällä hetkellä Vaalan kunnan omistuksessa on 20 erilaista yritystilaa, yhteensä noin m². Tilojen vuokrausaste on noin 94 %. Tilaa on vapautunut yrityksille vuokrattavaksi ammattiopiston toimipisteen lopettaessa toimintansa vuoden 2007 lopussa Vaalassa on hyvät perusedellytykset yritystoiminnalle, riittävästi tonttimaata, hyvät kunnallistekniset valmiudet sekä asiantuntemusta neuvoa ja avustaa uuden yritystoiminnan käynnistämisessä ja olemassa olevien yritysten kehittämisessä yrityksissä olevien työpaikkojen säilyttämiseksi ja lisäämiseksi. Tonttipörssi Vaalan kunnalla on oma tonttipörssi ja tarkoituksena on ottaa pörssiin mukaan myös yksityiset tontit. Tonttien markkinointia pyritään koko ajan kehittämään. Markkinoinnin painopisteenä ovat myös teollisuustontit ja toimitilat. Tähän liittyy olennaisesti teollisuus- ja liikealueen kaavoittaminen Kurikkavaaran ja Puolangantien risteyksen ympäristöön. Myös keskustan teollisuusalueen laajentaminen kuuluu kunnan tonttipolitiikkaan. Myös muita hankkeita Oulunjoen vesistöreitti ja sen hyödyntäminen matkailussa ovat lähiaikojen ohjelmassa. Samoin haluamme kehittää Vaalan pienlentokenttää palvelemaan enenevässä määrin sekä omia asukkaita että myös matkailijoita ja lomailijoita. Matkailua ajatellen asuntohotellihanke tulee näyttelemään suurta roolia tulevaisuudessa, tekninen johtaja Juha Airaksinen luetteli. Suomen PORAUSPALVELU BORRTJÄNST MAALÄMPÖ- PORAUKSET ENERGIA- KAIVOT omakotitaloihin halleihin kesämökkeihin Lisätietoja: Svante Snellman: Tor Enquist: Kaivinkonetyöt kunnallistekniikasta pihatöihin MAATYÖ ARTO KOKKO TMI Letontie 164, OULUNSALO Puh


9 YRITYSMAAILMA 9 LVI-Työt Jari Karppinen LVI-Työt Jari Karppisen kautta kaiken mitä LVI-alalle kuuluu, käsittäen ilmastoinnit, lämpöasennukset, maalämpöpumput, vesi- ja lämpöjohtoremontit. Yhtiön toiminta on keskittynyt lähinnä pientalokohteisiin, mutta referenssejä on myös taloyhtiöpuolelta. Saneeraus- ja uudiskohteita tehdään suunnilleen saman verran. Palveluita tarjoillaan koko Oulun läänin alueella. Maalämpö ratkaisuna edullisin -Maalämpö on monissa tapauksissa hyvä ratkaisu. Se on paras ratkaisu uudiskohteisiin, mutta saneerauskohteisiinkin se soveltuu erinomaisesti. Maalämpöjärjestelmät ovat erittäin toimintavarmoja ja energiankulutukseltaan taloudellisia, lisäksi ne ovat omistajilleen huoleton vaihtoehto, Jari Karppinen toteaa. Kaikki maalämpöpumput jotka olen asentanut, ovat toimineet todella hyvin. Ne ovat varmatoimisia ja laadukkaita laitteita. Lämpö- ja vesijohtoremontit kätevästi ja nopeasti Puristusliitoksilla tehtävät lämpö- ja vesijohtoremontit ovat vaivattomia, siistejä ja nopeita tehdä. -Tässä vaihtoehdossa ei tarvitse käyttää lainkaan tulitöitä, jolloin kohde saadaan vietyä läpi huomattavasti pienemmillä riskeillä ja lopputulos on kuitenkin ihan yhtä hyvä. Komposiittiputki on yksi vaihtoehto, jota suositellaan käytettävän erityisesti kohteissa, joissa putken pinta ei saa hikoilla. Monesti komposiittiputki vaihtoehto on parempi silloin, kun putki jää näkyville, Karppinen kertoo. Lämmitysjärjestelmä valittava aina tapauskohtaisesti -Esimerkiksi maalämmössä pitää ottaa huomioon sellaisia asioita, että esimerkiksi meidän alueellamme maalämpöputket kaivetaan lähes kaikissa tapauksissa maahan, joten se vaatii jonkin verran tilaa. Ihan pienelle pihalle sitä ei voida siis toteuttaa. Mikäli putket porataan maan sisään, tulisi kalliopinnan olla mahdollisimman lähellä maanpintaa. Jos maalämpövaihtoehto ei onnistu, vaihtoehtoisina