2 Sisältö johdanto...2 Pääkirjoitus...3 Vastuutekomme herättävät luottamusta...3 Esimerkkejä vastuutyöstämme vuonna Hankinta...5 Kerstin Linne tuntee kahvinviljelijöiden haasteet...5 Coffee and Climate auttaa viljelijöitä sopeutumaan ilmastonmuutokseen...5 Lukuja ja työmme tuloksia...7 Henkilöstö...8 Lupaukset tekevät arvot näkyviksi...8 Mentoroinnista puhtia työuran kaikissa vaiheissa...9 Lukuja ja työmme tuloksia Liiketoiminta...11 Vuosi 2012: vakaa kehitys jatkui...11 Kahvin hinta on monen tekijän summa Paulig jälleen yksi huippu yrityksistä maineeltaan ja vastuullisuudeltaan Lukuja ja työmme tuloksia...14 Johdanto Vuonna 2012 nivoimme vastuulliset toimintatavat entistäkin tiiviimmin osaksi arjen tekoja. Paulig-konsernin yhteiset arvot jalkautettiin onnistuneesti koko kahviryhmään. Jatkoimme johdon ja esimiesten johtamistaitojen kehittämistä ja teimme laajan henkilöstövastuun toteutumista luotaavan TellUs-kyselyn. Edistyimme raakakahviemme jäljitettävyydessä ja jatkoimme kahvimaissa pienviljelijöiden ammattitaitoa ja elinoloja parantavia projekteja. Kehitimme onnistuneesti pakkausmateriaalien ympäristöystävällisyyttä ja laajensimme tuotevalikoimaamme kuluttajatrendeihin nojautuen. Ympäristö Kaikki Pauligilla syntyvä jäte saa uuden elämän Lukuja ja työmme tuloksia...17 Tuotteet ja palvelut Psyconilla tuoksuu vastuullisesti keitetty kahvi Uusia makuja kahvimarkkinoille Lukuja ja työmme tuloksia Vastuutyömme tavoitteet ja tulokset


Miksi ihmisten todellinen kohtaaminen on niin vaikeata, ainakin seuroissa, ainakin minun (kymmenien vuosien) kokemuksieni mukaan lähes mahdotonta? Lisäksi kaikilla kunnon ihmisillä on kalenterit täynnä hamaan tulevaisuuteen, että jopa terveyskeskukseen ajanvaraus on lastenleikkiä siihen nähden jos aikoo päästä nokikkain niiden kauniissa puheissa esiintyvien kuuluisien ”saattomiesten” kanssa.(missä mahtavat luurata?) Leviitat ja muutkin painavat ohi liperit liehuen, sopiva hetki ei vuosienkaan jallituksesta huolimatta näytä koittavan. Eikös ainakin papeilla ole jonkinnäköinen ns. pappisvala, että tienohessa makaavan ohi mennään esikuvien mukaisesti mahdollisimman lujaa, voisikohan siihen lisätä velvoitten ainakin potkaista? Olisi nopea konsti todeta onko ihan tarkkaan kuollut. Aika kun on näyttänyt aina olevan kortilla noilla päivänpaisteen puolella tallavilla.


53 Yleishallinto TP TA TAE Vrt.% Vrt.% Suunn. Suunn. vastuualueittain TP-13 TA Kirkkopäivät 2015 TOIMINTATUOTOT (ulkoiset) ,0 100,0 TOIMINTAKULUT (ulkoiset) Henkilöstömenot ,0-32,6 Muut toimintamenot ,0 41,6 TOIMINTAKULUT (ulkoiset) ,0 13,8 TOIMINTAKATE I (ulkoinen) ,0-25,0 VASTUUKATE ,0-25,0 TOIMINTAKATE yht. (ulk.+sis. erät) ,0-25,0 Laskennalliset erät Vyörytystulot/-menot ,0-25,0 Laskennalliset erät ,0-25,0 TYÖALAKATE 0 0 Kouvolan kirkkopäiviä tuetaan maksamalla Kirkkopalvelut ry:lle avustusta kahtena vuonna yhteensä euroa. Kirkkopäiväsihteerin palkkauksen hoitaa seurakuntayhtymä, mutta Kirkkopalvelut korvaa palkkauksen kustannukset. 4 TULOSLASKELMAOSA Tuloslaskelmaosa osoittaa, miten tulot riittävät kattamaan toiminnan menot, rahoitusmenot, poistot ja arvonalentumiset. Tulorahoituksen riittävyyttä arvioidaan toimintakatteen, vuosikatteen sekä tilikauden tuloksen avulla. 4.1 Tuloslaskelmaosan rakenne ja sitovuus Tuloslaskelmasta esitetään kaksi versiota: virallinen ulkoinen tuloslaskelma ja laskelma, joka sisältää lisäksi sisäiset ja laskennalliset erät. Tuloslaskelmaosassa toimintakate sitoo yhteistä kirkkoneuvostoa. 4.2 Vuosikate Vuosikate on keskeinen luku talousarviossa. Kate osoittaa tulorahoituksen, joka jää käytettäväksi investointeihin ja lainojen lyhennyksiin. Talous on tasapainossa, kun vuosikate riittää investointeihin ja lainojen takaisinmaksuun. Talousarvion 2015 vuosikate on euroa ja poistot euroa. Investoinnit ovat euroa. Poistojen keskiarvo vuosina on euroa ja investointimenojen euroa. Vuosikate kattaa investoinnit. Yhtymä on velaton. 4.3 Tilikauden tulos Tilikauden tulos on ylijäämäinen talousarviovuonna 2015 sekä suunnitelmavuosina Kiinteistöstrategia vuosille valmistui vuonna Kiinteistöstrategian ja rakennemuutosten tuomat säästöt eivät edelleenkään ole selvillä talousarviota laadittaessa eivätkä siksi näy kaikilta osin laskelmissa. 51


28 23 alentuneita kustannuksia. (Myhrman & Heikkilä 1996,15) Suomessa kansallisilla toimilla on muita EU-maita suurempi merkitys, koska tuotantokustannukset ovat korkeammat ja edellytykset alkutuotannolle huonommat, kuin muissa EU-maissa. (Laurila 2004, 367, ref. Mattila 2008, 3.) Jäsenyysratkaisu lisäsi uusien toimeentulolähteiden tarvetta myös Suomessa. Maaseudun elinkeinorakennetta voidaan kehittää osittain EU:n maaseutualueiden (5b) sekä harvaan asuttujen alueiden (6) tuilla sekä työllistämiseen tähtäävillä kehittämistavoitteiden 3 ja 4 mukaisilla tuilla. (Mäkitie 1996, 52.) CAP-reformituki CAP-reformin eli EU:n maatalouspolitiikan uudistuksen mukaista tukea maksettiin peltoviljelylle ja kotieläintuotannolle. Peltoviljelyn tukena maksettiin viljan hinnanalennus- ja kesantokorvausta sekä öljykasvien ja valkuaiskasvien hehtaaritukea. Viljan hinnanalennukseen liittyi kiinteästi kesantovelvoite, eli peltoa ei saanut viljellä tiettynä vuonna. Viljelijän tuli kesannoida 15 prosenttia vilja-alastaan, mikäli laskennallinen viljasato ylittää 92 tonnia. Kesantoala, jolle kesantopalkkiota maksetaan, on korkeintaan 33 prosenttia perusalasta. Viljasato lasketaan alueellisen keskisadon mukaan vilja-, öljykasvi- ja hernealan perusteella. (Myhrman & Heikkilä 1996, 15.) Reformin mukaista kotieläintuotannon tukea maksetaan sonneille, emolehmille ja uuhille kansallisen kiintiön mukaiselle määrälle ja sitä maksetaan enintään kahdelle nautayksikölle (ny) nurmirehuhehtaaria kohti. Lisätukea sai, jos oli alhainen suhde nautayksikön ja nurmirehuhehtaarien välillä ja emolehmille maksettiin kansallista lisää, joka oli EU:n osarahoittama. (Myhrman & Heikkilä 1996, 15.) LFA-tuki Euroopan unioni hyväksyi neuvotteluissaan 85 prosenttia peltoalastamme Euroopan unionin epäedullisten alueiden piiriin, joka tarkoittaa sitä, että siitä saa erikseen tukea, koska alueella voi olla vaikeampaa viljellä. Samaan kuuluvat vuoristoiset alueet Euroopassa. Se 15 prosenttia Suomen peltoalasta, joka jää tuen ulkopuolella, muodostaa tukialueen A. EU maksaa tuesta kolmasosan ja Suomi komission luvalla loput.


13 Keskeiset muutokset Haapaveden kaupungissa vuonna 2015 Haapaveden kaupungin palvelurakennetta on uusittu vuosien 2013 ja 2014 aikana. Rakenteiden muutos perustuu vuonna 2013 hyväksyttyyn talouden vakauttamisohjelmaan. Kaupunginvaltuuston hyväksymä vakauttamisohjelma ulottuu vuoden 2015 loppuun saakka. Aittokylän ja Vattukylän koulut on yhdistetty Vattukylän kouluksi alkaen. Lisäksi Haapaveden Pesula Oy:n ja Haapaveden Kuntotalo Oy:n kirjanpito- ja palkanlaskentatoiminnot on siirretty yksityiseltä toimijalta kaupungin omaksi toiminnoksi vuonna 2014 ja vuoden 2015 alusta samoin toimitaan Teknologiakylän ja Haapaveden Energia Oy:n kanssa. Em. toimenpiteillä tehostetaan kaupungin omaa tuotantoa sekä lisätään toimintojen läpinäkyvyyttä sekä yhteistyötä kaupungin ja sen tytäryhtiöiden välillä. Vakauttamisohjelman mukaisesti kaupungin henkilöstöä vähennetään v Ensisijaisesti hyödynnetään ns. luonnollinen poistuma. Toissijaisesti lakkautettavan tehtävän hoitaja pyritään sijoittamaan muuhun avoimeksi tulevaan tehtävään. Tähän budjettiin ei sisälly työntekijöiden irtisanomisia. Ympäristölaborario on poistunut vuoden 2105 talousarviosta sen johdosta, että kaupunki yhtiöittää ympäristölaboratorion vuoden 2014 aikana ja toiminta jatkuu vuoden 2015 alusta lähtien oymuotoisena. Yhtiöittäminen perustuu kuntalain muutokseen, jonka mukaan kunnan hoitaessa tehtävää kilpailutilanteessa markkinoilla, sen on pääsääntöisesti annettava tehtävä osakeyhtiön, osuuskunnan, yhdistyksen tai säätiön hoidettavaksi. Kaupunki hoitaa yhtiön kirjanpito- ja palkanlaskentapalvelut. Perusturvan toimialueella toteutetaan rakenteellisia muutoksia terveysasemaverkossa ja vanhuspalveluissa lakkauttamalla pienryhmäkoti Marttala. Haapaveden kaupungin keskeisin investointi vuonna 2015 on jäähalli, joka otetaan käyttöön vuoden 2015 keväällä. Jäähallin rakentamisen aloituksen siirtyessä syksyyn, se ei alkuperäisen suunnitelman mukaisesti valmistu vuonna Vuoden 2014 arvioitu kustannus on 1,5 milj. euroa Jäähallin kokonaiskustannus on 2,6 milj.euroa(avustus 570 t) ja vuodelle 2015 osuudeksi on arvioitu 1,1milj. euroa (avustus 400teur vuodelle 2015). Ensi vuoden investointilistalla ovat lisäksi mm. vesilaitoksen investoinnit 1,2 milj. euroa, varaus elinkeinopoliittisiin investointeihin 1,0 milj. euroa sekä kulttuurikirnu. Kaupungin nettolainanoton tarve on ensi vuonna noin 3,3 miljoonaa euroa muun muassa investointien vuoksi. Tässä talousarviossa esitetään, että Haapaveden kaupunki pitää tuloveroprosenttinsa nykyisessä 21,25:ssa. Kiinteistöveroprosentteihin esitetään yleiseen kiinteistöveroprosenttiin 0,1 % korotus sekä vakituisten asuntojen kiinteistöveroprosenttiin 0,05%:n korotus. Vesimaksuihin on budjetoitu kahden ja jätevesimaksuihin neljän prosentin korotukset. 13


CD-levy on käytännössä jo kuollut kaupallisesti ja tietenkin vinyylien osuus erikoisuus, muutama prosentti. Muta myös iTunes ja vastaavat ovat kuolleet. Ostava yleisö ei enää lataa. Yleisö striimaa. Aineisto on tietysti melkein pelkkää musiikkia – vaikka äänikirjojen osuus on havaittavissa tilastoista. Klassisella musiikilla ei ole minkäänlaista rahallista merkitystä. Kaltaiseni ihminen, joka kuuntelee ja jopa hankkii Bachia ja Schubertia ja vastaavia, kuuluu musiikin ostajien vähemmistöön, jonka markkinaosuus on noin 0,000001 % musiikin kuluttajista. Musiikkitalo ja ooppera pärjäävät, koska siellä myydään istuinpaikkoja ja näkyvyyttä; musiikki on sivuseikka.


Jos 2 luvun 1 §:ssä tarkoitettua päätöstä arvopaperikeskuksen toimiluvan myöntämisestä, 2 luvun 23 §:ssä tarkoitettua päätöstä arvopaperikeskuksen sääntöjen vahvistamisesta, 3 luvun 1 §:ssä tarkoitettua päätöstä selvitysyhteisön toimiluvan myöntämisestä tai 3 luvun 5 §:ssä tarkoitettua päätöstä selvitysyhteisön sääntöjen vahvistamisesta taikka 4 luvun 1 §:ssä tarkoitettua päätöstä keskusvastapuolen toimiluvan myöntämisestä ei ole annettu niiden antamiselle säädetyssä määräajassa, hakija voi tehdä valituksen. Valituksen katsotaan tällöin kohdistuvan hakemuksen hylkäävään päätökseen. Tällaisen valituksen voi tehdä, kunnes päätös on annettu. Valtiovarainministeriön on ilmoitettava päätöksen antamisesta valitusviranomaiselle, jos päätös on annettu valituksen tekemisen jälkeen. Muilta osin valituksen tekemisestä ja käsittelystä säädetään hallintolainkäyttölaissa.


Kirjan 19 novellia käsittelevät äidin ja tyttären suhdetta monelta eri taholta. Castillonin kertomuksissa tuo suhde on kovin tulehtunut ja raastava ja kirjailija vielä kärjistää tapahtumia. Voisi sanoa, että hän novelleissaan toteuttaa niitä äitien ja tyttärien sisimmässä riehuvia koston- ja vahingoittamisenhaluja, joita ihminen ei normaalisti päästä valloilleen. Toisissa kertomuksissa epävarma äiti ripustautuu tyttäreensä tai pyrkii muokkaamaan tätä omien ihanteittensa mukaiseksi, toisissa tytär kätkee hellyydenkaipuunsa ja herkkyytensä henkiseen tai fyysiseen väkivaltaan. Hetken päähänpistosta voi tulla pakkomielle ja harhaluulosta puolestaan syy elää. Nykyihminen haluaa olla ikinuori ja vailla sellaista vastuuta, mitä vanhemmuus ja aikuisuus vaativat. Julmien tapahtumien vastapainona on rauhallinen ja asiallinen kieli.


