17 YRITYSMAAILMA 17 Kaivosviranomaisen luparuuhka pienenee TURVALLISUUS- ja kemikaalivirasto, Tukes, viettää kaivosviranomaisena 2-vuotissyntymäpäiviä työn merkeissä. Tukes ratkaisee vanhan kaivoslain mukaiset valtausoikeudet ja kaivospiirimääräykset ja uuden lain mukaiset varaukset, kullanhuuhdonta-, malminetsintä- ja kaivosluvat. Tukesin kaivosryhmässä työskentelee tällä hetkellä 9 asiantuntijaa Rovaniemellä ja 6 Pasilassa. Valtausoikeuspäätökset tehdään pääosin Pasilassa ja muut lupapäätökset Rovaniemellä. KAIVOSVIRANOMAINEN on onnistunut aloittamaan luparuuhkan purun, jonka syntyi TEM:ssä sen kaivosryhmän ollessa alimiehitetty suhteessa vuonna 2006 alkaneeseen malminetsinnän aktivoitumiseen ja sen myötä lupahakemusten määrän lisääntymiseen. Lupahakemusten lisääntyessä päätöksentekoprosessi myös hidastui hallintolain mukaisten viranomaisten, asianosaisten ja kansalaisten kuulemisten myötä. Ensimmäisenä vuonna Tukesin aloittaessa kaivosviranomaisena lupahakemusten kokonaismäärä jatkoi kasvuaan. Tähän on monta hyvää selitystä: uusi kaivoslaki, uusi kaivosviranomainen, uudet tietojärjestelmät, viranomaistoiminnon alueellistaminen pääosin Rovaniemelle ja täällä uusiin tehtäviin rekrytoitu henkilöstö. TOUKOKUUSSA 2012 Tukesissa oli vireillä 928 lupahakemusta. Tämän jälkeen malminetsinnän lupahakemukset (valtaus ja malminetsintälupa) ovat vähentyneet 649 hakemuksesta 540:een. Myös itse kaivostoiminnan käynnistämiseen oleellisesti vaikuttavaa kaivospiirihakemusten määrää on Tukesissa kyetty pudottamaan 58:sta 36:een alle vuoden aikana. Vireillä olevien lupahakemusten (malminetsintä, kaivosoikeudet, kullanhuuhdonta) kokonaismäärä oli 772 kpl toukokuussa Ensimmäiset uuden lain mukaiset kaivoslupapäätökset tehdään syksyllä Lupaprosessin tämän hetken sujuvuuteen voi olla tyytyväinen, mistä kiitos kuuluu entistä laadukkaampia hakemuksia laativille yhtiöille, Tukesin osaavalle henkilöstölle Pasilassa ja Rovaniemellä sekä toki TEM:lle kaivosviranomaisen riittävästä resursoinnista. KOLIKOLLA on toinenkin puoli. Lupahakemusten määrä vähenee, koska samanaikaisesti lupaprosessin sujuvuuden kanssa lupahakemuksia tulee puolet vähemmän vireille. Metallien maailmanmarkkinahinnat ovat laskusuunnassa ja sen myötä malminetsinnän rahoitus on tiukassa. Kullan ja nikkelin hinta on pudonnut viimeisen neljän kuukauden aikana 20 % ja kuparin 10 %. Malminetsintä vähenee. Malminetsintä on kallista tutkimustoimintaa, joka lähinnä kuluttaa sijoittajien ja kaivosyhtiöiden pääomia eikä tuo mitään välittömiä tuloja. Mahdolliset voitot voivat olla odotettavissa itse kaivostoiminnasta vuosikymmenten päässä Malminetsintäpanostus kansainvälisesti yhteensä sekä Suomessa Suomi sinisellä (lähde Tukes) milj. VIELÄ vuonna 2012 yhtiöiden investoinnit malminetsintään kasvoivat niin Suomessa kuin muualla maailmassa. Vuonna 2012 malminetsintäyhtiöt investoivat Suomessa malminetsintään 87 miljoonaa euroa ja kairasivat näytteitä 366 km. Kolmena viimeisenä vuonna yhtiöiden raportoima malminetsintä kairaus on ollut noin 360 km. Kairausmäärä ei ole kasvanut vaikka Tukesin ja vuoteen 2011 TEM:n myöntämän malminetsintäalueen (valtaukset) yhteenlaskettu kokonaispinta-ala on kasvanut tasaisesti vuodesta 2010 (890 km2) vuoteen 2012 (1310 km2). Kansainvälisesti Suomi KAIRAAMALLA tehtävä malminetsintä on kallista, mutta esiintymisen paikallistamisvaiheessa välttämätöntä. Kairaamisvolyymin kasvua hillitsee ensisijassa metallien maailmanmarkkinahinta ja sen myötä malminetsintään saatu rahoitus. Toissijaisesti malminetsintää rajoittaa yksittäisissä tapauksissa lainvoimaisen luvan puuttuminen. Lupapäätöksen voimaan tuloa hidastavat yksittäisissä tapauksissa Tukesin lupapäätöksestä tehdyt valitukset hallinto-oikeuksiin. Muutosta hallinto-oikeudesta ovat yksittäisiin lupapäätöksiin hakeneet mm. yksityiset kiinteistön omistajat, Metsähallitus, ELY-keskukset ja kunnat. Globaali punaisella (Metals Economics Group) US $ milj ITSE kaivostoiminnassa vuosi 2012 oli kaksijakoinen. Kaivosten malmi- ja hyötykivilouhintamäärä nousi 35 miljoonaan tonniin. Kasvu tuli metallimalmikaivoksista, joiden yhteenlaskettu malmilouhinta nousi 20 miljoonaan tonniin. Kevitsan kaivoksen tuotannon käynnistyminen kompensoi Talvivaaran tuotannon laskua. Kaivosten kokonaislouhinta sisältäen sivukiven louhinnan putosi vuoden 2011 tasosta (72 Mtn) vuonna miljoonaan tonniin johtuen Talvivaaran seisokeista. Vuoden alussa 2013 Suomen suurin kaivos on Yara Suomi Oy:n Siilinjärven apatiittikaivos; kaivoksen kokonaislouhinta oli viime vuonna 21,4 Mtn ja hyötykivilouhinta 9,9 Mtn. MALMINETSINNÄSSÄ Tukes on ainoa lupaviranomainen, mutta kaivoksen käynnistämistä varten usea lupaviranomainen myöntää luvat. Kaivosyhtiö tarvitsee ympäristö- ja vesitalousluvat aluehallintovirastolta, kaivosluvan (kaivospiirimääräyksen) mineraalien hyödyntämiseen Tukesilta, kaava- ja rakennusluvan kunnalta sekä patoturvallisuusluvan, jossa Kainuun ELY-keskus on asiantuntijaviranomainen. Ennen lupien myöntämistä kaivosyhtiön on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Kaikki viranomaiset kuulevat kaikkia, jotka haluavat 0 hankkeeseen jotain sanoa, puolesta tai vastaan. Ennen kaivoksen rikastamon käynnistämistä tarvitaan Tukesilta vielä kaivosturvallisuuslupa, räjähdysainelupa ja kemikaalilupa. Ennen toiminnan käynnistämistä ajatellaan jo sen lopettamista. Kaivostoiminnan lopetus- ja jälkitoimenpiteitä varten kaivosyhtiön täytyy asettaa Tukesin ja aluehallintovirastojen erikseen määräämät vakuudet. VAATIVASTA ympäristölainsäädännöstä huolimatta Suomi (1.) ja Ruotsi (2.) rankattiin kiinnostavimmiksi maiksi kaivosten toimintaympäristönä Fraser instituutin kansainvälisessä kaivosja malminetsintäyhtiöille suunnatussa kyselyssä (2012/2013 Survey of Mining Companies). Arvioitavia osa-alueita kyselyssä oli yli kaksikymmentä mm. lainsäädäntö, mineraalipotentiaali ja lupaprosessit. Geologisessa tietokanta-aineistossa, osaavan työvoiman tarjonnassa ja viranomaisten lahjomattomuudessa Suomi rankattiin ykköseksi. Mineraalipotentiaalissa oltiin sijalla 24. Suomessa hitaaksi moititussa lupaprosessissa sijoitus oli 14 (Ruotsilla 4). Tästä voinee vetää johtopäätöksen, että Tukes on saavuttanut Suomessa toimivien malminetsintä- ja kaivosyhtiöiden luottamuksen lupaviranomaisena luvat tulevat varmasti, mutta ottaa vielä aikansa päästä Ruotsin vauhtiin. Terho Liikamaa Kaivosyli-insinööri Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) Normet Group Alansa maailmanlaajuinen markkinajohtaja Normet Group -konserni on kansainvälisesti toimiva ja nopeasti kasvava suomalainen teknologiayritys, joka on erikoistunut valikoituihin maanalaisen kaivostoiminnan ja tunneli-rakennuksen prosessien ratkaisuihin. Tämä pitää sisällään raskaat erikoistyökoneet ja -laitteet, niiden kehittämisen ja valmistamisen, tuotteisiin liittyvät elinkaaripalvelut, rakennuskemian tuotteet sekä asiakasprosesseja tehostavat kokonaisratkaisut. Ruiskubetonointia kaivoksiin -Esimerkkeinä näistä valikoiduista asiakasprosesseista ovat mm. pitkälle automatisoitu ruiskubetonointi, mekanisoitu räjähdysaineiden panostus, erilaiset nosto-ja asennustyöt kaivoksissa, rusnaus sekä maanalainen kuljetus, kertoo markkinointijohtaja Jukka Pihlava. Ruiskubetonoinnissa Normet tarjoaa betoniruiskutuslaitteiden (Spraymec) ja betoninkuljetuskaluston (Utimec Transmixerit) lisäksi kattavan valikoiman erilaisia laitteisiin ja prosesseihin liittyviä palveluja kuten esimerkiksi varaosa- ja huoltopalvelut, käyttäjien ja huoltohenkilöstön koulutus. -Edellä mainittujen lisäksi pystymme tarjoamaan myös kaikki betonimassan valmistuksessa ja ruiskutuksessa tarvittavat kemikaalit (notkistimet, hidastimet, kiihdyttimet jne.). Normetilla on lähes 50 vuoden kokemus kaivoslaitteiden suunnittelusta ja valmistuksesta. -Olemme tänä aikana saaneet kattavan kokemuksen erilaisista maanalaisen kaivostoiminnan prosesseista, kuten tunnelien tukemisesta ruskubetonoinnilla. Palveluksessamme on suuri joukko betoniruskutuksen ammattilaisia, joilla on tietotaitoa betonimassan valmistamisesta, siinä käytettävistä kemikaaleista, sekä ruiskutusmenetelmistä teoriassa ja käytännössäkin, Pihlava toteaa. Pihlava kertoo, että kokonaisvaltaisen kokemuksen, tietotaidon ja laitevalikoiman ansiosta Normet pystyy avustamaan asiakkaitaan optimoimaan oman ruiskubetonointiprosessinsa. -Ruiskubetonoitiprosessin auditoinnin jälkeen voimme yhdessä asiakkaan kanssa optimoida betonimassan sekoitussuhteet, suositella heidän prosessiinsa parhaiten sopivat laitteet, kouluttaa ja sertifioida betoniruiskuttajat EFNARC:n (Expert for specialised construction and concrete systems) suositusten mukaisesti ja luoda parhaat työskentelytavat. Näin betoniruiskutus saadaan tehokkaaksi ja taloudelliseksi. Näin saavutetaan paras mahdollinen ruiskubetonin laatu ja sitä kautta turvalliset kaivoskäytävät ja turvallinen työympäristö. Kokonaisvaltaista osaamista ja palvelua -Jotta mikä tahansa yllämainituista prosesseista (ruiskubetonointi, räjähdysaineiden panostus, materiaalin kuljetus, nosto- ja asennustyöt ja rusnaus) toimii on niissä käytettävien laitteiden (Spraymec, Utimec Transmixer, Utilift, Himec, Utimec-kuljetuslaitteet, Multimec ja Scamec) oltava hyvässä kunnossa ja käyttäjien tulee tuntea laitteiden ominaisuudet ja osata käyttää niitä, Pihlava painottaa. Varaosapalveluiden lisäksi Normet avustaa asiakkaitaan laitteiden kunnossapidossa tarjoamalla heille erilaisia huoltopalveluita. -Voimme yhdessä asiakkaan kanssa auditoida käytettävät laitteet ja suositella mitä huolto- ja korjaustöitä niihin on tehtävä parhaan mahdollisen toimintavarmuuden saavuttamiseksi. Voimme myös sopia erilaisista huoltosopimuksista asiakkaan kanssa lähtien määräaikaishuoltotekemisestä aina kaivoksen koko Normet-laitekannan kunnossapitoon. Palveluihimme kuuluvat lisäksi sekä käyttäjien että huoltohenkilöstön koulutus laitteiden käyttöön ja kunnossapitoon, Pihlava kertoo. Normetin johtavina tavoitteina on parantaa maan alla työskentelevien ihmisten työturvallisuutta mekanisoimalla ja automatisoimalla kaikkein vaativimpia ja riskialttiimpia louhintaprosessin työvaiheita, sekä parantaa asiakkaan prosessien tuottavuutta vähentämällä prosessin kustannuksia ja nopeuttamalla louhinnan etenemissykliä. Markkinajohtaja omilla kapeilla toiminta-aloillaan -Tänä päivänä Normet Group on maailmanlaajuinen markkinajohtaja valitsemissaan kapeissa markkinasegmenteissä. Normetilla on 27 omaa myynti- ja palvelupisteitä viidellä mantereella, 19 maassa. Konsernin liikevaihto vuonna 2011 oli 169,6 miljoonaa euroa ja se työllistää yli 700 alansa ammattilaista eri puolilla maailmaa. Heistä noin 400 työskentelee Suomessa Iisalmessa, kertoo Jukka Pihlava loppuun. Lisätietoja:


18 uskotanaa tähän, koska miehistön jäsen, joka saattoi hänet ulos aluksesta, osoitti itseään ja sitten maata ja. sen jälkeen jotakin paikkaa taivaalla - ele, jolla hänen mielestään saattoi olla vain tuo merkitys. Ja edelleen, tosiasia, että miehistön jäseni llä oli koko ajan puvut sul jettuina ja kypä ät päässä, o o ittaa hänen mielestään, että heidän hengittwmänsä ilma ei ole samanlaista kuin meidän. Olettaen tämän selityksen ilmauk seksi siitä, että hän piti nai sta - ainoa, joka oli ilman kypärää ja pukua - eri rotui sen& kuin muita {mahdollisesti maal lista alkuperää olevana, toisen planeetan olosuhte isiin synnytettynä ja mukautettuna), esitin twmän kysymyk sen hänelle. Hän kieltäytyi ehdottomasti hyväksymästä tätä mahdo llisuutta väittäen, että hän oli kypärään ja pukuun pukeutuneena fyysisesti aivan samanlainen kuin toi setkin pituutta lukuunottamatta. Edelleen, nainen äänteli puhue ssaan samal la taval la kuin toisetkin, tämä oli myö s ollut mukana häntä vangittaessa, eikä millään hetkellä näyttänyt olevan muiden määräysval lan alaisena, vaan hän oli yhtä vapaa kuin kuka tahansa he i stä. Kysyin sitten, eikö kypärä olisi saattanut- olla jonkinl ainen naamio, ko ska nai nen kykeni hengittämään meidän ilmaamme. Hän vastasi, ettei ajatellut ni in, sillä hän uskoi naisen kyenne en kestämaan ilmakehäämme pienen "tapaami shuoneen" seini ssä ole ista lyhyi stä putkista tul leen savun ansiost. Juuri tämä savu sai hänet vo imaan pahoin. Tämä tosiseikka sekä huomio, että "savua" ei ollut mis sään mui ssa huoneissa {joissa hän ei nähnyt ainoankaan miehistsn jäsenen ottavan pois kypäräänsä) saivat hänet päättelemään, et ä savu oli jotakin naisen hengittämiselle välttwmätöntä kaasua ja sitä tarvittiin huoneeseen juuri siksi, että hän saattoi esiintyä ilman kypärää. Kuten tästä esimerkistä vo idaan nähdä, Senho r Antonio. Vi llas Boas on hyvin älykäs. Hänen ajattelunsa on yl lä tävän johdonmuka sta si sämaan ihmi sel le, joka tusk1n osaa lukea ja kirjoi ttaa { vain alkei skoulutus). Samaa vo i daan sano a hänen epäilyksestään, joka ko s kee hänen ruumii seensa hi erotun ne ste en mahdo llista sukupuo liaesti ki i hottavaa va i kutusta, va i kkakin tässä tämä selitys on saattanut ehkä palvella enemm än hänen oman "minänsä" tyydyttämi stä - mikäl i hän kerto i totuuden - ko ska häne n seksuaal inen kiihtymi sensä on hyvi nk in saattanut olla täysin tahatonta. IIänen tiedo stamaton vastenmiel i syyt ensä oli saattanut johtua siitä, että hänen oli tuskal lista myö nt ä ä olleensa puhtaast i eläimellisten ki ihokke iden val lassa. To i saalta ne ste on vo inut olla yk sinke rtai se sti ant i sept ista, bakteere ja tappavaa tai hajua po i stavaa ai netta hänen puhdistami sekseen tai vapauttami sekseen bakteereista, jotka olisivat saattaneet olla vah ingo llisia hänen nai s seuralaisel leen. Kysyimme, oliko hänen mielestään jokin hänen to iminno i staan tehty vangitsijoiden henkisen yl ival lan tai telepaatt isen vaikutuksen alai sena. Hän va stasi kieltävä st i. Hän sano i olleensa tekoj ensa ja ajatustensa herra koko se ikkailunsa ajan. Millään hetkellä hän ei tunte nut tai vaikutuksen alai seksi. itseään ulkoapäin tul evan ajatuksen "Kaiken, minkä he onni stuivat saamaan minulta, he saivat nyrki llä" oli hänen kommenttinsa. Hän kielsi vastaanottane eosa minkäänlaista telepaatt ista ajatusta tai he istä. sanomaa keneltäkään "Jos he ajattelivat pystyvänsä sellai siin asioihin", hän päättel i "silloin minun on täytynyt aiheuttaa he ille melko inen pettymys". Hänen mu istinsa täytyy myö s olla ilmiömäinen, yk sityi skohtainen kuvaus, esim. jonka hän anto i meille oudo sta koneesta vastaa täyd e llisesti ve i stettyä pui s ta mallia, jonka hän lähetti Jo ao Martinsi lle marraskuussa. Huomattakoon sitäpaitsi, että alus on kokonaan erilainen kuin tähän asti kuvatut lentävät lautaset { ikään kuin hän olisi päättänyt olla omaperäinen jopa tässäkin)