järjestelminä on tarjolla Karppisen mukaan ilmavesi- ja poistoilmalämpöpumppuja sekä perinteisiä sähkö- ja öljykattiloita. -Aurinkolämpöä käytetään toistaiseksi vähemmän, korkean hankintahintansa vuoksi, mutta sitä voidaan käyttää lisälämpönä, jolloin katolla olevilla aurinkokennoilla lämmitetään talon sisällä olevaa lämmönlähdettä. Karppisella on jonkin verran kokemusta aurinkolämpölaitteistojen asennuksista. Vahvan LVI-alan kokemuksen omaava toimija - Minulla on vankka kokemus alalta, joten uskon ratkaisun löyvän, mitä kussakin kohteessa pitää tehdä. Asiakastyytyväisyys on ollut tähän saakka hyvää. Olen toiminut noin kymmenen vuotta alalla ja yrittäjänä reilun vuoden verran, joten kokemusta LVI-alan kohteista on hyvin monipuolisesti. Kun asiakas pohtii erilaisia lämmitysvaihtoehtoja, LVI-Työt Jari Karppinen auttaa asiakasta tekemään järkevimmän mahdollisen valinnan. -Saneerauskohteissa autan järkeilemään, että missä määrin vanhaa lämmitysjärjestelmää olisi mahdollisesti järkevää hyödyntää - aina ei kannata lähetä uusimaan koko lämmitysjärjestelmää, toteaa Jari Karppinen loppuun. LVI-työt Jari Karppinen Maanrakennusurakointi ja -kuljetukset Omakotitalojen pohjatyöt ja konetyöt Hiekat, sorat, murskeet ja mullat Suvalantie MUHOS Puh Puh. (08)


13 t mik&ihyvinvointi lemkauneus Kaija Unhola, Suomen Kennelliitto ry ikit lemm Q&A: Vastaajana Kaija Unhola, viestintäjohtaja, Suomen Kennelliitto ry Suomen Kennelliiton vuoden teemaksi on valittu vastuullisuus koirankasvatuksessa. Miten luonnehtisit vastuullista koiran kasvattajaa? VASTUULLINEN KASVATTAJA käyttää jalostukseen vain terveitä ja hyväluonteisia koiria, rekisteröi pennut ja luovuttaa rekisteritodistuksen viipymättä pennunostajalle. Hän myös kertoo avoimesti kasvattiensa terveydentilasta ja opastaa kasvattiensa omistajia koirien koko eliniän. Kuinka tärkeäksi näet koiranomistajan osallistumisen erilaisiin koulutuksiin ja kursseille? KOIRALLE PITÄÄ OPETTAA vähintään arkitottelevaisuus ja sille pitää antaa mahdollisuus rodunomaiseen tekemiseen. Koska koirarotuja on yli 300, on syytä perehtyä, mihin käyttötarkoitukseen oma rotu on kehitetty (metsästys, paimennus, seurakoira, palveluskoira jne.) Koira tarvitsee elämänsä aikana virikkeitä. Niitä voi tarjota sille lenkeillä keksimällä koiralle mielekkäitä tehtäviä tai pieniä aktiviteetteja joka päivä. Mitä erityishuomioita koiranomistajan tulee tehdä koiranhoitoon liittyen kesäaikana? KESÄLLÄ PITÄÄ HUOMIOIDA koiran hyvinvointi kuumuuden, hyönteisten, käärmeiden ja punkkien sekä uimavesissä esiintyvän myrkyllisen sinilevän ym. osalta. Lähtökohtana jo se, ettei koiraa saa jättää kuumaan autoon tai auringonpaisteeseen pitkäksi aikaa, ja sille pitää hankkia punkkisuoja. Kun kesällä sattuu ja tapahtuu kuva: Viva Images Lisää tietoa koiran kasvatukseen: ANIMAGI ON LÄHELLÄ KESÄINEN PUNKKIKAUSI on lemmikeille ikävä ja pitkä riesa. Kausi saattaa säistä riippuen alkaa jo huhtikuussa ja kestää jopa lokakuulle saakka. Punkeilta kannattaakin suojautua hyvin sekä lemmikin, että koko perheen turvallisuuden kannalta. Punkkien torjumiseen on eläinlääkäriltä saatavissa useita eri vaihtoehtoja: punkkitabletti, punkkipanta ja paikallisvaleluliuos. Animagin eläinlääkäri huomioi punkkikarkotusta suunnitellessaan niin lemmikin mahdolliset yliherkkyydet lääkeaineille kuin kesäiset harrastuksetkin, mm. uimisen. Matkustava lemmikki tarvitsee passin, rokotukset ja loishäädön Ulkomaille matkustava kissa ja koira tarvitsevat oman passin. Passista ilmenevät mm. eläimen tunnistemerkintä sekä voimassaolevat rokotukset. Suomeen palaava lemmikki tarvitsee useimmiten myös todistuksen annetusta loishäätölääkityksestä. Lemmikkipassin saa eläinlääkäriasemalta, jossa passiin tehdään tarvittavat merkinnät ja lemmikille annetaan matkan vaatimat rokotteet. 