29 VÄLIMATKA, TILA, YMPÄRISTÖ JA ESINEET Julkinen reviiri yli 2 m Sosiaalinen reviiri n. 1,2 2 m Henkilökohtainen reviiri n. 50 cm 1,2 m Intiimivyöhyke n cm Tilankäyttö, liikkuminen, esineet Vaatteet, korut, kampaukset, tuoksut Kosketusvyöhyke alle 15 cm 31 Diak on ylivoimaisesti suurin sosiaalialan ammattikorkeakoulutuksen järjestäjä Suomessa. Tarjoamme myös terveysalan, kirkon alan ja tulkkauksen koulutusta Päivi Homanen Satakieliohjelma 17.1.2013 Tampere LAPSET OVAT ERILAISIA SOSIAALINEN LAPSI Jos kommunikaatiotaidot vielä heikot Huomioidaan aloitteet Jatketaan lapsen aloittamaa keskustelua Jutellaan kahden Esiintyminen N-piirin JOVA-koulutus 2010 Klubikokous Esiinnyt klubisi kokouksessa Kuulijoita 10-50 Sinulla on aikaa 3-5 minuuttia Ei videotykkiä Esityksesi kokouksen lopulla Innostat klubiasi uuteen tapahtumaan Tagged in. Esiintymistaito. show more tags. Related tags. Esiintyminen. Koulutus. Top stories. Archive


Kiinalaisen politiikan ymmärtäminen ja analysointi ovat tulevaisuudessa yhä välttämättömämpiä taitoja maailman tapahtumien tulkitsemiseksi. Nyt käsillä olevan kirjan lähestymistavan valinta tuo kansainvälisestä politiikasta ja strategiasta kiinnostuneelle lukijalle erinomaisen paketin luettavaksi. Teos pysyy myös tyylillisesti ja kielellisesti yhdenmukaisena vaikka onkin useamman kirjoittajan kynästä lähtöisin. Kirjaa voikin suositella kaikille, jotka haluavat syventää tietojaan supervallaksi nousemassa olevan Kiinan kehityksestä viime vuosilta. Yhdessä Lauri Paltemaan ja Juha A. Vuoren aiemmin julkaiseman Kiinan kansantasavallan historian (Gaudeamus 2012) ja Mikael Mattlinin yhdessä edellä mainittujen kanssa laatiman Kiinan poliittisen järjestelmän (Vastapaino 2022) kanssa nyt käsillä oleva teos muodostaa suomenkielisen Kiina-kirjallisuuden peruspaketin, jonka soisi kuuluvan esimerkiksi osaksi Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opetuksen lukuvaatimuksia.


Mää ostan kaikki vaatteeni ruokakaupoista (Lidl, Citymarket, Prisma, Halpa-Halli) tai kirppareilta. Enkä koe itteeni sen takia huonommaksi tai tyylittömämmäksi mitenkään. Ja sitäpaitsi, Lidlin vaatteet on aika kestävää kamaa. Mulla on monetkohan caprilegginsit sieltä ja ne on kolmatta kesää käytössä nyt. Ja yhet ballerinat on nyt toista kesää käytössä ja ostinpa sieltä eilen uudetkin sellaiset. Mää oon semmonen, ettei mua kiinnosta vaatekauppoihin meno yhtään. Gina tricotissa voin käydä sen verran, että haen lisää niitä ihania pitkiä toppeja, jotka kestää käytössä vuosia. Heh, en siis oo shoppailija ollenkaan. :D Mutta tää kaikki on hyvin pitkälle mielikuvahommaa. Mainosten ja muun kautta ihmisille luodaan mielikuvia asioista. Ja jostain syystä halpaa pidetään huonona. Onko halpa ruokakauppa (kuten Lidl) huono ruokakauppa? Ei mun mielestä. Halpa on joissain asioissa huono, kait. Vaan eipä se kalliskaan oo aina hyvää. Että otapa tässä nyt selvää mikä on hyvää... :D


Pierren toivo, jotta hän rehellisellä ahkeroimisellaan voittaisi Gabrielien luottamuksen, ei ollut vielä tehnyt suuria edistysaskeleita. Tosin otti hän vastaan ja kohteli häntä aina samalla ystävällisyydellä; mutta ei koskaan huomannut hän hänen kasvojensa ilmeessä tai käytöksessä merkkiäkään siitä, että hänen vierailunsa olisi ollut mieluinen tai odotettu. Ja kreivi Bourmont, joka ilmestyi joka päivä samalla tunnilla tyttärensä luona, ei salannut sitä, että hän näki hyvin vastenmielisesti tyttärensä lankomiehensä hyvän ystävän seurassa. Vaikkapa hän ei lyönytkään laimin hyvän kasvatuksen saaneen miehen kohteliaisuuksia kapteenia kohtaan, lausui hän kaikenlaisia pistosanoja, jotka monta kertaa olisivat saaneet aikaan hyvin epämieluisa kohtauksia, jollei Pierre aina olisi oikeaan aikaan niitä torjunut, kumminkaan saattamatta persoonallista arvoaan vaaralle alttiiksi.


Mia ratsasti Thorilla hetken tänään ja sen jälkeen hyppäsin selkään. Thorin hampaat vaivaavat selvästi, mutta muuten Thor oli hyvä. Harjoittelimme siirtymisiä ja puolipidätteitä. Minun piti yrittää tunnustella koko hevosta myös käsieni kautta. Kun Thor pysähtyi piti keskittyä siihen, että Thor ikäänkuin istuisi alas takajaloilleen ja taipuu kintereistä. Pidätteen piti tuntua läpi koko rungon, takajaloissa asti. Mikäli Thor pysähtyi enemmän etupainoisesti, piti peruuttaa pari askelta, tuntea "niiaus" takaa ja vasta sen jälkeen kävellä taas eteenpäin. Mia teki myös pari kertaa harjoituksen maastakäsin, niin että hän tunsi Thorin takajalkojen liikeen ohjien ja suun kautta. Eli kun hän antaa ohjasotteella peruutuskomennon, liike tuntuu koko matkan takaa käteen asti ja Thor reagoi taipumalla kintereistä hieman takaa. Mia käveli myös vieressä kun ratsastin ja auttoi meitä molempia maastakäsin hahmottamaan mitä harjoituksia hän halusi meidän suorittavan. Kun Thor tuntui edestä epämukavalta, Mia sanoi, että se mitä tunnen on oikeastaan selän liike käsien kautta. Kun Thor on epätasainen kädelle, selkä ei liiku toivotulla tavalla. Kun Thor tasoittuu ja on rennompi kädelle tarkoittaa se, että selkä rentoutuu. Siirtymisissä seurasimme myös, että rintaranka avautui ja edessä oli enemmän tilaa.


Nämä hallituksen populistit ja rahankerääjät, kerjuupojat, ovat tilastoista huomanneet kehäykkösellä tapahtuvan paljon kolareita. Heh, minä ajan siellä jatkuvasti, mutta tapahtuneita kolareita en muista pitkään aikaan nähneeni. - Voisi näissä hieman matematiikkaakin käyttää. Kehäykkösellä liikennöintimäärät päivässä ovat vissiin isompia kuin koko Lapissa, koko landella ei ole yhtä paljoa autoja. Isoon määrään mahtuu paljon kaikenlaista. Päivisin kehille ei voi millään ajaa tuhoisaa ylinopeutta, ovat niin täynnä, että jonossa siinä köröötellään. Jos jono ajaa joskus vahingossa kymmenen kilometriä yli sallitun, se tietää aneita hallituksen sieluille, mutta ei siitä mitään haittaa kenellekään ole.


”Petra oli muinainen nabatealaisten valtakunnan pääkaupunki Punaisen meren ja Kuolleen meren välissä (nykyinen Jordania). Osittain rakennettu ja osittain kallioon hakattu kaupunki hautoineen on turvassa vuorten sylissä, kapean solan kautta yhteydessä muuhun maailmaan. Petra on tunnettu paikka jo Vanhan Testamentin ajoista.
Perimätiedon mukaan Petran lähellä Mooses iski sauvallaan vettä kalliosta. Petrassa on myös korkea vuori, jonka huipulla Aaron kuoli ja haudattiin. Petra eli kukoistuskauttaan ajanlaskun taitteessa. Se liitettiin Rooman keisarikuntaan sataluvun alussa jKr ja Palestiinan provinssin pääkaupunkina se toimi yhtenä itäisen rajan Limes Arabicuksen tärkeimmistä tukikohdista.
Kaupungin väitetään tuhoutuneen perusteellisesti vuoden 363 maanjäristyksessä, joka muutti sen rauniokasaksi, sekä lopullisesti maanjäristyksessä vuonna 551. Viime vuosikymmenen aikana arkeologiset kaivaukset ovat paljastaneet uutta merkittävää tietoa maanjäristysten jälkeisiltä ajoilta”. Ulla M. Hoikkala, netistä.


The Thingissänäytetään ällötys heti alkuun ja siirrytään sitten käsittelemään psykologisen kauhun osastoa. Harmi kyllä aika pian ällötyksiä ilmaantuu lisää.


11 GESTERBY Pappilanmäki - Gesterbynpolku Pappilasta pohjoiseen vanhan Sepänkylään vievän tien varrella sijaitsee Gesterbyn vanha tilakeskus. Tilakeskuksesta länteen on Gesterbyn koulualue, jossa on rakennuksia ja 1970-luvuilta. Pohjoisessa on Gesterbyn asuinalue korkeine kerrostaloineen ja pientaloasutuksineen. Rakentaminen aloitettiin vuoden 1965 jälkeen kunnan ostettua Gesterbyn. Uuden Gesterbyntien itäpuolella on Kyrkvallan omakoti- ja rivitaloalue GESTERBYN MUSEOALUE Gesterbynpolku 1 B Gesterbyn kartanossa on ollut kustavilaistyylinen päärakennus. Sen rakennutti 1780-luvulla johtaja Anders Jansson. Janssonin jälkeen Gesterbyn omisti hänen ottopoikansa everstiluutnantti Anders Johan Sjöman. Sjömanilla oli kymmenen lasta, joista kahdeksan eli aikuisiksi saakka. Hänen nuorin tyttärensä Eva Charlotta osti Gesterbyn kartanon aviomiehensä maanmittari Carl Mathias Moringin kanssa vuonna Eva Charlotta Moring jäi muutamia vuosia myöhemmin leskeksi ja joutui yksin kasvattamaan lapsensa ja hoitamaan vastuun maatilasta. Hän oli tarmokas ja aikaansaava nainen. Jonkin aikaa hänellä oli maakauppa ja tiilitehdas Gesterbyssä. Hänellä oli myös useita luottamustehtäviä. Eva Charlotta Moring oli yksi aloitteentekijöistä, kun Kirkkonummelle perustettiin säästäpankki. Hän oli jäsenenä säästöpankin johtokunnassa ja Hindersbyn tyttökoulun johtokunnassa. Eva Charlotta Moringin kuoltua 1893 myytiin Gesterbyn kartano Erik Alfred Lundinille luvulla omistajina olivat Verner Dumell sekä Olle ja Mona Dumell, jotka 1965 myivät tilan Kirkkonummen kunnalle. Kun Porkkalan vuokra-alue palautettiin, oli Gesterbyn päärakennus palanut juuri sitä ennen. Kerrotaan, että tuhkat vielä savusivat luvun lopulla Kirkkonummen kunta teki yhteistyössä Kyrkslätts hembygdsföreningenin kanssa suunnitelman tilakeskuksen museokäytöstä. Suunnitelmaan kuului mm. uuden päärakennuksen rakentaminen toteutettiin juhlakenttä alueen eteläosaan ja seuraavana vuonna siirrettiin tuulimylly Masalasta, Gammel Tinan entiseltä museoalueelta Gesterbyhyn. 11 KK


Peircen lausuma siitä, että merkki on ihminen itse ja että ihminen ei saata muuttaa ihmisluonnon symbolisuutta, EI tarkoita samaa kuin tietää se, miten objektit tosiasiassa ovat, vaan sitä, että jotta ihminen ylipäätään voisi ymmärtää jotakin, on hänen oltava itse merkki, jolla olemuksensa puolella hän saattaa jäsentää objektien efektivaikutuksia ja asettua tapahtumsen prosessin ohjaavaksi elementiksi interferenssivaikutusten ajallisessa sarjoittumisessa niin kuin maailmanprosessin kulussa ylipäätään. Se, miksi logiikka tai ymmärtämisen kategoriat eivät sinällään selitä ymmärtämistä interferenssivaikutusten kentissä, johtuu siitä, että ne ovat vain tapoja, joiden puitteissa ymmärtäminen tapahtuu ja jolla tavalla ihminen on symbolinen luonteeltaan. (C.W. Morris 1932).


Mistä siinä Huomaa hyvässä sitten on kyse? Sen voisi tiivistää kahteen asiaan. Sen voisi ajatella niin, että me huomaamme hyviä asioita, joita tapahtuu. Me puhumme paljon luonteen vahvuuksien käytöstä, mitkä on ne hyvät asiat. Perinteisesti voisi sanoa, että “Olet tosi hyvä kertotaulussa”. Me taas ajattelemme, että mikä on se käytetty luonteenvahvuus. “Sinä olet sinnikäs. Sinä olit utelias etsimään sitä tietoa. Sinä et luovuttanut, vaikka se tehtävä meni. Sinä käytit koko vahvuuskenttääsi ja osaamistasi tämän saavuttamiseksi.” Eli me huomaamme vahvuuksia taitojen ja tekojen taustalla.


jälleenmyyjää. Niiden yhteenlaskettu markkinaosuus oli noin 80 % SE-laitteiden markkinavolyymista, noin 65 % isoista kodinkoneista ja yli 90 % viihde-elektroniikasta. Projektin ajateltiin perustuvan tuottajan vastuuseen ja avoimeen, tasapuoliseen kierrätysjärjestelmään. Yhteistyöllä haluttiin saada aikaan suuret volyymit ja alhaiset kustannukset. Kierrätysverkoston piti yhdistää julkisen ja yksityisen sektorin palvelut, ja kätevintä olisi, jos kierrätys voitaisiin toteuttaa mahdollisimman lähellä SE-romun syntypaikkaa. Projektin toimintaa koordinoisi pilotin aikana perustettava yhdistys, tuottajayhteisö, ja toiminnan tuli kaikkinensa olla läpinäkyvää ja julkisesti kontrolloitavissa. Viisivuotistavoite oli nousta Euroopan huipputasoa edustavaksi SER-kierrätyksen järjestelmäksi, joten aivan pienistä tavoitteista ei lähdetty liikkeelle. Valtakunnallinen toiminta käynnistyisi hyvissä ajoin ennen tulevia lakimuutoksia, kierrätysverkosto saataisiin koko Suomen kattavaksi 18–24 kuukauden sisällä aloituksesta, keräysastetta nostettaisiin heti alusta alkaen merkittävästi ja parin ensimmäisen vuoden jälkeen voitaisiin keskittyä kierrätysasteen kehittämiseen. Projektin alkuvaiheessa haluttiin, että SER-kierrätys voitaisiin toteuttaa yhteiseurooppalaisena ja rahoitusvastuu olisi tuottajien näkökulmasta katsottuna yhtenäinen. Projekti vaati rahoitusta. Sen budjetiksi arvioitiin ensimmäisessä ja perustavassa johtoryhmän kokouksessa hieman alle 4 miljoonaa markkaa, josta noin puolet kerättiin mukana olevilta yrityksiltä. Osallistumismaksut jaettiin kahteen kategoriaan yrityksen liikevaihdon perusteella: suuret maksoivat 100 000 markkaa ja pienemmät 50 000 markkaa. SER-projektin osallistumismaksuja perittiin yhdistyksen jäseniltä vuonna 2000 kolmessa eri erässä ja loput kaksi maksuerää jätettiin seuraavalle tilikaudelle. Lisäksi rahoituksen osaksi tulivat kierrätys(tarra)maksut,29 ja projekti aikoi anoa rahoitusta ympäristöministeriöltä, Tekesiltä ja Uudenmaan Ympäristökeskukselta. Myöntävät päätökset saatiin kahdelta jälkimmäiseltä vuonna 2000 ja ministeriöltä vuonna 2002. Ensimmäisessä johtoryhmän kokouksessa käytiin kuitenkin vielä selvästi pohdiskelevaa keskustelua mahdollisesta tulevasta rahoituk-


Vastuullisuus kannattaa
Vastuullisuudesta saatava liiketoimintahyöty on sen varmistamiseen liittyviä kustannuksia isompi. Tällainen tulos on saatu FIBS ry:n Yritysvastuu 2021 -kyselyssä. Vastanneista yrityksistä 100 %:lle vastuullisuus oli erittäin tai jokseenkin olennaista. Vastuullisuus näkyy strategiassa 93 prosentilla vastaajista. Isolla osalla yrityksen hallitus käsittelee säännöllisesti vastuullisuuskysymyksiä, ja yrityksiin on nimetty tai rekrytoitu erikseen vastuullisuudesta vastaava henkilö. Painopiste on siirtynyt riskienhallinnasta kohti maineen ja brändin vahvistamista. Myös vastuullisuuden merkitys myynnin kasvattamisessa, erityisesti lyhyellä aikavälillä, ja liiketoimintamahdollisuuksien löytäminen ovat kasvussa. Tuloksissa yllättää vastuullisuuteen liittyvän innovoinnin tai kehittämisen vähyys. Ilmastonmuutos osana vastuullisuutta on sisäistetty, mutta biodiversiteetti, puhtaan veden rooli tai sosiaaliset aspektit jäävät sen varjoon.