8 1 Helsingin kaupungin pelastuslaitos 1.1 Marko Järvinen: Maailman tiejärjestön tietunneleiden turvallisuutta käsittelevän teknisen komitean sekä työryhmän jäsenyys vuosille MAAILMAN TIEJÄRJESTÖN (PIARC) TIETUNNELEIDEN TURVALLISUUTTA KÄSITTELEVÄN TEKNISEN KOMITEAN (TC 3.3) SEKÄ TYÖRYHMÄN (WG 4) JÄSENYYS VUOSILLE Marko Järvinen Helsingin kaupungin pelastuslaitos Palosuojelurahaston tukema hanke käynnistyi , päättyy Hanke on suunniteltu maailman tiejärjestön (PIARC) toimesta. Hankkeen organisointi ja valvonta perustuvat tiejärjestön organisaatioon. Hankkeessa muut osallistujat edustavat eri maiden liikenneministeriöitä, liikennevirastoja, yliopistoja, tutkimuslaitoksia, kansainvälisen lain asiantuntijoita sekä kaupallisia yrityksiä. PIARCin tavoitteena on ollut saada hankkeisiin hyvin laaja asiantuntijapohja eri toimialueilta. Tietunneleiden tekninen komitea TC 3.3 Komitean tehtävänä on yksinkertaistettuna määritellä työryhmien työohjelmat vuosille sekä valvoa työn tuloksien laatua sekä ohjata työryhmien toimintaa ja antaa julkaisulupa valmiille raporteille. Komitean jäsenen tulee varsinaisen työryhmäjäsenyyden lisäksi osallistua muiden työryhmien toimintaan siten, että antaa kirjallisen arvostelun yhdestä työryhmästä ns. laaduntarkkailijana. Allekirjoittanut on toiminut työryhmä 1:n lausunnonantajana RECOMMENDATIONS FOR SUSTAINABLE ROAD TUNNEL OPERATION. Lisäksi komitean jäsenen tulee toimia yhdessä työryhmässä kommentoijana ja asiantuntijana. Itse olen seurannut työryhmä nro 5 toimintaa savunpoiston ja poistumisturvallisuuden sekä ihmisten käyttäytymisen osa-alueilla (COMPLEX UNDERGROUND ROAD NETWORKS). Työryhmät työskentelevät pääosin sähköpostitse. Käytävä keskustelu ja tietojen keruu ja vaihto (tutkimustulokset, tapahtuneiden onnettomuuksien raportit ym.) on toteutettavissa normaalin virkatyön ohessa. Kaksi kertaa vuodessa pidettävissä fyysisissä kokouksissa päätetään työn etenemissuunnasta, linjauskysymyksistä ja raportin sisällöstä. Kokouksien kulusta raportoidaan tekniselle tunnelikomitealle. Teknisen komitean työskentelyssä otetaan kantaa kaikkien eri tunnelityöryhmien työn etenemiseen ja tarvittaessa ohjaamiseen siten, että PIARCin suunnitellut strategiset tavoitteet tulevat huomioiduksi. Lopulta raporttien valmistuttua tekninen komitea arvioi työt ja antaa julkaisuhyväksyntänsä. Laadittavat raportit ovat maailmanlaajuisia ja arvostettuja, niiden anti siirretään kansallisiin lainsäädäntöihin tai ohjeistuksiin tulevaisuudessa. Tutkimusaiheista ei ole nykyisin olemassa kattavaa puolueetonta tutkimustietoa eikä ohjeistusta. Erityisen ajankohtainen työryhmä on sammutusjärjestelmien hyödyntämistä käsittelevä. Tähän asti tiejärjestö ei ole painottanut sammutusjärjestelmien hyödyllisyyttä turvallisuuden lisääjänä tietunnelipaloissa. 8