24 K E S Ä A I K A Vältä kuumia paikkoja ja huolehdi juomisesta Koira ei pysty hikoilemaan, vaan se viilentää kehoaan vain läähättämällä. Siksi sillä pitäisi kuumassa kesäsäässä olla aina mahdollisuus vetäytyä varjoon viilentymään ja sen juomisesta on hyvä pitää huolta. Esimerkiksi auringossa seisova auto on lemmikille vaarallinen paikka: lyhyessäkin ajassa kuumuus voi aiheuttaa sille lämpöhalvauksen. Jos epäilet lämpöhalvausta, vie lemmikki viipymättä viileään ja anna sille vettä juotavaksi. Ota yhteys eläinlääkäriin, sillä lämpöhalvaus voi olla lemmikille kohtalokas. Eläinlääkäri tarkastaa potilaan kunnon ja pitää huolen, että se toipuu mahdollisimman hyvin. Lue lisää Animagin eläinlääkäripalveluista lemmikeille Kyyn purressa ota yhteys eläinlääkäriin Kun kyy puree kissaa tai koiraa, siihen kannattaa aina suhtautua vakavasti. Kyytablettia ei ole hyvä antaa ensiavuksi, vaan lemmikki tulee pitää levossa ja ottaa välittömästi yhteys eläinlääkäriin. Muun hoidon lisäksi annettavaa kyyn myrkyn vasta-ainetta on saatavilla useilta Animagi-eläinlääkäriasemilta ympäri Suomen. K E S Ä A I K A 25


10 3. Sydämen läppäleikkaus Sydänläpät säätelevät sydämen lokeroiden välistä verenkiertoa yhteen suuntaan avautuvien ovien tavoin ja estävät väärään suuntaan virtauksen takaiskuventtiilin tapaan. Avautuessaan läpät päästävät veren virtaamaan eteenpäin seuraavaan sydämen lokeroon ja sulkeutuessaan estävät veren takaisinvirtauksen. Sydänläppäleikkaus voidaan joutua suorittamaan joko synnynnäisen tai myöhemmin kehittyneen läppävian takia. Läppäleikkaus suoritetaan avosydänleikkauksena perinteisen ohitusleikkauksen tapaan. Ennen läppäleikkausta suoritetaan yleensä sepelvaltimoiden varjoainekuvaus, jonka tulosten perusteella tehdään tarvittaessa ohitusleikkaus. Viallinen läppä korvataan leikkauksessa joko mekaanisella tekoläpällä tai eläimen sydänläpästä tai sydänpussista valmistetulla niin sanotulla biologisella tekoläpällä. Suurin osa vasemman eteiskammioläpän (hiippaläppä, mitraaliläppä) ja oikean eteiskammioläpän (kolmiliuskaläppä, trikuspidaaliläppä) vioista voidaan hoitaa korjausleikkauksella (plastia). Mekaanisen tekoläppäleikkauksen jälkeen aloitetaan elinikäinen verenohennushoito (Marevan), joka estää verihyytymien syntymisen tekoläppään ja sen ympäristöön. Läpän korjausleikkauksen ja biologisen läpän asennuksen jälkeen verenohennushoitoa tarvitaan kolme kuukautta. Joidenkin läppäleikkausten jälkeen tarvitaan vuosittain sydämen polikliininen ultraäänitutkimusseuranta. Vakavia komplikaatioita esiintyy läppäleikkauksen jälkeen lähes yhtä harvoin kuin ohitusleikkauksen jälkeen. Harvinaisia, mutta hankalia, läppäleikkauksiin liittyviä ongelmia ovat tekoläpän tulehdus ja läppään liittyvä vuoto. Mekaaninen tekoläppä. Biologinen tekoläppä. 10