- Ympäristöterveydenhuollon on päästävä mukaan valmisteluprosesseihin, jotta niiden ääni kuuluisi. Tätä pitäisi piloteilla edistää.
On tarkasteltava ongelmia näissä prosesseissa ja pyrittävä korjaamaan niitä. Kuntaliitto on tässä työssä avaintoimija. Tarkastelun kohteena ovat kunnat, ely-keskukset, ehkä maakuntien liitotkin.
Piloteissa pitäisi edistää myös TP1:n ja TP2:n tuotoksia.
Isommissa kaupungeissa on kehitetty hyviä käytäntöjä, esim. Terve Kuopio [4], Oulun vaikutusarviointi, Hyvinvoipa-hanke [5]. Näistä pitäisi ottaa oppia.
Toisaalta terveys kaikissa poliitikoissa -tyyppiset puheet ovat yleisiä puheissa mutta harvemmin käytännössä.
Ongelmana on myös ympäristöterveyden luonne ennaltaehkäisevänä työnä, jollaiseen ei nykyään satsata. Hyödyn pitää näkyä rahallisten menojen välittömänä vähentymisenä. Esimerkiksi vakavissaan on ehdotettu esteettömyyden vaatimusten lieventämistä säästötoimena, vaikka sen aiheuttama kaupunkirakenteen huononnus haittaisi vuosikymmeniä.
Maankäytössä ongelmana on työn pitkäjänteisyys ja staattisuus. Kullakin hetkellä vain pieni osa suunnitelmista on avoinna kehitystyölle.
Erilaisia vaikutusarviointeja (YVA, TVA, SOVA, SVA, LAVA jne.) on liikaakin, mikä hankaloittaa ja mutkistaa suunnittelua.
Kuntapiloteissa ja vaikutusarvioinneissa keveys on tärkeää. Kunnat kaipaavat tukea, joka on ilmaista ja hyödyllistä.


3. lokakuuta 2002 Colson allekirjoitti kirjeen, jossa hahmoteltiin hänen teologista tukeaan oikeudenmukaiselle sotaa ennaltaehkäisevälle hyökkäykselle Irakiin. Kirje hahmotteli kuinka ennalta ehkäisevä hyökkäys Irakiin täytti perinteisen 'oikeudenmukaisen sodan' teorian kriteerit: (1) tällainen toiminta olisi puolustava; (2) tarkoitus on oikeudenmukainen ja jalo; (3) Yhdysvallat ei aio 'tuhota, valloittaa tai hyödyntää Irakia'; (4) se on viimeinen keino, koska Saddam Hussein on hyökännyt naapureihinsa, kehittänyt biokemiallisia ja ydinaseita joukkotuhoaseita vastaan ja käyttänyt niitä omaa kansaansa vastaan ja turvannut Al-Qaidan terroristeja; (5) sen on valtuuttanut laillinen viranomainen, nimittäin Yhdysvallat; (6) sillä on rajalliset tavoitteet; (7) sillä on kohtuulliset odotukset onnistumisesta; (8) havaittaisiin ei-taisteleva immuniteetti; (9) se täyttää suhteellisuuskriteerit – molempien osapuolten inhimilliset kustannukset olisivat perusteltuja aiotulla tuloksella.


Vaikka komission suunnitelmana on yhdistää vuoteen 2050 mennessä kaikki ydinverkon lentoasemat rautatieverkkoon, mieluiten suurnopeusjunaverkkoon, vain muutamalta suurnopeusrautatieasemalta on tällä hetkellä suora suurnopeusyhteys lentoasemalle. Suurnopeusrautatie ja lentoliikenne voivat täydentää toisiaan (tuomalla matkustajia lentoasemalle suurnopeusrata voi laajentaa lentoaseman vaikutusaluetta, ja matkustajat voivat valita lentomatkansa kohteeksi tietyn lentoaseman, koska sieltä on sujuva ja nopea rautatieyhteys eteenpäin). Tarkastuksessa kuitenkin havaittiin, että matkustajien on hankala yhdistää suurnopeusjunamatka ja lentomatka. Esimerkiksi vaikka Madrid–Barcelona-suurnopeusrata vie lähelle Espanjan kahta vilkkainta lentoasemaa (Madrid-Barajas ja Barcelona-El Prat, joiden matkustajamäärät olivat 50,4 miljoonaa ja 44,2 miljoonaa vuonna 201640), ei ole olemassa suunnitelmia niiden yhdistämiseksi suurnopeusyhteydellä suurnopeusrataverkkoon41.


22 20 velkoja-asemaa, mutta jolle velallisen maksukyvyttömyys todennäköisesti tulisi aiheuttamaan saamisoikeuteen perustuvia taloudellisia menetyksiä (Pinomaa 2001: 31). Jos asianosaisten kuulemisen ja riittävän aineiston kokoamisen jälkeen esteitä ei ole, tuomioistuin tekee päätöksen saneerausmenettelyn aloittamisesta. Saneerausohjelman syntymistä tai vahvistamista tämä ei vielä takaa, vaan laatimiseen tähtäävän selvitysprosessin käynnistymistä. Vasta saneerausohjelmaehdotuksen hyväksyminen käynnistää itse prosessin Saneerausohjelma Saneerausohjelmaehdotuksen esittää tuomioistuimen asettamassa määräajassa (enintään neljä kuukautta) useimmiten selvittäjä (Koskelo 1994: 31). Saneerausohjelman on määrä sisältää selvitys velallisen taloudellisesta asemasta sekä muista saneeraukseen vaikuttavista seikoista, eli ns. (1) selvitysosa. Ohjelmasta tulee myös selvitä määräykset velallisen ja velkojien asemaa koskevista, toiminnan jatkamiseen, muuttamiseen tai lopettamiseen tähtäävistä toimenpiteistä ja järjestelyistä, eli (2) toimenpiteet ja järjestelyt käsittävä osa. Näiden lisäksi tulee ilmetä (3) velkojien jako ryhmiin ja (4) mahdollinen äänivallan puuttuminen (Koskelo 1994: 251; Pinomaa 2001: ). Ohjelman selvitysosan tarkoituksena on antaa asianomaisille tietyt pohjatiedot ehdotuksen sisällön arvioimista silmällä pitäen. YrSanL 41 : perusteella ohjelman tulee sisältää erillinen selvitys seuraavista seikoista: 1) velallisen varoista, veloista ja muista sitoumuksista sekä velkojen vakuuksista; 2) menettelyn alkamisen jälkeisestä toiminnasta ja sen tuloksesta; 3) menettelyn alkamisen jälkeen tapahtuneista muutoksista velallisen organisaatiossa tai muissa toimintaedellytyksissä; 4) menettelyn alkamisen jälkeen otetuista luotoista, niiden vakuuksista ja tehdyistä sitoumuksista; 5) velkojien ja velallisen välillä vallitsevista, takaisinsaannista konkurssipesään annetun lain 3 :ssä tarkoitetuista läheisyyssuhteista;


Kävin katsomassa Thameslinkin sivuja ja ne ovat aika sekavat. Etsitköhän lippuja sitä kautta? Kätevä sivu paikallisten junamatkojen varauksia varten on trainline.co.uk. Sen kautta näkee eri junayhtiöiden junat ja niiden aikataulut myös selkeämmin. Katsoin sen kauttaa äsken lippuja teille. Suosittelen varaamaan menomatkalle Anytime Day Single -lipun, koska on vaikea arvioida mihin aikaan pääsette ulos lentokentältä Lontooseen saavuttuanne. Anytime-lippuja voitte käyttää missä tahansa saman yhtiön junassa valitsemallanne reitillä. Paluumatkalla tiedättekin varmaan mihin junaan haluatte. Itse ottaisin varmaan junan kello 6.02–6.52 junaan tai nopeampaan mutta kalliimpaan Gatwick Expressiin klo 6.15–6.44. Mainitsemasi hinnat vaikuttavat edullisilta ja hyviltä.


13 RD-paaluseinä on innovatiivinen tapa toteuttaa rakennusten kellarilliset perustukset tai muut vesitiiviit rakenteet nopeasti ja kustannustehokkaasti. Se vähentää perinteisen rakentamisen edellyttämiä työvaiheita, rakentamiseen kuluvan energian määrää ja ympäristölle aiheutuvia häiriöitä. 5 Teräspaalujen asentaminen voidaan tehdä kevyelläkin kalustolla, asentaminen aiheuttaa vähän tärinöitä ja maan syrjäytyminen on selvästi vähäisempää kuin perinteisillä paalutuotteilla. RD-paalujen asentaminen aiheuttaa vain vähän tärinää ja paalut ovat maata syrjäyttämättömiä eivätkä aiheuta maaperän liikkeitä 6 RR- ja RD-paalua voidaan helposti käyttää energiapaaluna. Energiapaaluratkaisussa paalun sisään asennetaan maalämmönkeruuputkisto, jolloin paalu toimii osana rakennuksen lämmitys- ja jäähdytysjärjestelmää. Energiapaalu tuo teräspaaluperustuksille merkittävää lisäarvoa ja nostaa teräspaalun ympäristötehokkuutta entisestään. Teräs on maailman kierrätetyin materiaali. Teräksestä valmistetun lopputuotteen kierrätettävyys on 100 %. 7 13


23 23 Keskeiset perustelut Asiakkaan palvelun laatu Datahubissa asiakkaan sopimustapahtumat voidaan toteuttaa reaaliaikaisesti palvelutapahtuman aikana. Nykytila+:ssa palvelun laadun parantaminen sopimustilanteissa edellyttäisi tietojen reaaliaikaista käsittelyä sekä käyttöpaikkarekisterin laajentamista mini-datahubiksi, mikä ei ole kustannustehokasta eikä johda Datahubin laajuisiin hyötyihin. Datahubissa asiakkaille voidaan näyttää sähkön käytön ja pientuotannon energiatiedot kaikista nykyisistä käyttöpaikoista asiakkaan koko historian osalta. Datahub mahdollistaa asiakkaalle mittaustiedon monipuolisemman hyödyntämisen sähkösopimuksiin liittyvissä valinnoissa. Asiakas voi antaa valtuutuksen tietoihinsa jo kilpailutusvaiheessa Nykytila+:aa vaivattomammin. Nykytila+:sta puuttuu keskitetty mittaustietovarasto, mikä vaikeuttaa energiatehokkuuspalvelujen kustannustehokasta kehittämistä ja tarjoamista eikä mahdollista energian käytön raportointiin liittyvän laaja-alaisemman vertailutiedon antamista viiteryhmien energiakäytöstä. Datahub mahdollistaa Nykytila+:aa joustavammin ja kustannustehokkaammin yhdenmukaisen laskutusmallin käyttöönoton kaikille asiakkaille.


5 myös siltä osin kuin kiinteistöä on käytetty muuhun kuin yleiseen tai yleishyödylliseen tarkoitukseen. Veronhuojennuslain 2 :n mukaan veronhuojennus voidaan myöntää vain silloin, kun veronhuojennusta voidaan pitää perusteltuna yhteisön toiminnan yhteiskunnalle tuottamaan etuun nähden. Huojennusta harkittaessa on otettava huomioon, missä määrin yhteisön varoja ja tuloja käytetään yhteiskunnan kannalta tärkeään yleishyödylliseen toimintaan. Lisäksi on otettava huomioon, merkitseekö yhteisön tiettyä liiketoimintaa koskeva veronhuojennus vastaavaa toimintaa harjoittaville elinkeinonharjoittajille haittaa, joka ei ole vähäinen. Veronhuojennuslain 3 :n 1 momentin mukaan yleishyödyllisen yhteisön voidaan katsoa harjoittavan yhteiskunnallisesti merkittävää toimintaa, jos sen varsinaisena tarkoituksena on valtiollisiin asioihin vaikuttaminen rekisteröitynä puolueena taikka sosiaalisen tai muun yhteiskunnallisesti tärkeitä tarpeita palvelevan toiminnan harjoittaminen, mikäli tämä toiminta on koko valtakunnan alueen kattavaa tai muuten laajaa, vakiintuneen muodon saavuttanutta ja pysyvää. Pykälän 2 momentin mukaan jos eri verovelvollisina pidettävien yhteisöjen muodostaman järjestön toiminta on 1 momentissa tarkoitetulla tavalla yhteiskunnallisesti merkittävää, voidaan kullekin yhteisölle myönnettävän veronhuojennuksen edellytyksiä harkittaessa ottaa huomioon koko järjestön toiminta, jos se järjestön luonteeseen nähden ja yhteisön asema järjestössä huomioon ottaen on perusteltua. Veronhuojennuslain 4 :n 1 momentin mukaan verohallituksen määräämä verovirasto myöntää lain mukaisen veronhuojennuksen määräajaksi, kuitenkin enintään viideksi verovuodeksi kerrallaan. Ennen veronhuojennuksen myöntämistä uudelle hakijayhteisölle tai yhteisölle, jonka olosuhteissa on tapahtunut olennainen muutos, veroviraston on hankittava asiasta lausunto yleishyödyllisten yhteisöjen verovapauslautakunnalta. Pykälän 2 momentin mukaan veronhuojennuksen myöntäjä määrää ne ehdot, joilla yhteisö säilyttää oikeutensa veronhuojennukseen. Arvonlisäverotus Lisäksi on huomattava arvonlisäverolain (1501/1993) 4, jonka mukaan tuloverolaissa tarkoitettu yleishyödyllinen yhteisö on arvonlisäverovelvollinen vain, jos sen harjoittamasta toiminnasta saatua tuloa pidetään mainitun lain mukaan yhteisön veronalaisena elinkeinotulona. Yleishyödyllinen yhteisö on kuitenkin verovelvollinen tarjoilupalvelun ottamisesta omaan käyttöön 25 a :ssä säädetyin edellytyksin ja kiinteistöhallintapalvelun ottamisesta omaan käyttöön 32 :ssä säädetyin edellytyksin. Arvonlisäverolain 25 a :n mukaan henkilökunnalle luovutettu tarjoilupalvelu katsotaan otetuksi omaan käyttöön myös silloin, kun tarjoilupalvelua ei luovuteta verollisen liiketoiminnan yhteydessä ja vastaavia palveluja ei myydä ulkopuolisille. Lain 32 :n 1 momentin mukaan kiinteistöhallintapalvelu katsotaan otetuksi omaan käyttöön myös silloin, kun kiinteistön omistaja tai haltija suorittaa itse kiinteistöön kohdistuvan palvelun, jos kiinteistöä käytetään muuhun kuin vähennykseen oikeuttavaan tarkoitukseen. Pykälän 2 momentin mukaan kiinteistön omistajan tai haltijan ei ole suoritettava veroa, jos 1) hän käyttää kiinteistöä pääasiallisesti asuntonaan tai 2) hänen kalenterivuoden aikana suorittamistaan kiinteistöhallintapalveluista aiheutuneet palkkakustannukset sosiaalikuluineen eivät ylitä euroa. 5


”Pätevin pitää valita”
Entä sitten tämä perin provokatoriseksi osoittautunut kysymys pörssiyhtiöiden hallituksista ja kiintiöistä? Ihmiset tapaavat vedota siihen, miten ”jos naisia kiinnostaa, hakeutukoot sellaiselle alalle” ja ”pitää valita kyvykkyyden perusteella”. Kuitenkin syy siihen, miksi kiintiöstä ylipäänsä ollaan etsitty apua, löytyy siitä, miten naisten ja miesten urakehityksen tasa-arvoistuminen on osoittautunut oletettua ja toivottua hitaammaksi. Suomi sijoittuu naisjohtajien määrässä Euroopan mittakaavassa keskiarvon alapuolelle (mm. Baltian maat ja Ruotsi ovat edellä Suomea); vuosina 1998-2003 naisten määrä yritysjohtajissa EU-maissa kasvoi yhden prosenttiyksikön. [13] Toisaalta pörssiyhtiöiden hallituksissa on Suomessa prosentuaalisesti eniten naisia EU:n alueella, joskin vertailuluvussa mukana on ainoastaan suuret pörssiyhtiöt, mikä tekee vertailusta turhan edullisen Suomelle. [14] Kiintoisana seikkana esiin voi nostaa sen, miten vuoden 2008 Tasa-arvobarometrin mukaan korkeasti koulutetut naiset ovat kokeneet sukupuolestaan olevan haittaa työssä etenemisessä enemmän kuin matalammin koulutetut. Onko sitten olemassa tutkimuksia, jotka käsittelevät valintaa pörssiyhtiöiden hallituksiin? Saattaa ollakin, mutta lähestyn kysymystä tässä sen pohjalta, mitä on tutkitusti todettu sukupuolen vaikutuksesta (pätevyyden, taitojen) arviointiin, mikä on väistämättä iso osa sitä, kuka valitaan ja minnekin. [15]


Laukustasi otat kartionmuotoisen lyijyluodin lankoineen ja annat sen kiitää pohjaan, johon se nytkähtäen pysähtyy. Vedät ylös, ojennettuja käsivarsiasi sylimittana käyttäen — — — kolme syltä — onhan tuota siinä! Tarkastelet luotia: aivan niin — saveen sattui, oikeaan paikkaan osuttiin! Otat syöttisi — tuoreen kuoreen — ja sidot siimasi vaskilankasilmukkaan. Sylkäiset tietysti pari kolme kertaa, lasket täkysi painumaan ja neljä, viisi syltä siimaa päälle. Mutta langan pään sidot avennon laitaan pystytettyyn merkkikatajaan. Lunta luot mustan silmän täyteen, ettei öinen pakkanen kovin paksua kantta, siihen rakentaisi. Ja kohta valkea lumikeko avannon aukon täsmälleen ilmoittaa — — —.