8 sivu 8 Pyhäjoen Kuulumiset Kesäistä draamaa Annalassa Niskavuoren Heta on jatkoa viime kesän Niskavuoren nuori emäntä -näytelmälle. Perusluonteeltaan näytelmä on vakava, mutta siihen on pyritty ottamaan mukaan myös pilkahdus huumoria. Niskavuoren Heta on järkälemäinen klassikko, maailmankirjallisuuden huippua se ei jää Shakespearen tai Tsehovin näytelmien varjoon. Se on aikaa kestävä näytelmä, joka on toiminut ja kestänyt Suomen teattereissa jo kymmeniä vuosia, näytelmän ohjaaja Sari Ohinmaa ylistää. Hänen mielestään näytelmästä löytyy valtavasti mielenkiintoisia ja kivoja henkilöitä, jotka tuovat näytelmän pääjuoneen oman lisäyksensä. Näytelmän keskeisimpiä teemoja ovat rakkaus, katkeruus, työn sankaruus miten ihminen pärjää omillaan. Näytelmän päähenkilöiden välille rakentuu kolmiodraama, jonka ympärille kätkeytyy salaisuuksia ja uskollisuus on koetuksilla. Kuitenkin tärkeimpänä teemana on se, että ihminen ei ymmärrä onneaan silloin kun se on hänen käsissään, vaan vasta sitten kun hän on sen menettänyt. Näyttelijöiden kannalta Niskavuoren Hetassa on unelmaroolit. Se sisältää monenlaisia tunteita, vaikka ei kerrokaan ihmisen elämästä mitään uutta. Se on kuin entisajan Salatut elämät. Siinä on pettämistä, jättämistä sekä pakkoavioliitto, Ohinmaa vertaa. Teksti on käännetty Pyhäjoen murteelle siinä on pientä pyhäjokista hienosäätöä. Hänen mielestään on mahtavaa, että näyttelijät ovat suostuneet esittämään Niskavuori-sarjaa, joka osoittaa näyttelijässä tiettyä itsekunnioitusta kevyiden kesänäytelmien rinnalla. Vakavaa näytelmää on kuitenkin hieman haastavaa tehdä, sillä porukka itsessään on niin hilpeä. Juoni pähkinänkuoressa Niskavuoren talon vanhin tyttö Heta menee naimisiin alempaa säätyluokkaa olevan talon rengin, Akustin, kanssa. Hän kuitenkin odottaa lasta Lammentaustan Santerille, joka on rakastunut toiseen naiseen. Vaikka Santeri hylkäsi Hetan, heidän yhteinen lapsensa Jaakko yhdistää heitä läpi elämän. Sen ajan mukaisesti ei aviottomia lapsia katsota hyvällä ja Hetan pitää mennä naimisiin ensimmäisen miehen kanssa joka suostuu. Elämä jatkuu Akustin kanssa hänen hökkelissään. Siitä kasvaa kuitenkin komea kartano Akustin ja Hetan kovan työn sekä Akustin loistavien liikemiestaitojen avulla. Näytelmän loppuvaiheilla Akusti kuolee ja hänen perintönsä paljastetaan. Samalla paljastetaan jotain muutakin ja Heta ymmärtää kuolleen miehensä arvon, mutta oivallus tulee liian myöhässä. Näytelmään voi eläytyä monen henkilön näkökulmasta. Keskeisiä henkilöitä ovat niin Akusti, Heta kuin Siipirikkokin, joka on Hetan piika ja yhteisen taustansa ansiosta Akustin hyvä ystävä. Heillä jokaisella on oma tarinansa kerrottavanaan ja katsojat voivat nähdä osan itsestään heissä kaikissa. Kukaan ei tässä näytelmässä tule onnelliseksi, vaan kaikilla on jonkinlainen haava sisimmässään. Näytelmää tekemässä Vaatteita näytelmään on lainattu Kokkolan Kaupunginteatterista ja puvustosta vastaa näyttelijä Outi Viirret. Ohinmaan mukaan roolit oli helppo jakaa, sillä hän oli jo mielessään nähnyt monet näyttelijöistä omissa rooleissaan. Koko idea Niskavuori-näytelmien tekemisestä on lähtöisin juuri näyttelijäkaartin monipuolisesta luonnejakaumasta - jokaisen ulkonäkö ja persoona määräävät roolin. Paula Tuomikoski kuvaa innostustaan näyttelemiseen kuin taudiksi se on vain iskenyt ja on pakko päästä mukaan. Innostus lähti koulusta, jossa piti päästä näyttelemään vaikka sitten kiveä tai peikkoa pääsipä joskus prinsessaksikin. Vielä ei ole näyttelemisen takia menetetty yöunia. Hänestä on mukava päästä kokeilemaan rajoja, sillä Hetan roolissa hänen täytyy olla vastoin omaa iloista persoonaansa aika tuima. Akustin roolissa jo kerran Pekkateatterin riveissä näytellyt Esko Raitala ei myönnä kyllästyneensä rooliinsa. Vaikka näytelmässä Akusti saa paljon kuraa niskaansa, Raitala ei koe tulevansa tallotuksi. Siipirikkoa esittävä Tuula Karjalainen tuntee roolinsa tähän mennessä omimmakseen ja uskoo, että meissä kaikissa on vähän Siipirikkoa. Musiikki mukana näytelmässä Jukka Partasen sanojen mukaan musiikki ei ole merkittävässä roolissa tässä näytelmässä, mutta se on silti tärkeä osa kokonaisuutta. Musiikin aikana katsoja saa aikaa pureskella näkemäänsä, Partanen kuvailee. Näytelmän musiikki on saanut lähtökohtansa Hetasta ja Akustista. Alussa musiikki on salamyhkäisempää, myöhemmin se paljastaa enemmän. Partanen luonnehtii alun musiikkia tyylillisesti Kalevalan soista nousevaksi shamaaniksi ja loppua kohden se muuttuu raamatullisemmaksi. Näytelmästä odotetaan yleisömenestystä Näytelmä on monille ennestään tuttu elokuvaversioista, joten Ohinmaa arvelee sen vetävän yleisöä puoleensa. Aikakautensa ansiosta näytelmä istuu hyvin Annalan ympäristöön, joka on täydellinen paikka esittää aikaa, jota ei enää ole. Näytelmä suoritetaan pyhäjokisten ja raahelaisten yhteisvoimin. Raahesta tukena mukana ovat Ilpo Mattila (Juhani Niskavuori), Jaakko Rossinen (Maanojan Roope) sekä Esko Raitala (Akusti). Yleisömäärää halutaan rajoittaa siten, että kaikki voisivat nauttia näytelmästä hyviltä paikoilta. Ohinmaa toivookin, että lippuja ostettaisiin ennakkoon Pyhäjoen kirjastolta tai kaksi tuntia ennen näytelmän alkua paikan päältä Annalan Kotiseutumuseolta. Jääkiekkoa henkeen ja vereen Ilkka Tuuttila on pelannut lähes koko ikänsä jääkiekkoa. Ennen liittymistään oikeaan jääkiekkojoukkueeseen 11-vuotiaana, hän kävi usein iltamyöhään asti kaukalossa pelailemassa. Tällä hetkellä hän pelaa Pyhäjoella Team Issiaksessa ja Raahessa Tekin harrasteporukassa. Hän kuuluu myös Suomen amputoitujen jääkiekkomaajoukkueeseen, joka voitti tänä vuonna jääkiekon MM-kisoissa Kanadassa hopeaa. Pyhäjoen joukkueessa hän on pelannut jo useamman vuoden ja Raahen joukkueeseen hän ajautui kaverinsa houkuttelemana. Maajoukkueeseen päädyin, kun näin televisiossa juttua Venäjän amputoitujen porukasta ja kyselin onko Suomessa moista hommaa. Ja olihan sitä, hän kertoo. Tuuttilan suurin saavutus tähän mennessä on MM-kisoista voitettu hopeamitali. Aikaisemmista MM-kisoista on tullut pari kertaa pronssia ja Euroopan mestaruuskin on voitettu kahdesti. Muita tärkeitä saavutuksia hänen jääkiekkoilijan urallaan ovat muun muassa kyläturnauksen voitto Etelänkylän joukkueessa sekä tämän vuoden harrastesarjan mestaruus Tekin riveissä! Jääkiekkoleirejä ja majavajahtia Parasta pelaamisessa Tuuttilan mielestään ovat pelikaverit, onnistumiset sekä reissut ulkomailla. Ja tietenkin saunaillat! hän hehkuttaa. Harjoittelun määrä riippuu pärjäämisen halusta: mitä enemmän ja monipuolisemmin harjoittelee, sitä paremmin pärjää. Itse käyn jäällä n. 5-6 kertaa viikossa. Elikkä ei oo niin kovin monipuolista! Tuuttila huomauttaa. Jääkiekkoilun vuoksi hän joutuu matkustelemaan aika paljon - lähinnä Etelä- Suomeen pelitapahtumiin ja leiriviikonloppuihin. Joukkueessa on onneksi Oulusta sekä pelaajia että valmentajia, niin matkaa ei tarvitse taittaa yksin. Pyhäjoen kunta saa Tuuttilalta kiitosta jokavuotisesta urheiluapurahasta. Se on loistava homma ja on tullut tarpeeseen! hän perustelee. Kesäisin Tuuttila käy kalassa sekä pelaamassa tennistä ja jalkapalloa. Syksymmällä hän viihtyy metsällä lintujahdissa, talvisin verstas on kovassa käytössä ja keväisin hän käy jopa majavajahdissa. Harrastustensa ohella hän ehtii kuitenkin myös viettämään aikaa perheen ja ystävien kanssa. Töissäkin tulee käytyä silloin, kun niitä sattuu olemaan. Terveisiä junnuille Jääkiekkoilijalta vaaditaan Tuuttilan mukaan reilua asennetta, pelisilmää, hyvää kuntoa sekä älliä. Nuoria jääkiekkojunnuja hän kannustaa harrastamaan monipuolisesti, liikkumaan paljon ulkona, kunnioittamaan pelikavereita ja syömään kunnon ruokaa. Oikealla Ilkka Tuuttila Suomen maajoukkuepaidassa