11 10 Sisäasianministeriö on tuottanut maakunnittain väestöennusteita ja elinkeinorakenneennnusteita. Sosiaali- ja terveysministeriö on tuottanut aika ajoin hyvinvointiin ja ikääntymiseen liittyviä ennakointeja. 6 Alueellinen ennakointi Alueellisessa ennakoinnissa keskeiset toimijat ovat: 1) maakuntien liitot; 2) seutukunnat ja erityisesti niiden keskuskaupungit; 3) TE-keskukset; 4) lääninhallitukset ja 5) koulutuksen järjestäjät. Muiden alue- ja paikallishallintoviranomaisten (rakentaminen, liikenne, terveydenhuolto, oikeustoimi, jne.) työssä ennakoinnin rooli on vähäisempi. Samoin edunvalvontatahojen kuten kauppakamarien kiinnostus ennakointia kohtaan on ollut vähäinen. Periaatteessa kaikkien organisaatioiden tulee varautua tulevaisuuteen ja viestittää oman toimialueensa muutoksista ja heikoista signaaleista strategioita laativille tahoille. Aluetasolla ennakointia on kehitetty ehkä voimakkaimmin TE-keskuksissa, vaikka tulokset eivät sielläkään ole kovin näkyviä. TE-keskusten ennakoinnin peruspulma liittyy siihen, että ennakointi ei ole aidosti osa keskusten kolmen osaston (työvoima-, yritys-, maaseutu-) toimintaa, ei yhdessä eikä erikseen. Parhaimmillaan ennakointi voisi olla osastoille yhteinen ja osastoja yhdistävä tekijä, myös koko TE-keskuksen johtamisen työkalu. TE-keskuksissa ennakoinniksi on alettu nimittää myös välittömien tarpeiden kartoituksia. Tämä on ymmärrettävää, koska strategiatyö on erittäin ohutta ja tärkeänä tehtävänä on välittömien ongelmien ratkaiseminen. TE-keskusennakoinnissa vakiintuneiksi luonnehdittavia käytäntöjä ovat TE-keskusten toimintaympäristöanalyysit, KTM:n toimialaraportit ja PK-barometrit, maaseutusuunnitelmat sekä työvoima- ja koulutustarvetutkimukset (TKTT). Painopiste näissä kaikissa on nykytilan kuvaamisessa, ennakointi on jonkinasteisena ideana mukana toimintaympäristöanalyyseissä ja koulutustarvetutkimusten yhteenvedoissa. TE-keskusennakoinnin kehittämistyössä on kokeiltu useita menettelyjä kuten megatrendianalyysejä, heikkojen signaalien analyysejä, PT-, MITENNA-; MARE- ja klusterianalyysiamalleja. TE-keskusennakoinnin koordinaatioprojektin väliraportin ( ) perusteella jonkin verran suosiota näyttävät saavuttaneen barometrit kuten maaseutubarometri. Mikään näistä menetelmistä ei kuitenkaan ole tehnyt erityistä


5 Tämäkin usein unohtuu futista seuratessa jalkapallo on ylivoimapeli eli sekä puolustuksessa, hyökkäyksessä että myös keskikentällä on järkevää rakentaa alueellisia ja ajallisia ylivoimatilanteita. Todennäköisyys onnistuneelle syötölle, maalilaukaukselle tai pallonriistolle kasvaa ylivoimatilanteessa huomattavasti. FC Barcelonan peli on täydellistäkin täydellisempi esimerkki tästä filosofiasta. Hyökkäyksessä pallollisella on aina, siis aina, vähintään kaksi mahdollista syöttösuuntaa useimmiten enemmän. Ja, mikä tärkeämpää, puolustustilanteessa sama joukkue minimoi vastapuolen syöttösuunnat salamannopeasti, joustavasti ja ennalta opetellusti niin, ettei niitä muutaman sekunnin jälkeen useinkaan ole sitä yhtäkään. Periaate sopii kaikille joukkueille, mutta samanlaiseen täydellisyyteen ei tietenkään ole muilla joukkueilla mahdollisuuksia kuin vain joskus harvoin. Tällainen pelityyli vaatii nimittäin valtavaa, ja älykästä, liikkumista. Suomen ei tietystikään kannata matkia Espanjan pelityyliä, mutta silti syöttösuuntia pitäisi löytyä. 24 minuutin jälkeen Suomella ei ole ollut kuin muutama harva tilanne, jossa pelaajallamme olisi ollut edes yhtä vapaata pelaajaa syötettäväksi. Portugali on tyrehdyttänyt Suomen pelin lähes täydellisesti. Mutta tämä oli odotettavaakin, Suomi rakentaa tulevaisuuden joukkuetta, jonka täytyy saada yhteisiä, kansainvälisiä ja kasvattavia kokemuksia, vaikka tulokset voivat olla rumat. Suomella ei ole tällä hetkellä kansainvälisen tason pelaajia hyvissä seuroissa juuri lainkaan. Kovia kansainvälisiä pelejä voivat suomalaiset tässä tilanteessa saada