Ajoneuvon korjausvelvoite ja takaisinkutsu
Jos Suomessa liikenteessä käytettäväksi hyväksytyssä M-, N-, O- tai L-luokan ajoneuvotyypissä tai osassa tällaista tyyppiä olevista ajoneuvoista todetaan virhe tai poikkeama, joka aiheuttaa vakavaa vaaraa liikenneturvallisuudelle tai huomattavaa haittaa ympäristölle taikka terveydelle, ajoneuvon valmistajan, valmistajan edustajan ja maahantuojan tulee ilmoittaa Liikenteen turvallisuusvirastolle kaikki voimassa olevat takaisinkutsukampanjat, korjattavat kohteet ja suoritetun korjauksen tunnistusmerkinnät heti, kun ajoneuvon valmistaja on aloittanut tällaisen ajoneuvotyypin takaisinkutsukampanjan Suomessa tai muualla ETA-valtion alueella. Ajoneuvon valmistaja, valmistajan edustaja ja maahantuoja ovat velvollisia huolehtimaan siitä, että virhe tai poikkeama korjataan kaikista Suomessa käytössä olevista ajoneuvoista. Ajoneuvon valmistajan, valmistajan edustajan ja maahantuojan tulee ilmoittaa Liikenteen turvallisuusvirastolle, kun takaisinkutsukampanja on suoritettu ja kaikki ajoneuvot korjattu.


Aukko kertoo sen, miten paljon valoa kennolle pääsee. Asiasta tekee haastavan se, että käytännössä aukko lasketaan kaavalla polttoväli / aukkoluku ja aukkojen askeleet ilmoitetaan niin, että ottaessasi yhden askeleen saat tuplasti enemmän valoa kennolle. Usein ilmoitetaan välittämättä polttovälistä numerona, joka tarkoittaa, että mitä pienempi luku, sitä suurempi aukko. Kokonaiset aukot ilmoitetaan yleensä sarjassa 1.4, 2.0, 2.8, 4, 5.6, 8, 11, 16, 22, 32. Tällöin siis yhden askeleen ottaminen tässä sarjassa pienempään numeroon tuplaa kennolle tulevan valon määrän.


Unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan kansallisten tuomioistuinten käsiteltäväksi voidaan saattaa asioita, joissa ne joutuvat tulkitsemaan ja soveltamaan SEUT 107 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tuen käsitettä etenkin ratkaistakseen sen, olisiko valtion toimenpiteen, joka on toteutettu noudattamatta 108 artiklan 3 kohdan mukaista ennakkovalvontamenettelyä, osalta pitänyt noudattaa mainittua menettelyä vai ei. Jos ne tulevat siihen tulokseen, että asianomainen toimenpide olisi todellakin pitänyt ennalta ilmoittaa komissiolle, niiden on todettava se sääntöjenvastaiseksi. Kansallisilla tuomioistuimilla ei sitä vastoin ole toimivaltaa ratkaista sitä, soveltuuko valtiontuki sisämarkkinoille, sillä tämä osa valvonnasta kuuluu komission yksinomaiseen toimivaltaan (asia C-6/12 P, EU:C:2013:525, 38 kohta oikeuskäytäntöviittauksineen ja asia C-672/13 OTP Bank, EU:C:2015:185, 31 ja 37 kohta).


4 PRESENTATIONSBLAD Publikation Älykäs erikoistuminen Uudellamaalla Aluekehityksen tutkimus- ja innovaatiostrategia (Smart specialisering i Nyland Forsknings- och innovationsstrategi för regionutvecklingen ) Författare Nylands förbund Rapporten är utarbetad av Aalto-universitet, Nylands förbund Seriens namn och nummer Nylands förbunds publikationer B 50 Utgivningsdatum 2015 ISBN ISSN Språk finska Sidor 49 Sammandrag Sammandraget finns på sidan 10. Nyckelord (ämnesord) regionutveckling, smart specialisering, innovationsverksamhet, kohesionspolitik, RIS3, Nyland Övriga uppgifter Publikationen har översatts till engelska (Smart specialisation in the Helsinki-Uusimaa Region Research and Innovation Strategy for Regional Development , Publication of Helsinki-Uusimaa Regional Council B ) och finns på adressen 4


7 F1 F12 PERUSTUKSET Perusmuurit, peruspilarit ja -palkit Maanpaineseininä toimivat perusmuurit tehdään paikalla valuna tai elementeistä (d=250mm). Vanha ja uusi rakennus erotetaan liikuntasaumalla. Työ- ja liikuntasaumat, lämmöneristykset, vedeneristykset ja salaojiin liittyvät aukot tehdään rakennesuunnitelmien F13 Alapohjat Pohjakerroksen lattia tehdään maanvaraisena huolellisesti tehdyn salaojituskerroksen päälle rakennepiirustusten F14 Alapohjan erityisrakenteet Väestönsuojan teräsbetoninen alapohjarakenne on 150mm paksu tai, jos väestönsuojan seinät ovat kokonaan perustettu ja ankkuroitu kallioon rakennepaksuus voi olla 100mm. F2 F21 RAKENNUSRUNKO Väestönsuoja Nykyisen rakennuksen kellarissa on paikalla valettu S1-luokan väestönsuoja. Laajennukseen rakennetaan uusi S1-luokan väestönsuoja. F22 Kuilut Kuilut tehdään määräysten mukaisina rakennesuunnitelmien LVIS-kuilut ovat muurattuja rakenteita. Kuilut varustetaan huoltoluukuilla kuilun paloluokkaa vastaavasti. F23 Portaat Portaat tehdään rakenne- ja arkkitehtisuunnitelmien mukaan betonielementtirakenteisena. Askelmat ja kerrostasot ovat hiottuja mosaiikkibetonielementtejä. Kaiteet ym. täydentävät osat polttomaalattua terästä ja laminoitua turvalasia ja teräslevyä, käsijohteet puuta. F24 Kantavat väliseinät Kantavat väliseinät (portaan sivuseinä, päätyseinä) tehdään paikalla valuna tai elementtirakenteisina rakennesuunnitelmien Kantavat seinät toimivat rakennuksen jäykistävinä rakenteina. puh


23 23 Kiinnostava otsikko voi saada lukijan kiinnostumaan myös itse tekstistä. Verkkosivujen tekstin tulee olla lyhyttä ja ytimekästä. Tärkeimmät asiat sijoitetaan alkuun. (Martikainen 2005.) Tekstin ensisijainen tarkoitus on viestinnällinen, kirjoittamalla voidaan kertoa asioita, välittää tietoa, sekä herättää mielikuvia ja tuntemuksia. Sisällön lisäksi myös kirjoitustyyli merkitsee. Keskittymiskykyyn vaikuttavat heijastukset, näytön etäisyys ja tekstin vierittäminen ylös ja alas. (Keränen ym. 2006, 184.) Tiedon pitäisi löytyä sivuilta mahdollisimman helposti. Lukijat toivovat selkeätä sivustomallia, josta kaikki tieto löytyy muutaman klikkauksen takaa. Lukijan tulisi löytää sivulta myös kirjoittajan tiedot. Se lisää luotettavuutta ja vuorovaikutuksen mahdollisuutta. Jotta verkkosivuista tulee toimivat ja kohdeyleisölle sopivat, tulee niitä testata sopivalle joukolle ennen julkaisua. Verkkosivujen valmistumisen jälkeen voi sivuja alkaa markkinoida. Sivuja on hyvä myös seurata säännöllisesti ja tarpeen mukaan kehittää. (Lynch & Horton, 2008, 12,24,60, 105.) Verkkosivujen typografian avulla voidaan tukea ja vahvistaa tekstin sanomaa ja sen tärkein valinta on kirjain: mitä fonttia käytetään. Kaikki työt ovat ainutkertaisia, mutta on tärkeää miettiä kirjainten käyttötarkoitus ja fontin luettavuus. Usein paras ja tasapainoisin kokonaisuus onnistuu vähillä fonteilla. Rakenteelliseen luettavuuteen vaikuttavat fontin koko, merkkiväli, sanaväli, rivin pituus, riviväli, tekstin asettelu ja palstan väli. Sopiva fontti ja riittävä tila sen ympärillä kiinnittävät huomion tekstiin. Liian pientä tekstiä on vaikea lukea, mutta liian suuri voi olla hidaslukuinen. Selkeämuotoiset kaaret ja silmukat kirjaimissa, sekä vaihtelut kirjaimien muodossa ja viivan paksuudessa helpottavat lukemista. Tekstin tulee erottua sopivasti taustasta. (Pesonen & Tarvainen 2003, 12,28 30.) Väri ja kontrastit ovat tärkeitä elementtejä kun tavoitellaan universaalia käytettävyyttä (Lynch & Horton 2008, 184). Värien havaitseminen ei ole vain mekaaninen tai fysiologinen tapahtuma, se on myös psyykkinen tapahtuma ja sidonnainen ihmisen kulttuuriin. Värien merkitys vaihtelee eri kulttuurien välillä, musta on länsimaissa surun väri, Kauko-Idässä taas valkoinen. Väri on voimakas kieli, sillä voidaan korostaa, erottaa, järjestellä ja osoittaa eri asioita. Väreillä on eri symbolimerkityksiä, jotka ovat pitkän ajan kuluessa vakiintuneita. Esimerkiksi


3) poliisille ja muille esitutkintaviranomaisille ja syyttäjälle sekä tarkastus- ja valvontaviranomaisille tehdyt ilmoitukset rikoksesta, esitutkintaa ja syyteharkintaa varten saadut ja laaditut asiakirjat sekä haastehakemus, haaste ja siihen annettu vastaus rikosasiassa, kunnes asia on ollut esillä tuomioistuimen istunnossa taikka kun syyttäjä on päättänyt jättää syytteen nostamatta tai kun asia on jätetty sikseen, jollei ole ilmeistä, että tiedon antaminen niistä ei vaaranna rikoksen selvittämistä tai tutkinnan tarkoituksen toteutumista tai ilman painavaa syytä aiheuta asiaan osalliselle vahinkoa tai kärsimystä tai estä tuomioistuinta käyttämästä oikeuttaan määrätä asiakirjojen salassapidosta oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa annetun lain (370/2007) mukaan; (13.5.2011/458)


Aselupa ampumaurheilussa tai -harrastuksessa käytettävää 6 §:n 2 momentin 4-7 kohdassa tarkoitettua ampuma-asetta varten ja ampumaurheilussa 9 §:n 5 kohdan a alakohdassa tarkoitettua erityisen vaarallista ampuma-asetta ja sen osaa varten voidaan antaa luonnolliselle henkilölle vain, jos tämä esittää yhdistyslain 4 §:ssä tarkoitetun luvan saaneen yhdistyksen ampuma-asekouluttajan antaman todistuksen ampuma-urheilusta tai harrastuksestaan, jonka on oltava jatkunut aktiivisesti vähintään aselupahakemusta edeltävät 12 kuukautta. Aktiivisen harrastuksen jatkumista koskevaan 12 kuukauden ajanjaksoon lasketaan puolet aseellisessa palvelussa asevelvollisena suoritetusta palvelusta tai puolet naisten vapaaehtoisessa asepalvelussa suoritetusta palvelusta. Aselupa ampumaurheilussa tai harrastuksessa käytettävään 6 §:n 2 momentin 4—7 kohdassa tarkoitettuun ampuma-aseeseen ja sen osaan voidaan myöntää myös, jos henkilö esittää luotettavan selvityksen ampumaurheilusta tai harrastuksestaan ja työnantajanaan toimivan valtion viranomaisen todistuksen siitä, että hän virkaansa kuuluvissa tehtävissä kantaa 6 §:n 2 momentin 4—7 kohdassa tarkoitettua ampuma-asetta.


Tietosuoja-asetuksen säännöksiä täydennetään tietosuojalailla, jossa säädetään oikeusturvasta ja seuraamuksista. Tietosuojalaissa säädetään muun muassa rekisteröidyn oikeudesta saattaa asia tietosuojavaltuutetun käsiteltäväksi, jos rekisteröity katsoo, että häntä koskevien henkilötietojen käsittelyssä rikotaan sitä koskevaa lainsäädäntöä. Lisäksi lakiin sisältyvät säännökset tietosuojavaltuutetun oikeudesta asettaa uhkasakko tiettyjen päätösten ja tiedonsaantioikeuksien tehosteeksi. Laissa säädetään myös muutoksenhausta tietosuojavaltuutetun päätökseen. Päätöksen valituskelpoisuus määräytyy hallintolainkäyttölain mukaan. Tietosuojavaltuutetun päätökseen saa hakea muutosta valittamalla hallinto-oikeuteen siten kuin hallintolainkäyttölaissa säädetään. Hallinto-oikeuden päätökseen saa nykyistä henkilötietolakia vastaavasti hakea muutosta valittamalla vain, jos korkein hallinto-oikeus myöntää valitusluvan. Tietosuojavaltuutetun päätöksessä voidaan määrätä, että sen päätöstä on noudatettava muutoksenhausta huolimatta, jollei valitusviranomainen toisin määrää. Näin varmistetaan, että tietosuojavaltuutetulla on mahdollisuus puuttua tehokkaasti lainvastaiseen henkilötietojen käsittelyyn.


27. vaatii myös, että olisi kehitettävä tehokkaampaa synergiaa nykyisten ohjelmien välille, kuten Interreg IV -ohjelma, Pohjoinen periferia -ohjelma, Kolarctic-ohjelma, Itämeren ohjelma ja ”sinisen kasvun” strategia ja osallistuttava pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksien, esimerkiksi pohjoisen ulottuvuuden ympäristökumppanuuden ja pohjoisen ulottuvuuden liikenne-, ja logistiikkakumppanuuden tai muiden Euroopan naapuruusvälineen toimintamäärärahojen rahoittamiseen, jotta mahdollistetaan tehokkaat rahoituskanavat, ja määriteltävä selkeästi arktisten alueiden hyväksi tehtävien investointien painopisteet; kehottaa komissiota ja ulkosuhdehallintoa tekemään yhteistyötä johdonmukaisen rahoituksen kanavoimiseksi arktisille alueille ja maksimoimaan arktisia ja subarktisia alueita koskevien EU:n sisäisten ja ulkoisten ohjelmien ja hankkeiden tehokkaan keskinäisen vuorovaikutuksen;


54 epidemiologisen tutkimuksen meta-analyysi raportoi hieman suuremmasta suhteellisesta riskistä (RR = 1,24) rintasyövän diagnosoinnista naisilla, jotka käyttävät yhdistelmäehkäisytabletteja. Tämä lisääntynyt riski häviää vähitellen kymmenen vuoden kuluttua yhdistelmäehkäisytabletin käytön lopettamisesta. Koska rintasyöpä on harvinainen alle 40 -vuotiailla naisilla, yhdistelmäehkäisytabletteja käyttävien tai äskettäin käyttäneiden naisten diagnosoitu rintasyöpätapausten määrä on pieni suhteessa rintasyövän kokonaisriskiin. Nämä tutkimukset eivät anna todisteita syy -yhteydestä. Havaittu lisääntynyt riski voi johtua rintasyövän aikaisemmasta diagnoosista yhdistelmäehkäisytablettien käyttäjillä, yhdistelmäehkäisytablettien biologisista vaikutuksista tai molempien tekijöiden yhdistelmästä. Yhdistelmäehkäisytablettien käyttäjillä diagnosoitu rintasyöpä on yleensä harvempi. ole koskaan käyttänyt niitä.