Tärkeimmäksi tekijäksi verkostohankkeiden epävakauteen ja epäonnistumisiin on yleisimmintodettu erot osallistuvien yritysten tavoitteissa, kulttuurissa, johtamistyyleissä ja -järjestelmissä. Voidaan puhua eräällä tavalla verkoston perusedellytyksistä, niistä yrityksiinliittyvistä ominaisuuksista, joissa olevat erot tulevat esiin verkoston käytännön toiminnassaja joissa pitää löytyä riittävä määrä yhteensopivuutta, jotta verkostoyhteistyö yleensä onmahdollista.Mitä homogeenisempi ryhmä on, sitä suurempi on yleensä osapuolten välinen luottamus jasitä helpompaa verkoston toiminta.Lähtökohtana verkostolle pitää ensinnäkin olla riittävän yhteensopivat strategiset tavoitteet.Yhteistyötä tekevillä yrityksillä on myös oltava riittävä strateginen ja operatiivinen yhteensopivuus.Kulttuuriongelmat tulevat erityisesti esille yli kansallisten rajojen tapahtuvassa verkostoissa,mutta ne ovat yleisiä myös saman maan ja saman toimialan yritysten yhteisissä verkostoissa.Organisaation kulttuuri heijastuu esimerkiksi yrityksen organisaatiotyypissä (byrokraattinen,hierarkkinen, hajautettu jne.), johtamistyylissä (osallistuva, autoritäärinen) ja suunnittelunaikajänteessä. Organisaatioiden kulttuurierot johtavat verkostossa helposti tilanteisiin,jossa syntyy väärinkäsityksiä, ristiriitoja ja jännitteitä. Silloin on vaarana, että ihmiset alkavattarkastella verkostohanketta " me ja he "-asetelmana.Fyysiset erot tulevat selvimmin esiin suuren ja pienen yrityksen välisessä verkostossa. Ongelmatjohtuvat toisaalta yrityskokoon normaalisti liittyvistä kulttuurieroista, mutta toisaaltamyös taloudellisten resurssien ja mahdollisuuksien eroista.


Odottelen kovasti sitä, että tulevaisuudessa näen suoraan ruokapaketin kylkeen painetusta merkistä, onko ko. tuote ilmastoystävällinen valinta vai ei. Ilmastomerkkiähän suunnitellaan jo, mutta haasteellisinta lienee löytää keinoja vertailla eri tuoteryhmiä keskenään. Esimerkiksi lihavalmiste A voi olla lihavalmistetta B ilmastomyötäisemmin tuotettu, mutta silti kaikkien lihavalmisteiden tuottaminen aiheuttaa huomattavasti enemmän ilmastopäästöjä kuin vaikkapa soijanakin valmistus. Toisaalta jos kuluttaja haluaa ostaa nimenomaan lihavalmisteen, olisi hyvä, jos jonkinlainen merkki auttaisi löytämään tuoteryhmän sisältä ilmastoystävällisimmän vaihtoehdon. Yksittäisiä avauksia on jo tehty, ja esimerkiksi Raisio on lanseerannut hiilidioksidimittarin, joka helposti ymmärrettävin värikoodein ilmaisee tuotteen valmistuksen aiheuttaneet hiilidioksidipäästöt. Jäämme siis odottamaan, että tulevaisuus tuo tullessaan selkeät ilmastomerkinnät helpottamaan meidänkin ruokaostosten tekemistä.