vain maajoukkueessa. On selvää, että silloin tulee turpiinkin. Muutenhan pelaajien tasolla ja toisaalta yhteispelikokemuksella ei olisi mitään merkitystä. Ja sitten Suomi meinaa yllättää: Väyrynen saa loistavan syötön kuudentoistarajalle, josta hän heti jatkaa sääripotkun, joka on mennä maaliin. Kuka sen antoi, en ehtinyt huomata. Joka tapauksessa loistava juoksu Väykyltä. Aina ei ylivoimakaan riitä, sillä Portugali saa 5 vs. 2 hyökkäyksen Suomen rangaistusalueen sisään. Pasasen Petri, konkarikaartiamme, tekee alokasmaisen munauksen. Joukkue tarvitsee kokeneita pelaajia, mutta aika usein kyllä huomaan ajattelevani, onko Pasanen sopiva esikuva näille nuorille. Hänelle tulee aivan liikaa karmeita virheitä, jotka syövät joukkuetta. Toinen puoliaika on sekavampaa peliä ja Suomikin pääsee vähän peliin mukaan. Näen eka kertaa Riku Riskin ja Sebastian Mannströmin pelaavan A-maajoukkueessa. Jälkimmäistä en ole tainnut nähdä koskaan aiemmin. Kummatkin liikkuvat vilkkaasti ja pelaavat rohkeasti, vaikka yhteispelistä ei vieläkään juuri tukea saa. Portugali vaihtaa kentälle eri kaliiberin miehiä eli Nanin ManUsta ja Carvalhon Realista. Edellinen järkkääkin Portugalin toisen maalin maltilla. Mutta ei tämä silti katastrofi ole, nuorennusleikkaus olisi vain pitänyt aloittaa jo monta vuotta aiemmin. Litti olisi pitänyt säästää vaihtopelaajaksi, jotta muutkin olisivat ottaneet vastuuta pelin rakentamisesta. Mutta tehty mikä tehty, nyt ollaan tässä. Urheilu on opettelua, kehittämistä ja kehittymistä kasvua vastuuseen ja yhä parempiin suorituksiin askel askeleelta. Tämä oli joillekin se ensimmäinen askel , Muonio Ratsumies Tanskanen Hennalan varuskunnasta soitti iltapäivällä terveiset. Olivat marssineen päivän aikana 33 kilometrin täyspakkausmarssin. Hartioita kivisti ja jalat painoivat rutosti, mutta kuulin äänessä myös ylpeyttä jaksamisesta. Selviytymiskokemukset ovatkin hyvin tärkeitä sekä vanhoille että nuorille niistä rakentuu kyvykkyyttä, kompetenssin tunnetta. Ilman konkreettisia tekoja on vaikea uskoa omaan selviytymiseen ja pärjäämiseen. Siksi onkin kurjaa, että niin moni nuori mies keskeyttää asepalveluksensa.


Hänelle kuulunut valtava Punamullatut julkisivut hehkuvat kilpaa auringonpaahteen kanssa. 1700-luvulta periytyvän Wallgårdin vaiheisiin kuuluu niin postina kuin kestikievarina toimiminen, ja Suomen sodan melskeissä täällä on majoitettu sotaväkeäkin. Ilma väreilee kuumuudessa, eikä läheisellä kylänraitilla kulje ketään. – Talon vaiheisiin liittyy jopa ruotsalainen sotamarsalkka Wilhelm Mauritz Klingspor, joka toimi Suomen sodassa sotavoimien ylipäällikkönä 1808. Ikä saa näkyä.. Johanna ja Juha varovat ylikunnostamasta vanhaa rakennusta. Vanhan kunnioitus ulottuu keittiön pieniin käyttöesineisiin saakka. Näkymä ulottuu olkikattoisen ladon kautta omenatarhaan, jonka paksurunkoiset puut ovat kantaneet hedelmää monia vuosikymmeniä. 1 2 m eidä n mök k i | meilläkotona.fi S uupuhallettujen ikkunalasien läpi katsottuna maisema näyttää pysähtyneen reilun sadan vuoden takaiseen kesäaikaan