Minä en halua lapsia. Mitä vanhemmaksi olen tullut, sitä selkeämmin olen sitä mieltä. Minä pidän lapsista, hurjan paljonkin; olen jopa ollut muutaman vuoden täysipäiväinen lastenhoitaja. Mutta minun maailmassani pätee seuraava; niin kauan kuin ne eivät ole minun, ne ovat aika ihania. =D Vanhemmuus ei ole minun juttuni. Olen liian mukavuudenhaluinen ja itsekäs sellaiseen hommaan. Respektiä niille, jotka sitä haluavat/siihen pystyvät, kunnioitan heitä todella, ja toivoisinkin että myös sieltä puolelta tulee kunnioitusta tälle puolelle ilman sitä "no kun ei tuolla ole lapsia niin eihän se tiedä mistään mitään" mentaliteettia. Onneksi kaikki eivät lähimainkaan ole sellaisia! =D


11 11 Historiaa vuosittain 1963: Seitakuoron harjoitusleiri tuli Hettaan: Musiikki ja Hetta kohtasivat toisensa. Molemmin puolinen rakkaus oli syntynyt ensi silmäyksellä. Niinpä Seitakuoro kävi vuosikausia aina keväisin harjoittelu- ja hiihtoretkellä Hetassa. 1969: Hetan Musiikkipäivät syntyivät virallisesti Mauno Astalan työn tuloksena. Yhteensä 51 kuorolaista ja muusikkoa osallistui tapahtumaan, jonka nimenä oli alussa Musiikkia Pohjoisessa. 1978: Soihtu sammui musiikki ei Pohjolan Sanomat otsikoi. 150 hengen hiihtäjän soihtukulkue lähti koululta Bachin musiikin säestämänä järven jäälle, mutta sää teki tepposet näyttävälle esitykselle. Myrsky ja sade sammuttivat nuorison soihdut ennen aikojaan. 1981: Enontekiön taidetoimikunta Elsa Vuontisjärven johdolla otti järjestääkseen Hetan Musiikkipäivät yhdessä kunnan kulttuuritoimen kanssa. 1982: Käyttöön otettiin Pentti Tullan suunnittelema tunnus. 1984: pidettiin Hetan Musiikkipäivät ry:n perustava kokous kunnanjohtaja Tuomo Karjalaisen koolle kutsumana. Perustajajäseniksi merkittiin Anneli Aro, Jorma Juutilainen, Fiilus Keskitalo, Maija-Liisa Keskitalo, Timo Kurki, Lauri Orava, Anja Rötkönen, Aura Vuontisjärvi, Elsa Vuontisjärvi, josta tuli myös ensimmäinen hallituksen puheenjohtaja. 1985: Yhdistys osti 1985 flyygelin Oulusta Musiikki Kullakselta kunnan takaaman lainan turvin. Hetan Musiikkipäivät liittyi Finland Festivalsiin ensimmäisenä talvitapahtumana : Erkki Apajalahden toimittama Hetta Kronikka julkaistiin Hetan Musiikkipäivien 20-vuotisjuhlan kunniaksi. 1991: Arktinen Jäädraama näyteltiin Musiikkipäivillä. Sen käsikirjoitti ja ohjasi Lilja Kinnunen-Riipinen ja sävelsi Risto Vähäsarja. Esiintyjinä olivat Enontekiön koululaiset. 1993: Pitkäperjantain ja pääsiäispäivän jumalanpalvelukset televisioitiin suorina lähetyksinä saameksi tekstitettyinä. Kaikki halukkaat eivät mahtuneet kirkkoon eivätkä edes eteiseen, vaikka penkkejä kannettiin lisää. 1994: Yhdistyksen huonosta rahatilanteesta johtuen ei järjestetty Hetan Musiikkipäiviä. Enontekiön Yrittäjäyhdistys järjesti korvaavan tapahtuman Hetan Pääsiäissävel. 1996: Reijo Kela tanssiesityksineen ei päässyt kirkkoon. Sen sijaan Kela tanssi valtuustosalin suojatulla pöydällä, kiipeili seinän rimoissa paljain jaloin ja yöpaidassa Risto Vähäsarjan säestäessä. Ranskan television kuvaajaryhmä vieraili Hetan Musiikkipäivillä. 1997: Tsekin tasavallan suurlähettiläs Dana Hunátová tyttärineen tuli neljän päivän vierailulle Hetan Musiikkipäiville. 1999: Amerikkalaisesta tutkimuksesta innostuneena annettiin kaikille 1999 syntyneille enontekiöläisille vauvoille Lumen Valo -yhtyeen CD-levy. Tutkimus kertoi, että vastasyntyneen henkiseen kehitykseen voi vaikuttaa musiikin ja varsinkin klassisen musiikin kuuntelu. 2001: Presidentti Tarja Halonen puolisoineen ja seurueineen tuli Arkangelin valtiollisen kamariorkesterin konserttiin yksityiseltä lomaltaan Äkäslompolosta. 2002: Enontekiön kunta juhlisti 125-vuotis merkkipäiväänsä ja järjesti Hetan Musiikkipäivät. 2004: Vesa-Matti Tastula otti taiteellisen johtajan työn lisäksi hoitaakseen myös puheenjohtajan tehtävät, hoitaen niitä kolme vuotta. 2007: Taiteellisen johtajan Ari Angervon aikana Hetan Musiikkipäivillä totuttiin kuulemaan kantaesityksiä. Paavo Korpijaakon Requim esitettiin tänä vuonna. 2009:Juhlavuonna Enontekiö elää -päivä luontokeskuksessa oli omistettu lapsille. Koululaiset tekivät yli 100 juhlavuoden teemaan Luonto ja ihminen liittyvää työtä. Töistä tehtiin näyttely ja kuudesta painatettiin Hetan Musiikkipäivien korttisarja. Oppilaiden esitykset jatkuivat kylän läpi kunnantalolle, Luppokodille, Aspataloon ja lopuksi yhteiseen kirkkokonserttiin Tunturilaulajien ja Osuma-ensemblen kanssa. 2012: Hetan Musiikkipäivien hallitus vieraili omin kustannuksin Helsingin Musiikkitalossa kuuntelemassa Keski-Pohjanmaan kamariorkesteria, jossa soitti tuleva taiteellinen johtaja Lauri Pulakka. 2014: Julkaistiin Hetan Musiikkipäivien ensimmäinen lehti. Lähteet: Erkki Apajalahti, Hetta-Kronikka ja Hetan Musiikkipäivien arkisto Historiaa henkilöittäin Yhdistyksen synty Hetan Musiikkipäivien yhdistystä olivat suunnittelemassa Hetassa Yrjö Alamäki, Tornionlaakson kuntaintoimikunta; Anneli Aro, Enontekiön kunta; Mauno Astala, Hetan Musiikkipäivien isä; John Eriksson, Regionmusiken (Ruotsi); Jorma Juutilainen, Enontekiön seurakunta; Tuomo Karjalainen, Enontekiön kunta; Maija-Liisa Keskitalo, Enontekiön kulttuurilautakunta; Seppo Kimanen, Kuhmon kamarimusiikki; Timo Kurki, Enontekiön kansalaisopisto; Kari Laine, Lapin läänin taidetoimikunta; Timo Närhinsalo, Lapin läänin taidetoimikunta; Lauri Orava, Enontekiön Taideyhdistys; Jan Pawlowski, Rikskonserter (Ruotsi); Anja Rötkönen, Rajakuntien yhteistyöprojekti; Harry Sernklef, Regionmusiken (Ruotsi); Ellen Urho, Valtion säveltaidetoimikunta; Elli Valkama, Enontekiön Taideyhdistys; Pekka Vapaavuori, taiteellinen johtaja, Hetan Musiikkipäivät; Elsa Vuontisjärvi, Enontekiön Taideyhdistys; Heikki Lampela, Matkailun Edistämiskeskus; Erkki Pohjola, Tapiola-kuoro; Erik Prost, Tromssan musiikkikoulu (Norja) ja Martti Vuolukka, Pohjolan Sanomat. Yhdistyksen puheenjohtajat kautta aikojen Elsa Vuontisjärvi vuoden verran, Maija-Liisa Keskitalo 8 v, Pekka Välimäki 3 v, Martti Vieltojärvi 3 v, Vilho Vähäsarja 4 v, Vesa-Matti Tastula 3 v, Hilkka Vanhapiha 6 v, Asko Muraja 3 v ja Irene Salonen v alkaen. Hetan Musiikkipäivien taiteelliset johtajat Mauno Astala n. 15 v, Pekka Vapaavuori 10 v, Matti Apajalahti 5 v, Vesa-Matti Tastula 6 v, Ari Angervo 7 v ja Lauri Pulakka v alkaen. Yhdistyksen sihteerit Anneli Aro, Ritva Laakso, Anne Keskitalo- Hohti, Juhana Kelloniemi ja nyt Satu Kotavuopio. Pitkäaikaisimmat hallituksen jäsenet Timo Kurki, Ritva Laakso, Pekka Välimäki, Maija-Liisa Keskitalo, Martti Vieltojärvi, Anni-Marja Valkeapää, Vesa-Matti Tastula, Hilkka Vanhapiha, Terttu Pohjanen, Asko Muraja, Lasse Mäkitalo, Pentti Raittimo, Vilho Vähäsarja ja Aarne Kultima. Lue lisää Hetan Musiikkipäivien kotisivuilta " KONSERTTI Enontekiön kirkossa su Soile Isokoski säestäjänään Ilkka Paananen Hetan Musiikkipäivät Minun Musiikkipäiväni Olen mukana Hetan Musiikkipäivien järjestelyissä aina vaan. Nykyisin toimin yhdistyksen hallituksen jäsenenä ja rahastonhoitajana. Ja mitäpä saan tästä itselleni? elävän musiikin konsertteja yhdessä tekemistä mukavien ihmisten kanssa elämyksiä sielunhoitoa; kun istun kirkon penkissä hiljentyneenä ja annan ajatusten virrata musiikin mukana Ihailen hyvää ammatillista osaamista: mm. puusepän käden jälkeä, taitoluistelijan spiraalia, soittajan saamia säveliä soittimesta. Olen nähnyt, kuinka kymmeniä vuosia laulanut tai soittanut taiteilija harjoittelee tunteja ennen konserttia saadakseen esitykseensä huippusuorituksen meidän kirkossamme. Ihailen myös nuoren innokkaan taiteilijan energistä esitystä. Tarvitaan lisää ihmisiä mukaan tekemään tätä meidän enontekiöläisten yhteistä tapahtumaa, joka sinnittelee kuin vaivaiskoivu puhjeten lehtiin joka kevät. Ritva Laakso Hetan Musiikkipäivien jäsen vuodesta 1991 lähtien Tule mukaan toimintaan tai kannatusjäseneksi! Hetan Musiikkipäivät ry:n jäseneksi pääsee maksamalla vuosittaisen jäsenmaksun: 15 /hlö tai 50 yritys/yhteisöjäsen, ainaisjäsenmaksu on 120 Kuva: Paula Alatörmänen Tilinumerot: POP FI tai Nordea FI Kirjoita viestikenttään nimesi ja osoitteesi. Kiitoksin, Hetan Musiikkipäivät ry


8 Viherympäristöliiton tervehdys Pekka Leskinen puutarhaneuvos, toimitusjohtaja Vihreä terveellinen ja virikkeellinen ympäristö Viheralueiden positiivinen merkitys ihmisen terveydelle ja muullekin hyvinvoinnille on lukuisien tutkimusten kautta todistettu ympäri maailman. Asiaa on kuitenkin jatkuvasti tuotava esiin ja tätä vihreää faktaa on vietävä voimalla kaikkien elinympäristöstämme kehittämisestä ja ylläpidosta vastaavien tahojen edustajille. Erityisen tärkeää tämä on juuri nyt, kun kaupungeissa (niin Suomessa kuin muuallakin) on erittäin voimakas tiivistämisen ja täydennysrakentamisen hyökyaalto. Urban Nature on tärkeä tapahtuma vihreän merkityksen havainnollistajana. Historian ja hyvien käytänteiden kautta avataan silmiä tämän päivän kaupunkilaisten ympäristön suunnittelijoille ja vaalijoille sekä tietysti kaikille sidosryhmille ja päättäjille. Euroopan kulttuuripääkaupunki Turku tarjoaa erinomaiset puitteet näiden asioiden kotimaiselle ja kansainväliselle käsittelylle. Elinympäristömme viihtyisyyden ja terveellisyyden varmistamiseksi tarvitsemme viheralueiden osaavia suunnittelijoita, rakentajia ja ylläpitäjiä niin julkisille kuin yksityisillekin ympäristöille. Käytön paineet lisääntyvät, uusien tekniikoiden mukaanotto kasvillisuuden menestymisen varmistamiseksi on välttämätöntä. Tarvitsemme jatkuvasti myös uutta tutkimustietoa ja ammattilaisten koulutusta. Viherympäristöliitto toivottaa hyvää vihreämpää tulevaisuutta kaikille Urban Naturen osallistujille! Tehdään yhdessä näistä upeat päivät! 8


18 yrit ys Teemavuosi vauhdittaa työterveyshuoltoon liittymistä Tällä hetkellä 40 prosenttia koko maan maatalousyrittäjistä on liittynyt työterveyshuollon asiakkaiksi. Kainuun ja Pohjois-Pohjanmaan alueella liittymisprosentti on 42 ja Lapissa 49. Työ ja hyvinvointi maaseudulla teemavuosi kannustaa viljelijöitä vaalimaan omaa työterveyttään ja -turvallisuuttaan. Ella Karttimo Hyvän käytännön mukaiset työterveyshuollon terveystarkastukset seuraavat maatalousyrittäjän fyysistä ja psyykkistä työkykyä kahden vuoden välein. Mahdollisuus sairaanhoitosopimukseen turvaa riittävän tiheän terveyden seurannan. Varhainen puuttuminen mahdollisiin terveysongelmiin helpottaa kuntoutustarpeen havaitsemista ja vähentää merkittävästi työkyvyttömyysriskiä. Työterveyshuollon tilakäynnit ovat avainasemassa, kun ennalta ehkäistään työperäisiä sairauksia, tapaturmia ja ammattitauteja. Maataloustyön kuormittavuus näkyy erityisesti tuki- ja liikuntaelinsairauksien yleisyytenä, ProAgria Kainuun talousneuvoja Esa Huttunen sanoo. Tuki- ja liikuntaelinsairaudet ovatkin maatalousyrittäjällä yleisin syy työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymiseen. Lisäksi maatalousyrittäjille sattuu muita ammattiryhmiä enemmän vakavia, yli 30 päivän työkyvyttömyyteen johtavia tapaturmia. TYÖTERVEYSHUOLLON tilakäynnillä haetaan yhdessä keskustellen ratkaisuja siihen, kuinka viljelijä voisi tehdä työtään henkisesti ja fyysisesti keveämmin. Tilakäynnille osallistuvat työterveyshoitaja maatalouden asiantuntija nostavat esiin näkökulmia, jotka parantavat työoloja ja samalla ehkäisevät työn aiheuttamia sairauksia. Työterveyshuollon tilakäynnillä haetaan parannuskeinoja, jotka lisäävät työturvallisuutta ja ennalta ehkäisevät sairauksia. Kyse on usein pienistä arkipäivän asioista, jotka eivät maksa mitään, mutta unohtuvat helposti, Esa Huttunen sanoo. Työterveyshuollon asiakkaina on sekä laajentavia, nykyisellään jatkavia että pikku hiljaa lopettelevia tiloja. Tilat tarvitsevat ulkopuolista näkökulmaa ja kumppania pohtimaan, millaisilla parannuksilla jokapäiväistä työtä voisi keventää. Lisätiedot: ProAgria Kainuu, Esa Huttunen, puh ; ProAgria Lappi, Timo Ohinmaa, puh ; ProAgria Oulu, Heikki Ollikainen, puh maaviesti 1/2008