Palvelujen saatavuus ja saavutettavuus
Hyvinvointialueen on suunniteltava ja toteutettava sosiaali- ja terveydenhuolto sisällöltään, laajuudeltaan ja laadultaan sellaisena kuin asiakkaiden tarve edellyttää. Asiakkaan yksilöllisestä palvelutarpeen ja hoidon tarpeen arvioinnista säädetään erikseen. Palvelut on toteutettava yhdenvertaisesti, yhteen sovitettuina palvelukokonaisuuksina sekä hyvinvointialueen väestön tarpeet huomioon ottaen lähellä asiakkaita. Palveluja voidaan koota hyvinvointialueen alueella suurempiin kokonaisuuksiin silloin, kun palvelujen saatavuus ja laadun turvaaminen edellyttävät erityisosaamista tai kalliita investointeja tai kun palvelujen tarkoituksenmukainen, kustannusvaikuttava ja tehokas toteuttaminen edellyttävät sitä. Palvelujen kokoamisesta suurempiin kokonaisuuksiin valtakunnallisesti ja hyvinvointialueiden välisen sopimuksen perusteella säädetään 9, 36 ja 39 §:ssä.


Tuore uutinen kertoi Suomen olevan Länsi-Euroopan väkivaltarikollisin maa. Enää emme ole koko Euroopan unionissa ykkössijalla, sillä nyttemmin unioniin on liittynyt itäeurooppalaisia maita: varsinkin Baltian maat suurine, merkittävässä määrin valtavirtayhteiskunnasta vieraantuneine venäläisvähemmistöineen ja kaikkine siirtymäkauden epävarmuuksineen lyövät nyttemmin meidät laudalta tässä kansallisessa leipälajissa. Häntäpään valvojan paikkaa pitää muuten Irlanti, mikä omasta mielestäni on hieman yllättävää, sillä "kelttiläisen tiikerin" vaurastuminen on tuonut mukanaan monenlaisia lieveilmiöitä, kuten väkivaltaiset ryöstöt ja entistä pahemmat alkoholiongelmat. Känniset tappelutkaan eivät ole irlantilaisille suorastaan vieras ilmiö. Suomessa ei tiettävästi tehdä erityisen paljon varkauksia eikä ryöstöjä, sillä yksityisomaisuuden kunnioitus on meillä perinteisesti ollut hyvällä tolalla - itänaapurissahan meitä on suorastaan ihailtu rehellisyytemme vuoksi jo tsaarin aikana, mistä jokainen voi vakuuttua lukemalla vaikkapa Kuprinin matkakertomuksen


Jos 2 momentissa tarkoitetun kokeen tai muun syyn perusteella olisi perusteltua aihetta epäillä, että moottorikäyttöisen ajoneuvon kuljettaja on siinä määrin alkoholin vaikutuksen alainen, että hän täyttää rikoslain 23 luvun 3 §:ssä säädetyt rattijuopumuksen edellytykset, erätarkastajalla olisi oikeus estää tällaisen henkilön toimiminen kuljettajana. Sama oikeus erätarkastajalla olisi sellaisen vesialuksen kuljettajana toimivan tai aluksessa sen kulun turvallisuuteen olennaisesti vaikuttavassa tehtävässä toimivan henkilön osalta, joka täyttää rikoslain 23 luvun 5 §:ssä vesiliikennejuopumukselle säädetyt edellytykset. Tällaiset henkilöt muodostavat yleisen turvallisuusriskin tie- tai vesiliikenteessä, minkä vuoksi heidän ei tulisi sallia jatkaa kuljettajan- tai muussa edellä tarkoitetussa tehtävässä.


Ei vitsi! Ite en fitnessistä tiedä oikeestaan mitään kilpaurheiluna, mutta onhan se huomattu että tavallisetkin tyypit tavottelee sellasta kroppaa ja treenaa hulluna. Kuulun itekki niihin ihmisiin. Oli todella hämmentävää lukee tää, koska ihankun olis omia ajatuksii lukenu kirjotettuina. Oon koko ikäni ollu lievästi ylipainonen ja nyt oon sit pari vuotta käyny treenaamassa ja samalla laihtunu 20 kg, ja treenitahti on vaan kiihtyny. Mietin ruokaa ja treenaamista koko ajan, ja vaikka syönkin normaalisti, niin kaikista herkuista tai vähänkään epäterveellisestä syömisistä tulee kamala syyllisyys. Samoin jos en jaksakkaan tai ehdi käymään treeneissä. Ja tiiän et tosi moni muukin ajattelee samalla tavalla. Olis kyl aivan superii jos sais kaikkien mieleen sen, että kilpaurheilu on kilpailijoita varten, eikä sellaseen kuulu pyrkiä. Tää kirjotus oli kyl niin osuva ja ajankohtanen, oli mahtavaa lukee tää!


Vaimoni antoi minulle nimittäin uuden mahdollisuuden tulla takaisin, vaikka olin pettänyt häntä jo kaksi kertaa. Kaikesta hänelle tekemästäni pahasta huolimatta hän rakasti mua niin paljon, että oli valmis antamaan kaiken anteeksi! Uskomatonta. Pyysin vaimoltani tuolloin anteeksi ja lupasin, etten enää koskaan saata häntä vastaaviin tilanteisiin. Sanoin myös että rakastin häntä enemmän nyt kuin koskaan aikaisemmin, koska silmäni olivat auenneet hänen suunnatonta rakkauttaan kohtaan. Itkin tuolloin enemmän kuin elämässäni koskaan olin itkenyt, kun nämä asiat kohtasimme eräänä yönä keskustellessamme mahdollisuudestani palata takaisin perheemme elämään. Ja itken jälleen tätä kirjoittaessani ja kiitän Jumalaa, että Hän on antanut minulle maailman ihanimman vaimon !


MIDI-editointi
Kuten jo edellä mainittiin, MIDI-äänitysten etuna on äänitteiden monipuoliset muokkausmahdolisuudet. Audio-äänityksen tavoin MIDI-tapahtumat voidaan kohdistaa sekvensserissä asetettuun ruudukkoon ja siten korjata soitossa esiintyviä epätarkkuuksia. MIDI-äänityksessä ei yleensä ole mahdollista luoda yllä kuvattua groovia tallennuksen aikana. Tämän sijaan Samplitude-ohjelma mahdollistaa Humanizing-toiminnon käytön. Tämän ”inhimillstämissäätimen” avulla valittuja tapahtumia siirretään pienen arvon verran eri suuntiin (eteen- ja taaksepäin) ja siten saadaan aikaan luonnollinen ajoitus, joka ei ole liian täydellinen. Myös yksittäisiä vääriä nuotteja on helppo korjata eikä äänitystä tarvitse siten aloittaa uudestaan alusta jokaisen väärinsoiton kohdalla. Lisäksi tallennetut nuotit soittava soitin voidaan valita täysin vapaasti, sillä MIDI-tiedot säilyvät DAW-ohjelmassa. Tällöin vain VSTi-soitinta on muutettava. Mikäli halutaan, että jokin muu tai lisäksi toinen soitin soittaa samaa melodiaa tai sointuja, haluttu MIDI-objekti voidaan siirtää tai kopioida uudelle soitinraidalle. Raidan yksittäisten objektien lisäksi voidaan vaihtaa myös koko projektin MIDI-tietoja. Tätä varten on suoritettava projektin MIDI-objektien vienti, joka voidaan tehdä Samplitude-ohjelmassa seuraavin tavoin:


Lastenmaailmasta löytyy upean tapetin kaveriksi kolme valkoista seinää, jotka maalattiin GVK - Coating Technologyn lahjoittamalla valkoisella sisämaalilla. Isot kiitokset siitä heille. Maali riitti hyvin koko talon seiniä varten! Heidän maalivalikoimaan pääset tutustumaan täältä. Samassa postauksessa, jossa pohdin tapettien valikoimaa, oli näytillä myös kolme erilaista laminaatin palaista, joista saimme valita taloomme lattian. Minulle valinta oli vaikea, sillä tykkäsin kovasti kaikista kolmesta vaihtoehdosta, niinpä päädyimme valitsemaan Millenium Oak Grey vaihtoehdon, joka oli miehen ehdoton suosikki. Loistava valinta olikin tämä laminaatti, ei kaduta että annoin miehenkin päättää (tai ainakin luulla päättäneensä) sen ;) Laminaatit lahjoitti projektiimme Romanoff-parkett. Super kiitokset siitä heille! Lattian vaikutus koko taloon on niin suuri, että olen todella todella iloinen, että saimme vaikuttaa siihen ja talosta tuli näin ollen oman näköisemme. Heidän hienoja lattia vaihtoehtoja pääset kurkkimaan yhdellä klikkauksella. - KLIKKAATÄSTÄ!


10 10 nro 47 Lasse Aaltonen mukana: Radioamatööreille voitto Suomeen Pudasjärveläinen radioamatööriharrastaja Lasse Aaltonen oli mukana, kun suomalaiset radioamatöörit kunnostautuivat katkaisemalla Ruotsin voittoputken mittavassa pohjoismaisessa kilpailutapahtumassa. Lasse kertoo omin sanoin harrastuksestaan ja kilpailun kulusta: Eläkeliiton Pudasjärven yhdistyksen puheenjohtaja Heikki Heikkilä kerhopäivänä viime tiistaina. Eläkeliiton Pudasjärven yhdistys juhlii 40-vuotispäiviään Eläkeliiton Pudasjärven yhdistys ry:n kerhopäivänä tiistaina Palvelukeskuksen sali täyttyi ruokailemaan ja keskustelemaan tulleista eläkeläisistä. Aivan ensimmäiseksi ruokailtiin ja kahviteltiin porukalla, minkä jälkeen kerhotilaisuus alkoi. Alkulauluksi kajautettiin Villiruusu ja sitten yhdistyksen puheenjohtaja Heikki Heikkilä kertoi piirin syyskokousreissusta Ylivieskaan sekä yhdistyksen tulevista tapahtumista. Esitelmäosuudessa Kaisa Manninen kävi kertomassa kirjaston palveluista. Tiistaina EL Pudasjärven yhdistys viettää 40-vuotisjuhlaansa Pudasjärven seurakuntakeskuksessa. Maaherra Eino Siuruainen pitää juhlapuheen ja kaupungin puolesta tervehdyksen tulee esittämään kaupunginjohtaja Kaarina Daavittila ja tilaisuudessa kuullaan myös kansalaisopiston mieskuoroa Keijo Piiraisen johdolla sekä Pirkko Polven runonlausuntaa. Seurakunnan puolesta kappalainen Juha Kukkurainen käy puhumassa ja Olavi Paloniemi kertoo yhdistyksen historiasta. Joulukuussa on tulossa myös kestosuosikki Eläkeliiton joulupuurotilaisuus. Jenny Kärki Terveydenhuoltoon tehokkaita toimia työvoiman saamiseksi -Radioamatööriharrastukseen sain kipinän jo nuorena kun kuuntelin ulkomaisia DX-asemia putkiradiolla. Antenneja tuli rakenneltua ja ensimmäisen tutkinnon tein armeijassa Oulun 1.ERVK:ssa Sain silloin kokelasluokan luvan ja pidettyäni silloin vaadittavat 300 yhteyttä sähköttämällä pääsin yleisluokan tenttiin ja sain yleisluokan luvan. Yleisluokkalaisena sain käyttööni uusia taajuuksia ja enemmän lähetystehoa. Yhteyksiä onkin tullut sekä puheella että sähkötyksellä ympäri maapallon mm. Japaniin, Brasiliaan, Yhdysvaltoihin ja Swazimaahankin. Pidetyistä yhteyksistä lähetetään yleensä kuittaus- eli QSLkortti vasta-asemalle tai internetin kautta esim. eqsl -sivustolla. Radioyhteyksien kautta olen saanut myös uusia facebook -ystäviä sekä -kontakteja. Internetin kautta myös voidaan sopia yhteys vasta-aseman kanssa etukäteen tai vaikkapa pitää yhteyksiä. SSTV:n avulla voidaan lähettää ja vastaanottaa livekuvaa ja ääntä ilman suuria viiveitä eivätkä tyypilliset mokkulaongelmat haittaa. Radiokilpailuihin olen osallistunut aiemminkin ja tähän SAC-kisaan päätin osallistua Suomen maajoukkueessa. Kanada QSL-kortti Kanadasta. Kilpailussa Pohjoismaat kilpailevat keskenään siitä, mikä maista saa eniten yhteyksiä Pohjoismaiden ulkopuolelle. Kyseessä on siis maaottelu, jonka voitto on useina viime vuosina mennyt Ruotsiin. Tänä vuonna kuitenkin Ilmaveivi -hengessä lähdettiin putsaamaan palkintopöytää ja lopputulos oli huikea. Pelkästään Suomen pistemäärä oli suurempi kuin kaikkien Pohjoismaiden yhteensä ja lisäksi yksilösarjoissa suomalaiset veivät kolmoisvoitot. Alunperin kisaan oli tarkoitus lähteä mukaan parin-kolmen kaverin tiimillä Kainuussa, mutta tiimisuunnitelmat kariutuivat lähempänä kisan alkua muiden menojen vuoksi. Päätin silti osallistua kisaan single operator -sarjassa täällä Pudasjärvellä. Oman radioasemani rakensin autoon, jotta pääsisin korkealle paikalle ja välttäisin taajaman aiheuttamia radiohäiriöitä. Radiona käytin Kenwoodin putkilähettimellä varustettua radiota, jossa on tehoa noin 200W taajuudella 14Mhz. Antenniksi valitsin dipolin, joka muistuttaa T-kirjainta ja rakennetaan johdoista. Virransyöttö tuli auton akusta invertterin avulla. Ensimmäinen yhteys syntyi miltei heti aloitettuani, vasta-asemana romanialainen YP7P. Kisan edetessä alkoi vahvistua tunne Suomen voitosta, sen verran paljon kuulin suomalaisia asemia äänessä. Kaukaisin vasta-asemani oli RK9UN (Oleg) 4550 km:n päässä Aasiassa. Ilokseni kuulin myös Arkalassa sijaitsevan radioaseman kilpailevan OH8X -tunnuksella useiden muiden suomalaisten asemien joukossa. Nyt haaste on heitetty naapurimaahan Ruotsiin! Ensivuoden kisaa odotellessa 73 de OH8FBD Lasse. Aaltonen Pohjois-Suomen aluehallintoviraston ylijohtaja Terttu Savolaisen mukaan tarvitaan tehokkaita toimia, joilla perusterveydenhuollon ammattitaitoisen työvoiman saanti voidaan tulevaisuudessa turvata. Savolainen puhui kuntien ja kuntayhtymien sosiaali- ja terveydenhuollon johdolle ja luottamushenkilöille suunnatussa seminaarissa torstaina Oulussa. -Sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstön, erityisesti lääkäreiden, liikkuvuus kunnallisista palveluista yksityisiin palveluyrityksiin on kasvanut. Erityisesti syrjäseuduilla on ollut vaikeuksia rekrytoida ammattitaitoista Julkisten ja hyvinvointialojen liiton Pudasjärven osaston syyskokoukseen osallistui keskiviikkona kiitettävä joukko yhdistyksen jäseniä. Aluepäällikkö Saila Pirnes JHL:n Oulun aluetoimistosta selvitti ajankohtaisia neuvottelukuulumisia sekä tulevia edustajistovaaleja. ja koulutettua henkilöstöä. Kysymys on paitsi sosiaalija terveysalan vetovoimaisuudesta myös riittävästä alan koulutuksesta. On tärkeää huolehtia siitä, että tällä alueella koulutetaan tasapuolisesti sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstöä. Uusi terveydenhuoltolaki mahdollistaa potilaiden vapaan liikkuvuuden niin alueellisesti kuin valtakunnallisestikin. Tällä voi olla eriarvoistava vaikutus palveluyksiköiden toimintaedellytyksiin. Palvelurakenteiden uudistamisen rinnalla on keskeistä uudistaa myös palvelujen tuottamistapoja. Ulla Niemelä Tarja Perttunen jatkaa JHL:n puheenjohtajana Yhdistyksen puheenjohtajaksi seuraavalle kaksivuotiskaudelle valittiin Tarja Perttunen ja pääluottamusmieheksi Laila Siekkinen- Virtanen. Työmaakohtaisiksi luottamusmiehiksi valittiin Lea Holappa, Aira Ervasti ja Raili Riihiaho. Hallitukseen vuosille valittiin Asmo Kilpa-asema Radio Kenwood TS-520. Kuva aiemmasta operaatiosta vuodelta Radioamatööritoiminnasta kiinnostuneiden kannattaa vierailla Suomen Radioamatööriliiton sivuilla tai meilata minulle Mikäli toiminnasta kiinnostuneita on tarpeeksi, voitaisiin mahdollisesti järjestää kansalaisopiston kurssi, jonka avulla voi suorittaa tutkinnon. Nykyisillä määräyksillä radioaalloille voi päästä ääneen vaikkei lupaa vielä olisi ns. second operatorina, kun paikalla on luvan omaava henkilö. (Lasse Aaltonen OH8FBD) Herva, Hilkka Haanela, Inkeri Herukka, Inkeri Timonen, Lea Holappa, Leena Rantala, Raili Riihiaho, Seppo Arvola, Seija Soronen, Laila Siekkinen-Virtanen, Tarja Perttunen, Aira Ervasti, Heikki Erkkilä sekä varalle Pirjo Stenius. Hilkka Haanela Juustolan kuhinoissa esillä kuntasuunnitelma ja tietoliikenneyhteydet Ensi viikon maanantaina järjestetään Niemitalon juustolan tiloissa Kyläkuhinat, jonka teemoina ovat kuntasuunnitelma ja tietoliikenneyhteyksien kehittäminen. Tilaisuudessa esiintyy asiantuntijoita, joilta on mahdollista kuulla uusinta tietoa aiheista. Kaupunginhallitus käynnisti huhtikuussa Pudasjärven kaupungin kuntasuunnitelman päivityksen tavoitteena löytää ne avainkeinot, joilla Pudasjärven elinvoimaisuutta, asukkaiden viihtymistä ja yritysten työpaikkojen säilyvyyttä ja lisäämistä voidaan edistää. Joulukuussa valmistuvan kuntasuunnitelman tavoitteena on löytää keinot uuden elinvoimaisen Pudasjärven tulevaisuuden rakentamiseksi. Pudasjärvelläkin selvitellään mahdollisuuksia siirtyä käyttämään valokuituverkkoa. Kiinteä ja tehokas valokuituyhteys korvaa tulevaisuudessa nykyiset hitaammat tietoliikenneyhteydet. Nopeammilla yhteyksillä on tarkoitus mm. lisätä kaupungin elinvoimaa ja kilpailukykyä. Jouni Puhakka Kerttu ja Kauko -hanke