3 Kirjasto edustaa tiedonsaantia ja sivistystä Teksti: Eeva Sinerjoki Kuva: Vesa Lindqvist/Eduskunta Maailma muuttuu, mutta kirja säilyy, sanovat Krista Kiuru ja Timo Kalli. Kysyimme kahdelta satakuntalaiselta kansanedustajalta heidän mielipiteitään lukemisesta, kirjastosta ja kirjaston tulevaisuudesta. Tällä kertaa haastateltavamme ovat kansanedusta, ministeri Krista Kiuru ja kansanedustaja Timo Kalli. Miten kuvailisitte suhdettanne kirjastoon ja/tai kirjallisuuteen? Kiuru: Lämmin. Kirjat ja kirjallisuus ovat minulle erittäin tärkeä tapa rentoutua. Kirjastot ovat puolestaan eräs keskeisimpiä hyvinvointipalveluita. Toivon, että ne kehittyvät tulevaisuudessa edelleen paitsi perustehtäviensä osalta, myös uudenlaisiksi tietoyhteiskunnan olohuoneiksi ja -tukipisteiksi. Kalli: Pidän kirjastoja ja kirjallisuutta yleensä edelleenkin hyvin tarpeellisena nykyisessä yhteiskunnassa, jossa suositaan sähköistä mediaa entistä enemmän. Kirjastot sisältävät paljon monenlaisia mahdollisuuksia etenkin lapsille ja nuorille. Ehdittekö tällä hetkellä työpaperien lisäksi lukea muuta kirjallisuutta tai kirjallisia tekstejä ja jos niin minkälaista? Tämän voi myös esittää kuvitteellisena, eli mitä lukisitte, jos siihen olisi riittävästi aikaa? Kiuru: Työasioiden osalta lukemista tulee valtavasti, mutta aina kun mahdollista, pyrin perehtymään erityisesti kotimaiseen kaunokirjallisuuteen. Proosa antaa lukijalleen valtaisasti ja avaa syvempää katsantokantaa, joka paitsi kasvattaa ihmisenä, myös tukee yhteiskunnallisissa tehtävissä toimimista. Kalli: Kansanedustajan tehtävässä on hyvin paljon asioita, joihin pitää perehtyä lukemalla erilaisia pape- langattomasti lukemaan ja asiakkaiden aarteita uusiin muotoihin digitoimaan. Vuonna 2012 satakuntalaiset käyttivät kirjastopalveluita ahkerasti. Maakunnan kirjastoista tehtiin yhteensä 4,4 miljoonaa lainaa, mikä on 19,5 lainaa maakunnan jokaista asukasta kohti. Koko maan keskiarvoon nähden satakuntalaiset lainasivat pari kappaletta kirjoja, levyjä tai muuta aineistoa enemmän kuin koko maan kansalaiset. Kirjastojen ovi kävi lähes kaksi miljoonaa kertaa (8,6 käyntiä per asukas)ja verkkokirjastojen palveluja tarvittiin 1,2 miljoonan käyttökerran verran. Kuka tuntisikaan kirjaston käytreita ja julkaisuja, joten nykyisin en juuri ehdi kirjoja lukea. Luen mielelläni erilaisia kansallishistoriallisia ja poliittisia teoksia sekä elämänkertoja. Toivon, että tulevaisuudessa on enemmän aikaa myös tälle harrastukselle. Lukemisen tapa muuttuu, tutkimukset tukevat tätä väitettä. E- kirja ja e-lehdet muuttavat käsitystämme lukemisesta ja silmäilevän lukemisen pelätään osittain korvaavan syventyvän, perinteisenä pidetyn lukemisen. Mitä ajatuksia nämä ajatukset teissä herättävät? Kiuru: Tavat lukea varmasti kehittyvät ja muuttuvat, mutta itse teko, kirjalliseen maailmaan sukeltaminen, on ajaton. En siis ole huolestunut lukemisen tai kirjallisuuden katoamisesta. Olen myös varma, että perinteinen kirja pitää pintansa uusien lukemiseen soveltuvien laitteiden yleistyessä. Parhaimmassa tapauksessa lukuharrastus lisääntyy. Kalli: Vaikka maailma muuttuu ja tulee uusia sähköisiä tapoja lukea kirjoja uskon, että perinteinen kirja tulee kuitenkin säilyttämään asemansa lukijoiden keskuudessa. Toivon myös, että vanhemmat ohjaisivat lapsiaan lukemisen pariin esimerkiksi lukemalla iltasatuja. Se tunne, joka syntyy siitä kun otat kirjan käteesi ja selailet sen lehtiä, syntyy vain lukemalla perinteistä kirjaa. Mikä on mielestänne kirjaston merkitys tiedonsaannin ja sivistyksen tarjoajina nyt ja tulevaisuudessa? Onko kirjastolaitoksella odotettavissa uhkia? Kiuru: Kirjastojen tehtävä pikemminkin korostuu tulevaisuudessa. Monimutkaistuvassa maailmassa toimiminen vaatii syvää sivistystä. Sen tarjoamisessa suomalainen kirjasto on ehdottoman tärkeä. Samalla toivon, että kirjastot ottavat Tavat lukea varmasti kehittyvät ja muuttuvat, mutta itse teko, kirjalliseen maailmaan sukeltaminen, on