8 Unelmien puuilta Arppen koulu, pajarakennus, ti , 36 oppituntia Suunnitellaan jokaiselle oma opinto-ohjelma. Voit valmistaa joko uutta tai entisöidä vanhaa. Kunnosta vanha lipasto ajan henkeen sopivaksi, josta uupuu tai on rikkinäisiä osia. Kaikkien ryhmien sisältöön kuuluu myös pintakäsittely ja erilaiset käsittelyaineet eri kohteissa, sekä pienet verhoilut. Pientarvikkeet ja yleisliima sisältyy kurssimaksuun. Tiedustelut Taonta- ja puukkokurssi Arppen koulu, pajarakennus, ti , 36 oppituntia Valmista juuri omaan käteesi sopiva puukko. Karkaisulla ja päästöllä saadaan sopiva lujuusominaisuus. Kierrätysmateriaalit ovat hyviä raaka-aineita esim. haravakoneen piikki, josta voi tehdä erilaisia teriä tai monenlaisia kaarevia kukan tai soihdun pitotelineitä. Taonnassa voit tehdä esim. keittiöön erilaisia ripustuslaitteita tai vaikkapa kynttiläkruunun. Materiaalien hankinta voidaan tehdä myös yhteishankintana. Taonta soveltuu erittäin hyvin myös naisille Puun monimuotoisuus 1 Arppen koulu, pajarakennus, ke , 36 oppituntia Koe käsillä tekemisen ilo ja ilahduta ystävääsi tai itseäsi. Perehdytään erilaisten puulajien hyödyntämiseen huonekalujen valmistuksessa,ja miten niillä saadaan uutta ilmettä. Voit rakentaa vaikka nytkypalikka keinun tai korjata vanhaa perinteistä keinua,lipastoa tai jotain muuta. Yksilölliset ulkokalusteet kuuluu myös ohjelmaan esim. tuulimylly, postilaatikko, keinu Puun monimuotoisuus 2 Arppen koulu, pajarakennus, ke , 36 oppituntia Aloita uuden luominen esim. kanteleen, rummun tai jonkun muun oman toiveesi rakentaminen Puu ja entisöinti, Leinovaara Kylätalo Leinola, Leinovaarantie 4 A to , 33 oppituntia , 36 oppituntia Suunnitellaan ja valmistetaan käyttöesineitä ja kalusteita Kädentaitojen hyödyntäminen kodin tarpeissa Huikkola, entinen koulu, Huikkolantie 27 ma , 24 oppituntia , 24 oppituntia Tehdään uutta ja korjataan käytettyä. Käydään läpi kodin huolto-ohjelmaa vuodenaikojen mukaan Puu- ja metallityöt Kesälahden koulu/ tekninen luokka Pyhäjärvi-talo, Pyhäjärventie 6 C ma Jorma Palo Valmistetaan puusta ja metallista käyttö- ja koriste-esineitä. Kunnostetaan vanhoja ja entisöidään huonekaluja Kädentaitojen hyödyntäminen kodin tarpeissa Villalan koulu, Ketolanlahdentie 1 ma , 24 oppituntia , 24 oppituntia Kurssimaksu 69,00 Tehdään uutta ja korjataan käytettyä. Käydään läpi kodin huolto-ohjelmaa vuodenaikojen mukaan. Tanssi Itämainen tanssi, jatko Ilmarinen. kabinetti, ke Satu Rahunen Itämaista tanssia aikaisemmin harrastaneille. Parannetaan tekniikkaa ja koreografiaa Latinobic, dancebic, zumba Rantalan koulu, F ke , 15 oppituntia , 16 oppituntia Seija Lappalainen Tanssillinen tunti, jossa latinalaistanssit toimivat koreografian ja liikkeiden pohjana. Vaikutteita löytyy sambasta, merenquesta, salsasta ja zumbasta. Tunnilla keskitytään rentoon lantion liikkeeseen sekä selkärangan liikkuvuuden kehittämiseen. Asuna jumppavaatteet. Tunnilla ei tarvita paria. Kurssi soveltuu sekä miehille että naisille. Kurssi ei kokoonnu vko 10 (3.3.) talviloma ja vko 11 ja 12 ( ) Yokirjoitukset Lavatanssit Rantalan koulu, F la su , 12 oppituntia Auli Kempas ja Tuija Marjola Hiotaan askeleita ja tanssitekniikkaa sekä kuvioita, sopii myös tanssia jo aiemmin harrastaneille. Harjoittelemme tangoa, foksia, hidasta valssia, humppaa, wiener-valssia ja jenkkaa/ polkkaa. Kurssilla kaksi opettajaa Swing-tanssit Rantalan koulu, F la su , 12 oppituntia Auli Kempas ja Pekka Koponen Hiotaan askeleita ja tanssitekniikkaa sekä kuvioita, sopii myös tanssia jo aiemmin harrastaneille. Harjoittelemme buggia, fuskua, boogie woogia ja lindy hoppia. Kurssilla kaksi opettajaa. Kevätlukukaudella jatkamme lattareilla; chacha, jive, rumba ja samba Itämainen tanssi Kesälahden koulu/ liikuntasali la , 22 oppituntia , 24 oppituntia Satu Rahunen Itämaisen tanssin perustekniikan ja koreografian opiskelua. Vaatetuksena sisäliikunta-asu ja sisätossut. Liikunta Pallojumppa VesPeli, pienryhmäliikuntatila, Urheilutie 7 ma , 15 oppituntia , 16 oppituntia Hanna-Leena Partinen Pallojumppa on tehokas ja hauska liikuntamuoto, joka vaikuttaa erityisesti keskivartalon lihaksiin sekä tasapainoon. Tunti sisältää alkulämmittelyn, lihaskunto-osuuden, sykkeennostot sekä venyttelyt. Kaikissa liikkeissä käytetään jättipalloa. Et tarvitse omaa palloa XL-jumppa Arppen koulu, liikuntasali, D ma , 15 oppituntia , 16 oppituntia Hiukan kevyempää jumppaa omaa kehoa/välineitä hyväksi käyttäen. Kauden ohjelma suunnitellaan ryhmäläisten toiveita kuunnellen Äijäjumppa Arppen koulu, liikuntasali, D ti , 16 oppituntia Enintään 25 opiskelijaa. Monipuolista kuntoa kohottavaa/ylläpitävää liikuntaa niin sisällä kuin ulkosalla. Kauden ohjelma suunnitellaan ryhmäläisten toiveita kuunnellen Allasjumppa Urheilutalo/Uimahalli, Urheilutie 7 ke , 11 oppituntia , 12 oppituntia Enintään 35 opiskelijaa. Monipuolinen vesijumppa, joka sisältää lämmittely hyppy-ja juoksuosuuksia sekä lihaskuntoharjotteita. Myös nivelvaivaiset voivat nauttia tästä tunnista. Vesi pehmentää liikkeitä. Kurssimaksu ei sisällä uinti- tai vesijuoksuvyömaksua Crossfit Hutsin koulu, liikuntasali, Hutsintie 4 ma , 15 oppituntia Ryhmän toiminta jatkuu keväällä Crossfit on voima- ja kunto-ohjelma, joka perustuu monipuolisiin ja vaihteleviin toiminnallisiin liikkeisiin. Tunti on intensiivinen ja siinä yhdistellään lihasvoima-, kestävyys-, nopeus- ja notkeusharjoitteita. Tavoitteena on kehittää tasaisesti kaikkia fyysisiä ominaisuuksia. Tunti on haasteellinen ja sopii hyvän peruskunnon omaaville kuntoilijoille Keppijumppa, ilta Arppen koulu, liikuntasali, D ke , 15 oppituntia , 16 oppituntia Enintään 40 opiskelijaa. Tehokasta aerobista keppijumppaharjoittelua musiikin tahtiin. Tunnilla tehdään helppoja liikesarjoja ja lihaskuntoliikkeitä keppiä apuna käyttäen. Sopii kaikille Villasukkajumppa Arppen koulu, liikuntasali, D ke , 15 oppituntia , 16 oppituntia Henna Hirvonen Enintään 55 opiskelijaa. Harjoitusmuoto, joka yhdistää voiman ja liukuvien liikkeiden pehmeyden. Villasukkajumppa kiinteyttää ja vahvistaa vartaloa ja lisää liikkuvuutta. Liikkeitä tehdään lattialla villasukkia tai lapasia liu uttamalla. Pehmeiden ja avaavien liikkeiden ansiosta tunti sopii kaikenikäisille ja kuntoisille Functional training / Toiminnallinen harjoittelu Hutsin koulu, liikuntasali, Hutsintie 4 to , 15 oppituntia , 16 oppituntia Functional training parantaa lihaskuntoa, kehonhallintaa, liikkuvuutta ja kestävyyttä ja aktivoi sekä pinnallisia että syviä lihaksia. Harjoittelun periaate on, että yksi liike harjoittaa samaan aikaan monia eri lihaksia. Tunnilla tehdään yhdistelmäliikkeitä koko keholle välineitä monipuolisesti hyödyntäen. Functional training sopii kaikille Keppijumppa, päivä Rantalan koulu, F ma , 13 oppituntia , 11 oppituntia Paavo Asikainen Venyttelyä, kuntoharjoituksia. Vetreyttä keholle keppiä apuna käyttäen Liikuntaryhmä Palokki Toimintakeskus, Palokki, Pokentie


Elokuvaa on esitetty sensuroimattomana televisiossa Saksassa ja Ranskassa. Suomalaisten viranomaisten toiminnasta järkyttyneet katsojat etsivät lähetysten jälkeen netistä lisää tietoa tapauksesta. He löysivät blogini englanninkielisen About-sivun, jonne he kirjoittivat kauhistuneina kommenttejaan. Kommenteille yhteistä on järkyttynyt epäusko, että Anneli Auerin perheelle on voinut tapahtua mitään näin kamalaa nimenomaan Suomessa, joka heidän silmissään on ollut edistyksellinen ja moderni oikeusvaltio. Nämä katsojat eivät ole lukeneet vuosikausia suomalaisen median uutisointia Anneli Auerista. He katsoivat elokuvan ulkopuolisina sille demonisoinille, jota Anneli Auer on saanut osakseen suomalaisessa mediassa. Heillä ei ollut ennakkoasennetta Anneli Aueria kohtaan.


16 ja tehdä siitä totta kaikkialla. Se on hädässä olevan ihmisen auttamista. (Suominen (toim.) 1988, 25.) Kirkon pakolaistyötä tehdään kansainvälisen diakonian avulla kolmansissa maissa ja lähialueilla. Kotimaassa vastaava työ tapahtuu seurakuntatasolla. (Porio & Aukee 1998, 51.) Suomessa seurakuntien pakolaistyö on nivoutunut pääsääntöisesti nimenomaan diakoniatyön osaksi ja tällöin lähestymistapa on ehtoja asettamaton tuki pakolaisille heidän henkisissä ja aineellisissa tarpeissaan (Kirkon ulkoasiain neuvoston asettaman työryhmän mietintö 1996, 28). Diakoniatyö on joutunut usein aloitteentekijäksi, kun on huolehdittu maahanmuuttajista ja paneuduttu heidän kysymyksiinsä (Kirkohallituksen asettaman monikulttuurisuustyöryhmän mietintö 1999, 61.) Diakoniatyöntekijät ovat olleet tärkeässä asemassa seurakunnan kohdatessa pakolaiset. Työntekijät ovat järjestäneet tukiperheitä, vastaanottopalveluja ja erilaisia kerhoja pakolaisille. Pakolaisille on kerätty vaatteita, leluja ja urheiluvälineitä. Taloudellista tukea on annettu vain erityistarpeisiin. (Kirkon ulkoasiain neuvoston asettaman työryhmän mietintö 1996, 28.) Pakolaisten kannalta vaatteiden ja muiden hyödyllisten tavaroiden kerääminen on tärkeää, sillä heillä ei välttämättä turvapaikkaan tullessaan ole mukanaan juuri mitään. Kristillinen kirkko on kutsuttu sekä palvelemaan että todistamaan. Yksittäisten ihmisten kyvyt, taidot ja lahjat voivat suuntautua eri suuntiin, mutta kaiken työn lähtökohtana on lähimmäisenrakkauden periaate. Rakkaus ottaa ihmisen vastaan sellaisena kuin hän on ja kunnioittaa häntä ihmisenä kaikilla tavoin. (Kirkohallituksen asettaman monikulttuurisuustyöryhmän mietintö 1999, 60.) Lähimmäisenrakkaus on siis seurakunnan työn lähtökohta. Sen perusohjeet löytyvät Raamatusta. Vanhan Testamentin kolmannessa Mooseksen kirjassa (19: 18) sanotaan: Rakasta lähimmäistäsi niinkuin itseäsi. Kristinuskon kultaisessa säännössä Uudessa Testamentissa (Matt.7:12) taas sanotaan: Mitä haluat ihmisten tekevän teille, tehkää te samoin heille. Tämä on keskeinen ajatus myös rakkauden palvelussa, diakoniassa. Hepreaksi sana lähimmäinen tarkoittaa ystävää. Lähimmäistä ei saa halveksia eikä panetella salaa, hänestä ei saa sanoa väärää todistusta eikä hänelle saa tehdä vääryyttä. (Inkala 1991, ) Lähimmäisyyteen kuuluu vuorovaikutus, keskinäiset suhteet ja