ajaton. asemansa myös tietoyhteiskunnan valtaväylien tunnetuksi tekemisessä mm. ikäihmisille. Tällä tavoin niistä voi syntyä eräänlaisia sivistyksen, kulttuurin ja teknologian kohtaamispaikkoja paikallistasolla. Kalli: Tiedonsaannin ja sivistyksen kannalta kirjastoilla on edelleen hyvin suuri merkitys. Etenkin vähävaraisille ihmisille kirjasto on tärkeä ja kynnys sinne menemiseen on alhaalla. Näen, että kirjasto puolustaa hyvin paikkaansa myöskin tulevaisuudessa eikä uhkia ole näköpiirissä. Kirjasto on myöskin kohtaamispaikka, joka antaa sosiaalisia vuorovaikutustilanteita ihmisten arkipäivään. Pässinpökkimää ja bling blingiä Teksti: Päivi Almgren, Sivistystoimentarkastaja, Varsinais-Suomen ELY -keskus atakunta on ensimmäinen maakunta Suomessa, jossa kaikki kunnat ovat liittyneet kirjastojen yhteisjärjestelmään. Satakirjastot, jonka kutomaa kirjastoverkkoa Satakunnassa nyt vahvistetaan, tarjoaa mitattomasti enemmän mahdollisuuksia palvelujen elävöittämiseen ja kehittämiseen kuin mitä yksittäisellä kunnalla olisi käytössään. Yhdessä eteenpäin viety on paitsi tehokasta, myös taloudellista. Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus pyrkii omilla toimillaan mahdollistamaan ja edistämään alueen kirjastojen kehityshankkeita, sekä omia että yhteisiä. Hyvänä esimerkkinä toimikoon käsillä oleva Satakirjastot -lehti. Se on oiva osoitus yhdessä tekemisestä ja siitä kirjastojen työntekijöiden innostuksesta, jota ilman kirjastot olisivat paljon harmaampia paikkoja. Samalla kun lehti auttaa tekemään tunnetuksi kirjastojen aineistoaarteita ja palvelujen runsautta, se toivottavasti myös viihdyttää ja ilahduttaa lukijoitaan. Tänä vuonna käynnistyviin kokeilu- ja kehittämishankkeisiin on maakunnan kirjastoille myönnetty valtionavustuksina yhteensä euroa. Niillä rahoilla lähdetään mm. laittamaan Satakirjastojen strategiaa käytäntöön, kirjavinkkaamaan, täjien tarpeet paremmin kuin käyttäjät itse. Kyselyt ja tilastot osoittavat kerta toisensa jälkeen, että käyttäjät ovat jo nyt varsin tyytyväisiä kirjastojen palveluihin. Niiden kehittäminen entisestään, niiden personoiminen ja kohdentaminen yhdessä käyttäjien kanssa on asiakkaiden tyytyväisyydestä huolimatta tai ehkä juuri sen vuoksi mahdollista. Kirjasto on omassa ympäristössään tärkeä toimija. Näin etenkin silloin, kun käyttäjät tuntevat voivansa vaikuttaa kirjaston suunnitelmiin, kokoelmiin, tapahtumiin ja palveluihin. Yhden koon sukkahousut sopivat keskimittaiselle ja painoiselle, mutta kaikki meistä eivät osu niihin mittoihin. Kohderyhmille räätälöidyt palvelut varmistavat, että s-kokoinen saa haluamansa, perinteitä kaipaava pässinpökkimän avaran mallin ja viihdettä ja vauhtia toivova kiiltävää ja bling blingiä. Kaikkien kirjasto on hieno konsepti, mutta Minun kirjastoni ja Sinun kirjastosi vielä parempi! Sekä opetus- ja kulttuuriministeriön että kirjastojen aluehallinnon vakaana pyrkimyksenä on omalta osaltaan yrittää varmistaa se, että kunta- ja palvelurakennemyllerryksestä huolimatta myös tulevaisuuden kirjastoasiakkaille olisi saatavilla yhtälailla niin pässinpökkimää kuin bling blingiäkin. Satakirjastot 1/2013 3


KOLUMNI Karoliina Beckman, FinFamin kehittämispäällikkö ja MamaCoach-vastuukouluttaja Varaa vanhemmuus vahvuuksille M KUVA: SUVI-TUULI KANKAANPÄÄ ikään elämäni Toinen vahvuuksien voima vaihe tai näkyy tavallisessa arkielärooli ei ole mässä. Väsyneenä ja arjen heittuonut heiktäessä kapuloita rattaisiin on kouksiani esiin kovin paljon helpompaa luisniin kirkkaasti ja kivuliaaseen kahtaa heikkouksista sättimisen ytimeen osuen kuin vanhempuolelle. Tunnistan ajattelussani muus. Jokainen vanhempi joutuu ikävän muutoksen, joka syntyy kohtaamaan heikkoutensa erityisesti väsymyksen ja arjen ennemmin tai myöhemmin. yllätysten yhteentörmäyksestä. Heikkoudet on hyvä tunnistaa Noissa hetkissä mielen kelat ajauja hyväksyä, sillä niistä saa usein tuvat kahteen vaihtoehtoiseen oivat opit, mutta niiden liika uraan. Joko toivon itse olevani märehtiminen ei vie eteenpäin. toisenlainen kuin olen, tai toivon, Sen sijaan todellinen eteenettä olisipa vanhemmuuden kanspäin vievä voima löytyy kolikon sani jakava puolisoni toisenlainen. toiselta puolelta, vahvuuksista. Toisin sanoen, kunpa minulla ja Monta vuotta sitten istuin lasteni isällä ei olisi niitä heikkoFinFamin johtajafoorumissa uksia, joita meillä on. kuuntelemassa Suomen koripalKoska minä tai puolisoni lomaajoukkueen eli Susijengin emme toiveistani huolimatta KUN VANHEMMUUTTA TARKASTELEE valmentajan, Henrik Dettole päässeet heikkouksistamme USEAMMIN VAHVUUKSIEN KUIN manin, puheenvuoroa. Hän eroon, otan Dettmanin logiikan kertoi tiimityössä onnistumiaina uudelleen ja uudelleen käytHEIKKOUKSIEN KAUTTA, SYNTYY sesta ja siitä, mihin Susijengin töön. Muistutan itseäni säänVÄISTÄMÄTTÄ ENEMMÄN ILOA, menestys perustui. Joukkueen nöllisesti siitä, että pelaamme SUJUVUUTTA JA ITSEVARMUUTTA SIITÄ, lukuisia voittoja tuonut pelitakvanhempina samalla puolella, tiikka oli rakennettu pelaajien emme toisiamme vastaan. Piirrän ETTÄ KYLLÄ KAIKKI HOITUU. sekä koko porukan vahvuuksille, PLHOHQLÁlSSLWDXOXOOHDUMHQVXXQei heikkouksille. Vain vastustaja keskittyi Susijengin heikkouknitelman vahvuuksiemme varaan. Lasteni isä on tavattoman siin, ei oma valmentaja tai oman joukkueen pelaajat. taitava neuvottelija, joten hän saa hyödyntää tuota taituruutTässä ajatuksessa on ollut jotain niin perustavalaatuisen taan vanhemmuuden solmuissa. Minä otan suosiolla kopin oivalluttavaa, että olen kantanut sitä aktiivisesti mukanani kaikki arjen ruokahuollosta ja käytän luovuuttani niissä hetkissä, kun nämä vuodet. Dettmanin pelitaktiikasta on muodostunut pelas- jääkaapissa loistavat lähinnä valo ja ketsuppipullo. tusrenkaani vanhemmuuden suonsilmissä ja olen heittänyt Kun vanhemmuutta tarkastelee useammin vahvuuksien kuin pelastusvälineen välillä myös niille, jotka ovat olleet uppoaheikkouksien kautta, syntyy väistämättä enemmän iloa, sujumaisillaan vanhemmuuden herättämien syyllisyyden ja alemvuutta ja itsevarmuutta siitä, että kyllä kaikki hoituu. Hyvien muuden tunteiden aallokkoon. hetkien lisäksi ajattelutapa on erityisen tärkeä silloin, kun elämä Miksi vahvuuksille rakentaminen on sitten niin tärkeää, että tuntuu täyttyvän kurasta, Wilma-viesteistä tai aikuisuuden alkusiihen kannattaa kiinnittää huomiota? Ensiksikin siksi, että oma metrillä kompastelevien kaksimetristen lasten kasvukivuista. vanhemmuuden identiteetti on viisaampaa rakentaa myönteiseen Jos huomaat, että kiinnität enemmän huomioita omiin tai ja pystyvään minäkuvaan sen sijaan, että se kasvaisi heikkouksien toisen heikkouksiin, olet saattanut ajautua vastustajan rooliin hataralle pohjalle. Ajatus on sama kuin mielen sairauksien äärellä. vanhemmuuden pelikentällä. Silloin kannattaa kokeilla vaihtaa Mielen sairaus ei määrittele rakasta perheenjäsentä, kuten ei vahvuuksien pelipaita päälle, sillä vanhemmuus jos mikä on omaisena oleminenkaan ole ainoa identiteettiä määrittelevä tekijä. joukkuepeli. 4/2021 15