9 viestittämistavoista, teknologisista innovaatioista tai sosiaalisista eriarvoisuus tekijöistä, sekä näiden keskinäisestä organisoituneisuudesta esihistoriallisessa lähdeaineistossa - ja yhteisössä. Etenkin feministiarkeologia tekee päätelmiä naisten sekä yleensäkin sukupuolijaon osuudesta esihistoriallisessa kulttuurissa ja sen muutoksessa. Esimerkiksi voidaan kysyä, missä määrin naiset osallistuivat kivityökalujen tuotantoon? Pohjoiskalotin kivikaudesta kirjoitetusta kirjallisuudesta on selvästi havaittavissa, että juuri esihistoriallisen ihmisen yhteisöllisyyteen pureutuva tutkimus on viety pisimmälle Norjassa. Tämä johtuu alueen jo tällä vuosisadalla pitkäksi muodostuneesta perinteestä pyrkiä tietoisesti yhteisötutkimukseen, kivikauden osalta aina Gutorm Gjessingistä alkaen. Suomessa "Varhain pohjoisessa" -projektin kysymyksenasetteluissa on selkeästi painotettu muinaisten yhteisöjen organisoitumisen perusteita arkeologisessa menneisyydessä. Peräpohjolan kivikautisista ihmisyhteisöistä esitetyt kysymykset ovat vuosisadan alkupuolelta saakka koskeneet ensimmäisten asuttajien saapumista ja ajoittumista, muuttoliikkeiden ja kulttuurivailcutteiden suuntia, asutuksen liikkuvuusmallien muutoksia, toimeentulostrategioita, ryhmäkokoja, paikallisia kokoontumiskeskuksia sekä etnistä alkuperää. Esimerkiksi Tengeliön seudulta itäisen Tornionlaakson alueelta hahmottuu niin mereisen kuin sisämaatyyppisenkin mallin mukaisia metsästäjä-keräilijäryhmiä, ja myöhemmin mahdollisesti sivutoimenaan pienimuotoista varhaista viljelyä harjoittaneita yhteisöjä sekä metsäpeuran. pyytäjiä. Pohjoisten pyyntiyhteisöjen suhdetta luontoon tutkijat ovat pitäneet leimaa-antavina, mutta ns. ekofunktionalististen ja evolutionististen tulkintojen on katsottu redusoineen keräily- ja pyyntiyhteisöjen toiminnan pelkäksi taloudellis-teknologiseksi toimeentulo- ja hyödynnyssuhteeksi. Onkin ehdotettu, että teknologia olisi nähtävä ennemminkin tietojärjestelmänä kuin esineistönä. Taloudellisen hyödyn lisäksi on huomioitava luonnon merkitys ihmisen tietoisuudelle ja kulttuurille, uskonnolle, sosiaalisille suhteille ja symboliikalle. Lähteiden analyyttinen merkitys tutkijalle löytyy käytännössä edelleenkin yksittäisten artefaktien teknologioista ja tyyleistä sekä laajojen aineistojen erilaisista yhteyksistä, typologioista ja kronologioista. Lähtemällä liikkeelle näistä perinteisistä arkeologisista tekijöistä voidaan edetä myös tulkintoihin inhimillisistä, sosiaalisista ja kulttuurisista yhteyksistä, esim. Rovaniemen tuurien taustalla. Lopuksi Arkeologiassa on siis kyse kaukaisen menneisyyden suhteuttamisesta omaan aikaamme, tekemällä tuota outoa menneisyyttä itsellemme ymmärrettäväksi. Tieteellinen asennoituminen merkitsee menneisyyden totuudellisuuden ja todellisuuden kriittistä arviointia, sekä tiedon, tietämisen ja itse tieteen käsitteen suhteuttamista maailmankuvaamme, ihmiskäsitykseemme ja tutkimuksen ongelmakenttään. Sen jälkeen arkeologin on suhteutettava itsensä vielä lähdeaineistoon sekä sitä koskeviin teorioihin, joiden kautta hän voi kuvitella saavuttavansa yhteyden aineistoa tuottaneisiin menneisyyden ihmisiin. Näin arkeologian epistemologiset ongelmat kytkeytyvät niin ontologisiin kuin lopulta eksistentiaalisiinkin tekijöihin elämässä. Kyseessä on siis arkeologin itsekriittinen ja realistinen relativismi suhteessa omaan. ja vieraaseen kulttuurikontekstiin. Postmoderni arkeologia näkee toimintansa vuorovaikutuksena nykyisyyden, menneisyyden ja tulevaisuuden välillä, jossa tavoitteena on tulevaisuuden kulttuurikriittinen ja poliittisyhteiskunnallinen muuttaminen - toivottavasti kohti humanistista ja tasa-arvoista, mutta kriittisen syvällistä ja aktiivisen suvaitsevaa sekä keskustelevaa monikulttuurisuuden ymmärtämistä. Post-prosessuaalinen ja feministinen arkeologia ovat nostaneet esiin alan merkityksen suhteessa yleisöön, julkisuuteen ja ympäröivään yhteiskuntaan. Arkeologian yhteiskunnallinen oikeutus julkisena instituutiona toteutuu silloin, kun yleisö saa mahdollisuuden oi- 7


4 4 Työskentely av-käännöstoimistoille 0 % 8 % 1 % 91 % Ei Ei enää / Ei tällä hetkellä Ei tietoa Liiton jäsenyys 1 % 1 % 2 % 0 % 7 % 14 % 0 % 75 %, KAJ, SKTL, KAJ ja SKTL, Journalistiliitto, jokin muu Ei Ei vielä / Aikoo liittyä Ei tietoa Kuva 4: Työskentely av-käännöstoimistoille Kuva 5: Vastaajien kuuluminen liittoihin Tulokset Lomakkeessa oli yhteensä kahdeksan monivalintakysymystä. simmäisen kysymyksen tarkoituksena oli kartoittaa, kuinka tietoisia opiskelijat mielestään ovat av-käännösalan nykytilanteesta. Kysymyksellä viitattiin käytyihin TESneuvotteluihin, hintojen polkemiseen ja muihin alalla vallitseviin ajankohtaisiin asioihin ja ongelmiin. Vain 18 prosenttia vastaajista ilmoitti, ettei ole tietoinen tilanteesta (kuva 6). Sen sijaan 37 prosenttia vastasi olevansa tietoinen tilanteesta, ja 45 prosenttia vastasi olevansa jossakin määrin tietoinen. Kaikkiaan siis 82 prosenttia eli 452 vastaajaa ilmoitti tietävänsä edes jotakin alan tilanteesta. Oletko tietoinen av-kääntäjien nykytilanteesta? 18 % 45 % 37 % Kuva 6: Oletko tietoinen av-kääntäjien nykytilanteesta? Kun tuloksia vertailtiin vastaajien yliopistojen mukaan, huomattiin, että parhaiten tietoa alan nykytilanteesta oli Turun, Helsingin ja Tampereen yliopistoissa, joissa noin puolet vastasi olevansa tietoisia av-kääntäjien nykytilanteesta (kuva 7). Sen sijaan vähäisintä tietoisuus oli Åbo Akademissa sekä Jyväskylän ja Oulun yliopistoissa. Tulokseen varmasti vaikuttaa se, että kolmessa viimeksi mainitussa ei opeteta erikseen käännöstieteitä pääaineina, joten av-kääntäminen yhtenä kääntämisen alalajeista ei ole ehkä saanut kovin paljon huomiota opetuksessakaan. Av-käännösalalle tulee kuitenkin paljon opiskelijoita myös filologian puolelta, joten tiedotuksen lisääminen näihin yliopistoihin olisi hyvin tärkeää.


6 Kypros jatkaa prioriteettina työtä rikoksen uhreja koskevan EU-sääntelyn vahvistamiseksi. Kyproksen kauden alussa on tarkoitus viimeistellä neuvoston ja EP:n ensimmäisen lukemisen sopu uudesta rikosuhridirektiivistä. Kyproksen tavoitteena on myös viimeistellä työ, joka tähtää lähestymiskieltojen vastavuoroiseen tunnustamiseen. Rikosoikeudellinen lähestymiskieltoinstrumentti hyväksyttiin loppuvuonna 2011 ja Kyproksen kaudella jatketaan sitä täydentävän siviilioikeuden alan instrumentin käsittelyä. Komission vuoden 2012 työohjelmaan sisältyy ehdotus uhreille maksettavia korvauksia koskevan direktiivin uudistamisesta. Rikosoikeudellisen yhteistyön laajin vireillä oleva lainsäädäntöhanke on eurooppalainen tutkintamääräys, jolla pyritään uudistamaan ja kokoamaan yhteen todisteiden hankkimista koskeva EU-sääntely. Kyproksen pj-kaudella asiasta neuvotellaan EP:n kanssa joulukuun 2011 OSA-neuvostossa hyväksytyn yleisnäkemyksen pohjalta. Henkilötietojen suoja on yksi Kyproksen puheenjohtajuuden keskeisistä teemoista. Komissio antoi tammikuussa 2012 asetusehdotuksen henkilötietojen yleisestä suojasta ja käsittelystä sekä direktiiviehdotuksen henkilötietojen suojasta poliisija rikosoikeudellisen yhteistyön alalla. Tavoitteeksi on asetettu, että tietosuojauudistuksesta päästään sopuun vuonna Kolmasmaaneuvotteluista vireillä ovat neuvottelut Kanadan kanssa matkustajarekisteritietojen (PNR) vaihtamisesta. Sopimus Australian kanssa tehtiin Puolan puheenjohtajakaudella 2011 ja sopimus Yhdysvaltojen kanssa Tanskan kaudella. Samanaikaisesti komissio jatkaa neuvotteluja Yhdysvaltojen kanssa kattavasta henkilötietojen suojaa koskevasta sopimuksesta. Kyproksen kaudella jatketaan myös työtä EU:n sisäisen PNRjärjestelmän valmistelemiseksi, vaikka EP on pysäyttänyt oman työnsä asiassa. Keskustelua on käyty myös teletunnistetietojen tallentamista koskevan direktiivin uudistamisesta (LVM). Sähköistä oikeudenkäyttöä koskevaa E-Justice -työtä jatketaan myös Kyproksen kaudella ja työlle on tarkoitus luoda myös oikeudelliset puitteet komission säädösehdotuksen pohjalta. Eurooppalainen sähköisen oikeuden portaali avattiin heinäkuussa Komissio on vuonna 2011 julkaissut politiikkatiedonantoja korruptiontorjunnasta, unionin taloudellisten etujen suojaamisesta (ml. kysymys Eurojustin tulevaisuudesta ja mahdollisesta eurooppalaisesta syyttäjäviranomaisesta) sekä vankeusasioista. Komission sisällä aihepiireihin liittyvä jatkovalmistelu on käynnissä. Ensimmäinen EU:n korruptiontorjuntaraportti on tarkoitus antaa vuonna Komissio on nopeuttanut Eurojustin uudistamisen ja eurooppalaisen syyttäjäviranomaisen valmisteluaikatauluja tarkoituksenaan antaa säädösehdotuksia asiasta jo vuonna Oikeus- ja sisäasioiden ja EU:n ulkosuhteiden yhteys on enenevässä määrin esillä erityisesti EU:n Venäjä-yhteistyössä ja yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa. Komissio on valmistellut siviilioikeuden ulkosuhdestrategiaa, joka oli tarkoitus julkaista jo vuoden 2011 aikana. Neuvoston OSA-ulkosuhdetyöryhmä on vakiintunut. EU:n laajentumisneuvotteluissa komission vuoden 2011 laajentumispaketin pohjalta ollaan entistä enemmän kiinnittämässä huomiota hakijamaiden oikeusvaltiokehitykseen ja ihmis- ja perusoikeustilanteeseen. Kroatia tullee liittymään unionin jäseneksi vuoden 6


Tuo rauhanpalkinto nyt on erikoinen juttu, sikäli kun ehdolla oli Saksan korpraali/maalari Hitler ennen toista maailmansotaa. No, taisivat tajuta kaverin toiminnan olevan ehkä vähän toisen suuntainen. Sähkömies Puolasta sai Nobelin 80-luvulla kun Solidaarisuus-liike nosti päätään. Greta oli ehdolla koululakoillaan ilmaston takia, mutta tällä kertaa ei natsannut. Amerikan presidentille myönnetty Nobel on vähän sama kuin jos sen antaisi Venäjän presidentille. Aina on sota jotenkin kuvioissa mukana. Harva yksin saa sotia pysäytetyksi. Toimeksiantaja on kuvioissa mukana kuitenkin ja neuvottelija on näkyvillä. Valtioista palkinnon voisi antaa Islannille pohjoismaista. Ei ole pahemmin rettelöinyt kenenkään kanssa. Onneksi sentään on saari. Kalanjaju varmaan karkottaa valloittajat.


9 asuntojen, pörssikurssien ja kiinteistöjen arvot kääntyivät jyrkkään laskuun ja ne saavuttivat viime vuonna vuoden 1983 tason reaalisesti (ks. kuvio 2). Kotitalouksien säästämisaste nousi vuonna 1990 positiiviseksi ensimmäisen kerran vuoden 1983 jälkeen. Ulkomainen nettovelka suhteessa BKT:een alkoi alentua vuoden prosentista, koska vaihtotase kääntyi laman seurauksena ylijäämäiseksi vuonna Tuonti supistui, mutta vienti kehittyi suotuisasti pääasiassa öljytulojep. kasvun seurauksena. Viime vuonna ulkomaisen nettovelan suhde BKT:een oli enää 12 %. Vuoden 1986 maksutasekriisin jälkeen lyhyet markkinakorot nousivat Norjassa aina 17 prosenttiin saakka, pysyivät seuraavana vuonna 15 prosentissa ja laskivat vuonna 1988 noin 11 prosentin tasolle (ks. Kuvio 3). Tällä tasolla korot ovat olleet vuosina Norjan valuuttakurssipolitiikka on ollut varsin vakaata vuoden 1986 jälkeen ja vuoden 1990 Ecu-kytkentä on edelleen rauhoittanut tilannetta. Norjan kruunua vastaan ei ole kohdistunut paineita, vaikka talouden tilanne on ollut huono. Norjan inflaatio on nyt hieman alle 4 prosenttia. Norjan talous on jatkossa varsin haavoittuva öljyn ja dollarin hintojen muutoksille, koska öljyn ja muun energian vienti on jo yli 50 prosenttia koko viennistä. Talouden suhdanneherkkyyttä suojaa kuitenkin valtion Petroleum Fund, jossa on jo 100 miljardia kruunua öljysektorin tuloja. Normaaliaikoina valtio voi käyttää vain rahaston reaalisen tuoton. Rahaston koko ja tuotto kasvavat kuitenkin kaiken aikaa, joten Norjan valtion rahoitustilanne on varsin vakaalla pohjalla huolimatta talouden lamasta. Rahaston tuottoa voidaan myös käyttää Norjan pankkikriisin tukirahoitukseen. Kuvio 3. Norjan inflaatio ja lyhyt (3 kk:n) korkotaso % , fll-, ~ 'lM I ~~ f Lyhyt markkinakorko (3 kk) 2 Inflaatio (12 kk:n muutos) 9


Kuten kohdassa 16 todetaan, yrityskeskittymän unioninlaajuisuus määritellään siihen osallistuvien yritysten vuotuisen liikevaihdon perusteella. Tämä on hyvä indikaattori liiketoimen koosta ja siten sen mahdollisesta vaikutuksesta markkinoihin. Voi kuitenkin olla, että indikaattorin ulkopuolelle jää merkittäviä yrityskeskittymiä. Esimerkiksi lääketeollisuuden alalla, uuden teknologian markkinoilla tai digitaalialalla suuriarvoiset hankinnat, jotka kohdistuvat liikevaihdoltaan vielä pieniin yrityksiin, voivat vaarantaa tehokkaan kilpailun sisämarkkinoilla: tällaisissa tapauksissa ostaja voi saada hankinnan ansiosta nopeasti määräävän aseman uusilla mutta vielä pienillä markkinoilla tai ostaja voi päättää lopettaa uusien tuotteiden kehittämisen oman tuotevalikoimansa suojaamiseksi. Tilintarkastustuomioistuimen havaintojen mukaan komissio on tietoinen siitä, että tällaiset liiketoimet ovat jääneet sen harjoittaman yrityskeskittymien valvonnan ulkopuolelle. Poikkeuksena tästä ovat olleet harvalukuiset asiat, joiden käsittelyn kansalliset kilpailuviranomaiset ovat siirtäneet komissiolle. Komission perustama asiantuntijaryhmä julkaisi vuonna 2019 raportin, joka koski kilpailupolitiikkaa digitaalisella aikakaudella (


Vaahtera, sokeri
Sokerivaahteri on omena, joka on kotoisin Pohjois-Amerikan koillisosissa lehtipuumetsissä, Nova Scotiasta länteen Ontarion eteläosaan ja etelään Georgiaan ja Texasiin. Sokerivaahteri on erittäin tärkeä laji monien Pohjois-Amerikan metsien ekologialle. Sokerikartat kytkeytyvät "hydrauliseen hissiin", joka vetää vettä alemmista maakerroista ja purkaa sen veden ylempiin, kuivempiin maakerroksiin. Tämä hyödyttää paitsi itse puuta myös monia muita kasveja, jotka kasvavat sen ympärillä. Sokerivaahteri on tärkein mehun lähde valmistettaessa vaahterasiirappia, ja se on arvostettu huonekaluihin ja lattiaan.


n Tomaatin ja kurkun hinnat ovat olleet pohjamudissa pitkän aikaa ja viljelijöiden mielialat ovat matalalla. = Analyysipalvelua Hollannista Viljelijöille on nyt tarjolla uusia ja kustannustehokkaita analyysipalveluita Hollannista. viljavuustutkimuksia. – Noudon yhteydessä ei tarvitse maksaa, vaan kuljetukseen ilmoitetaan meidän sopimusnumeromme. – Nousun pitäisi olla mahdollista, sillä enää ei pakkaamoilla ole tomaattia varastoissa ja kurkusta on tullut ostokyselyitä, joten jossakin on pulaa. Kasvualusta-analyysin hinta on 31 euroa ja kasvianalyysin hinta 65,50 euroa. – Näytteet lähtevät DHL:n kuriirikuljetuksella Hollantiin ja tulokset tulevat sähköisesti. Hinnat ovat olleet tänä kesänä silti alempia. Tavoitearvojen ja suositusten tilaamisesta tulee lisämaksua. Eurofins Agron kautta on saatavissa myös kasvitohtoreiden palveluja. Pakkauskustannusten jälkeen pakkaamot ovat kyenneet tilittämään kurkusta vain noin 20 senttiä ja tomaatista 30 senttiä kilolta. Esimerkiksi mansikan sairaan taimen voi lähettää analysoitavaksi. Jokelan mukaan uusi palvelu tarjoaa suomalaisten viljelijöiden käyttöön parhaan kansainvälisen tiedon. Uutta palvelua on myös asiantuntijoiden diagnoosit kasvin oireiden ja laboratorioanalyysien pohjalta. LEPAA 2019 -näyttelyssä: U78 NEW HOLLAND LEPAALLA! Esittelyssä erikoisviljelyn ja kiinteistöhoidon suosikit! New Holland -traktorivalikoimasta löydät sopivan koneen töihisi. Pyrimme nostamaan tukkuhinnan yhden euron tasolle, kertoo Stefan Skullbacka Närpiön Vihanneksesta heinäkuun 18. – Analyysit tehdään pikavauhdilla Hollannissa edulliseen hintaan. Puristenestetai raakavesianalyysin veroton hinta on 25 euroa näytteeltä ja kuriiri hakee näytteet viljelmältä vain 15 euron hintaan. päivänä. Skullbacka toteaa, että lisääntyneiden pinta-alojen vuoksi oli odotettavissa kurkulle vaikea kesä, mutta tomaatin heikko tilanne yllätti. Stefan Skullbacka kertoo, että kurkkujen ja tomaattien tukkuhinta pyritään nostamaan tuotantokustannuksia vastaavalle tasolle.. Palvelun hinta on 300–500 euroa verottomana. Jos siirtymistä olisi ollut pyöreästä tomaatista erikoistomaatteihin, olisi niitä kysytty paljon, mutta niidenkin hinnat ovat olleet maltillisia. Vuonna 2017 Eurofins Viljavuuspalvelu ja Suomen ympäristöpalvelu yhdistyivät Eurofins Agrotuotenimen alle. Venla kertoo, että uuden palvelun lomakkeet ovat vielä englanniksi, mutta niitä suomennetaan parhaillaan. – Uutta on kasvilajikohtaisesti taudinaiheuttajien skriinaus, joka on nimellä DNA Multiscan. PUUTARHA-SANOMAT | MIKKELI Venla Jokelan toimipaikka on Mikkelissä, jossa tehdään entiseen tapaan mm. Pohjanmaalla veroton tukkuhinta on ollut noin 60 sentin luokkaa ja tomaatin 60–80 senttiä. – Tässä Plant doctorpalvelussa on käytettävissä useita erikoistuneita asiantuntijoita. TERVETULOA TUTUSTUMAAN! OSASTO U78 www.agritek.fi n Asiakkuusvastaava Venla Jokela Eurofins Agrosta kertoo, että yritys tarjoaa viljelijöille uutta kasvihuoneja erikoiskasvianalytiikkaa. Uusi aluevaltaus ei vähennä työtä Suomesta. Analyysiä varten tarvitaan steriilit pullot, joita saa meiltä, kertoo Venla Jokela. – Uutta suomalaisille on myös Disinfektor check, jolla testataan, toimiiko puhdistusjärjestelmä. – On vaikea tietää syitä ja seurauksia. Eurofins Viljavuuspalvelu Oy on vuonna 1952 perustettu maatalousja ympäristölaboratorio. – Kun viljelijä lähettää kopion Mikkeliin, voimme auttaa. Esittelyssä New Holland -MINIKAIVURIT löydät sopivan koneen töihisi. Tulokset viljelijä saa 2–3 päivässä siitä, kun näyte on Hollannissa, kertoo Venla. Taudinaiheuttajien skriinaus Analytiikka on monipuolista. = Tomaatin ja kurkun hintoihin korjausta. PARASTA AMMATTILAISELLE H U I P P U S I E M E N E T SIEMENET Hazera-kaalit • Keräkaalit Carrera ja Ramenos • Kukkakaali Ferrara, Solida Vilmorin-porkkanat • Speedo F1 • Octavo F1 Vilmorin-punajuuret • Camaro AM M AT TI VI LJ EL IJ Ö IL LE VI H ER AM M AT TI LA IS IL LE HARAT • Garford-harat • HAK-harat TAIMET • Noordam-vihannesten taimet SIEMENET Griino Pronurmikonsiemenet LANNOITTEET Griinoja Grigglannoitteet MAANPARANNUSJA KOSTUTUSAINEET BioAgrin ympäristöystävälliset tuotteet golfja urheilukentille sekä viheralueille. – Tomaatin tuotantoalat ovat jopa pienempiä kuin viime vuonna, jolloin helteisen sään johdosta tomaattien neliösadot olivat suuria. Se voidaan tehdä vesinäytteestä kasvinäytteestä tai maanäytteestä. 030 650 50, 030 6505 202 • www.sgnieminen.. Se on osa Eurofins Scientific -konsernia, joka on maailman johtava laboratorioanalyysipalveluihin keskittynyt toimija. Tulokset ryhmitellään kuuteen eri tasoon, esimerkiksi pythiumin runsauden mukaan. | 6/2019 34 Maahantuonti ja myynti: S.G.Nieminen Oy • puh. – Nyt on valoa tunnelin päässä


Laskiainen: Akateeminen temmellystapahtuma Kaivopuistossa minttukaakaon, mäenlaskun ja laskiaispullien merkeissä. LG: Lyhenne sanoista “löysää göysii”. Tulee tutuksi erityisesti Reippailijoiden pelivuoroilla, peleissä ja saunaillassa. Tsemppihuuto ja elämäntapa. Limes ry: Kumpulan yhteinen ainejärjestö. Järjestää kivoja tapahtumia ja bileitä! Loimu: Luonnon-, ympäristö- ja metsätieteilijöiden ammattiliitto. Edunvalvontaa, urapalveluita ja jäsenetuja - myös opiskelijoille! Lärvit: Kuuluvat useisiin akateemisiin tilaisuuksiin. Ihan kaikkia toilailuita ei voi selittää lärveillä, mutta kannattaa yrittää. Manta: Havis Amanda -patsas. Alaston typy Kauppatorilla, lakitetaan vappuna. Mantu: Melkein akateeminen kotimainen sarjajulkaisu. Fuksinumero juuri käsissäsi. Muut ilmestyvät vuoden mittaan. MaO ry: Maantieteen Opiskelijat ry. Huolehtii jäsenistään heitä viihdyttäen. Matlu ry: Matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan tiedekuntajärjestö. Edesauttaa ainejärjestöjen yhteistyötä sekä edunvalvontaa. Unohtamatta hyviä bileitä! Matrix ry: Matemaatikkojen ainejärjestö. Metro: Kirkkaan oranssi juna, joka kulkee maan alla. Yhdistää itäiset lähiöt Etelä-Espooseen. Pummilla matkustaminen helppoa, mutta vaarallista. Tärkeimmät asemat: Sörnäinen, josta pääsee jatkoyhteyksillä Kumpulaan sekä Helsingin Yliopisto (entinen Kaisaniemi). Mittari: Maanmittari. Tavattavissa Espoossa. Näkyy ja etenkin kuuluu erinäisissä juhlissa. Vastavierailut sallittuja. Moodi ry: Tilastotieteilijöiden ainejärjestö. Musta Härkä: Mäkelänkadulta löytyvä mantsalaisten keskuudessa suosittu jatkopaikka.


Perlaconin kuntatalousasiantuntija Heli Silomäki totesi etäyhteyden kautta, että talouden tasapainottaminen on tärkeää, sillä jos talous on epätasapainossa, se on ainut tilanne, jolloin valtiovarainministeriö voi puuttua kunnan itsehallintoon ja itsenäisyyteen. Se tarkoittaa, että kaikki kyläkoulut lakkautetaan 2025–2026 mennessä. Viime vuonna sotemenot ylittyivät noin kahdella miljoonalla eurolla. Talouden tasapainottamisen paketissa on pyritty pysyviin kustannusten alentamisiin. Kiurukatu 1, 017 752 277 • Palvelemme ma-pe 8.30-17 OPTIIKKA KELLOT KORUT Tervetuloa katselemaan! Hoya iD monitehojen ostajille toiset lasit kaupan päälle! Tule ja valitse omasi! Kiuruveden Näkökulma. Talouden tasapainottamisella tavoitellaan noin kahden miljoonan euron toimintakatteen pysyvää alentumista 3,5 vuoden aikana, sopeutusaika on 2020–2023. Kiuruvesi ikääntyy ja lapsimäärä laskee. Silomäen mukaan Kiuruveden tilanne näytti pahalta tammikuussa, tilinpäätöksessä oli noin kolmen miljoonan euron alijäämä. – Mutta kun oikein pengotaan, Kuntatalousasiantuntija Heli Silomäki, Perlacon Oy. Talouden sopeuttamisen tavoitteena on talouden tasapainottaminen, kaupungin itsenäisyyden turvaaminen ja toimintakyvyn säilyttäminen. Vuoden 2023 jälkeen täytyy edelleen miettiä, mitä voitaisiin tehdä toisin. Vastaa www.kiuruvesilehti.fi Kaikki lapset yhteen isoon kouluun Kiuruveden kaupungin talouden tasapainottamisryhmä esittää, että kaikki Kiuruveden peruskoululaiset keskitetään yhteen kouluun taajamaan 1.8. JAANA SELANDER Ohjausryhmän talouden tasapainottamisesitys esiteltiin Kulttuuritalossa torstaina kuntalaisten kuulemistilaisuudessa. syyskuuta 2020 UUTISET Keskiviikko 2. Kiuruvesi on vaikean paikan edessä. 2025 alkaen. – Valtiovarainministeriöstä voidaan vaatia selvitystä siitä, onko kunta kykenevä hoitamaan omat asiansa, Silomäki sanoi torstaina. Talouden tasapainottamisen tavoitteena oli löyPalveluverkko tarpeen mukaan tää keinoja alijäämän kattamiseen ja kääntää sitten tulos positiiviseksi. Perlacon on käynyt talouden tasapainottamisen ohjausryhmän kanssa keskustelua kaikista keinoista talouden tervehdyttämiseksi, esillä ovat olleet muun muassa ulkoistamiset, yhtiöittäminen, liikkeenluovutus, palvelutason lasku, lomautukset, irtisanomiset, omaisuuden myynti. KouluverkkoratkaisusJAANA SELANDER Kiuruveden kaupungin talouden tasapainottamisessa on ollut mukana konsulttiyhtiö Perlacon tammikuusta saakka. Silomäki totesi, että Kiuruvedellä on taloutta tasapainotettu jo paljon ja liikkumavaraa on enää vähän. syyskuuta 2020 SEURAAVAN VIIKON KYSYMYS: Säilyttäisitkö kyläkoulut. – Tasapainottamisen aikajänne on 3,5 vuotta, mutta työ ei lopu siihen. Esityksen suurin toimenpide on perusopetuksen keskittäminen keskustaajamaan lukuvuodesta 2025–2026 alkaen, sillä lasten määrän ennustetaan vähenevän merkittävästi vuoteen 2030 mennessä. 4 Keskiviikko 2. Mihin rahat suunnataan


Vedessä on outo väri? Mistä se johtuu?
- Keltainen tai rusehtava väri vedessä johtuu yleensä rauta- ja mangaanikerrostumien irtoamisesta putkistoista. Saostumien irtoamisen voivat aiheuttaa esimerkiksi verkoston korjaus- ja muutostyöt. Kiinteistössä syynä voi olla runsaan vedenkäyttö (esim. painepesuri), mikä laittaa saostumat liikkeelle kovan paineen seurauksesta.
- Vedessä esiintyvä harmaus tai sameus on seurausta vedessä olevista ilmakuplista. Ilma poistuu ylöspäin ja vesi kirkastuu hetken seistessään.
Kuinka laaja on Rovaniemen vesijohtoverkosto?
- Verkoston pituus on noin 2200 km. Vettä toimitetaan Rovaniemen kaupungin laajalla alueella. Pisimmillään verkosto yltää Lohinivaan, Auttiin, Tiaiseen ja Jaatilaan saakka.
Miksi putkirikkoja sattuu?
- Putkirikon syitä voi olla jäätyminen tai routavaurio, putkiston ikääntyminen, kaivutöiden aiheuttamat vahingot, vanhat asennusvirheet.
Miten putkirikon voi havaita?
- Kiinteistökohtaisen vuodon voi havaita vesimittaria tarkkailemalla. Mikäli mittari pyörii, vaikka vettä ei kuluteta, voi syynä olla putkirikko. Myös Napapiirin Energia ja Vesi Oy:n etäluettavien mittarien kautta voidaan havaita vesijohtovuoto, josta ilmoitetaan kiinteistön omistajalle.
- Maastoon tai kaduille ilmestyneet lammikot voivat kertoa putkirikosta. Yleensä tällainen lammikko väreilee tai pulppuaa. Jos vesi on vihertävää voi syynä olla kaukolämpöputken vuoto. Vihertävä kaukolämpövesi ei ole ympäristölle vaarallista.
Mitä teen jos huomaan putkirikon?
- Jos rikko on omassa kiinteistössäsi, sulje ensimmäiseksi kiinteistön sulkuventtiili. Napapiirin Energia ja Vesi Oy voi korjata vian, mutta se ei ole vastuussa kiinteistökohtaisista vesihuoltolaitteista. Ilmoita rikkoontumisesta Napapiirin Energia ja Vesi Oy:n Urakoinnille (puh nro) tai paikalliseen LVI-alan yritykseen, joka korjaa kiinteistökohtaisen vian.
- Mikäli havaitset vuodon kiinteistön ulkopuolella, ilmoita havainnosta vikapäivystyksen numeroon 016 331 6543.
Miksi vesijohtovesi voi värjätä esim. vaatteita vihertäväksi?
- Väri johtuu yleensä kiinteistön kupariputkista irtoavasta kuparista.
Paljonko rovaniemeläinen keskimäärin kuluttaa vettä?
- 40 – 60 m3/asukas/vuosi. 150 l/vrk
Paljonko NEVE yhteensä toimittaa vettä kuluttajille?
- vuonna 2016: 3 286 869 m3/aMiten voin vähentää vedenkulutustani?
- Vuotavat vesihanat tai wc-pöntöt kannattaa korjauttaa välittömästi. Ne ovat usein korjattavissa pienin kustannuksin esimerkiksi vaihtamalla hanojen tai WC:n huuhtelusäiliön tiivisteet. Yksi vähänkin vuotava vesihana voi lisätä vedenkulutusta jopa 30 m³ eli 30 000 litraa vuodessa (1 m³ = noin 150 ämpäriä). Vuotavan vesikalusteen vuotomäärä vuositasolle muutettuna saattaa yllättää monet vesilaskun maksajat. Vesikalusteen hukkaama vesimäärä aiheuttaa kiinteistölle yli 100 euron lisän vuotuiseen vesilaskuun. Jos vuotavia hanoja on useita ja vuodon laatu suurenee tippavuodosta pieneen lirinään, vesikalusteiden hukkaama vesimäärä saattaa olla 10 - 300 m³ (eli 10 000 litraa - 300 000 litraa) vuodessa. Käyttömaksuna ( vesi+jätevesi) tämä lisäkustannusten määrä saattaa kasvaa useisiin satoihin euroihin jopa tuhansiin euroihin vuodessa. (NEVE:n nettisisuilta)


No mutta vakavasti puhuen, ei tietenkään jokaisesta niiskutuksesta tarvitse jäädä kotiin jos yleisvointi on hyvä ja lapsi jaksaa normaalisti osallistua päiväkodin hommiin. Sanon vanhemmille vanhempainilloissa aina, että sitten voi tulla, kun itse voisit samalla räkämäärällä ulkoilla monta tuntia, osallistua musiikki-, kuvataide- ja/tai liikuntahetkeen ja olla ylipäätään jatkuvassa vuorovaikutuksessa muiden kanssa (sis. melutaso). Tällä olemme saaneet vähennettyä mm. sitä, että lapsi tuodaan päiväkotiin aamulla ja eteisessä huokaistaan ”J yski koko yön emmekä kukaan ole nukkunut lainkaan”. Se yön yskinyt ja hänen kanssaan valvonut on jäänyt kotiin lepäämään niinkuin varmasti kaikille on järkevää :)