Kahvin nauttiminen baaritiskin äärellä on aina edullisempaa kuin jos tarjoilija tuo sen pöytään. Ero on monessa paikassa kaksin- tai kolminkertainen. Teoriassa kahvi on Firenzessä edullista: espresso maksaa yleensä 0,60–1,20 euroa, cappuccino 1,50–2,00 euroa baaritiskillä (al banco) nautittuna. Paikalliset juovat kahvinsa nopeasti, seisoen baaritiskillä minuutin pari. Jos haluaa juoda kahvinsa pöytään (al tavola) istahtamalla, kannattaa vain istuutua ja tarjoilija tulee paikalle. Joissain paikoissa kahvin voi itse kantaa johonkin pöytään, eikä tällaisissa paikoissa olekaan pöytiintarjoilua. Monissa itsepalvelupaikoissa kahvi maksetaan ennen sen nauttimista. Jos turistien suosimalla alueella tilaa kahvin, ei maksa sitä mutta kantaa sen pöytään, laskutetaan siitä jälkikäteen samoin kuin pöytiintarjoillusta kahvista, joten kahvi kannattaa aina heti maksaa.


Vallan toista on luonnontieteellisten, historiallisten y. m. tosiasiain kiihkoton esittely, sellainen perkaa ja puhdistaa, sekä samalla istuttaa ja kasvattaa taimia siinä tarhassa, jota vertauskuvalla voisimme nimittää vapaan ajattelun puistoksi. Siinä kukoistaa ihmeellisellä valolla moni näistä totuuksista, joita värilasinen vapaa-aatteisuus kitki rikkaruohoina pois; ihminenhän nekin on kokemuksinaan pukenut, ehkä alkuperäiseen ja kömpelöön, mutta silti tavallisimmin runolliseen muotoon. Esim. kuulu lause »kostosta neljänteen ja viidenteen polveen» on aivan yksinkertaisesti perinnönisyysoppi alkuperäisenä kokemuksena ja puettuna vanhatestamentilliseen pukuun; vaihdettakoon vaan kokeeksi »jumala» sana esim. sanaksi »luonto», on totuus silminnähtävä. Tosin on kitkettäväkin, mutta aina muistaen, ettei nyhdettäisi nisuja pois sillä, moni rikkaruoho ja myrkkykasvi on vain väärällä hoidolla sellaiseksi saatettu, meidän on arvioitava se uudelleen ja senkin avulla laajennettava käsitystämme ihmishengen vuosituhantisesta työstä vapautumistaan kohti. Ainoa mikä on hävitettävä, on pelko, se kuolemantuska, joka estää ihmisiä ajattelemasta ja näkemästä, tutkimasta ja sen tuloksia omaksumasta. Mutta sitäkin luulee moni hävittävänsä, kun hän itse asiassa iskee kehittymättömiin aivoihin vielä hirmuisemman kauhun estäen siten ja tehden mahdottomaksi tosi vapautuksen vieläpä vaikeuttaen köyhälistöä valtiollisyhteiskunnallistakin taistelun työssä taloudellisten tuotteiden omaksumisen ja itsehallinnollisen määräämisvallan puolesta.


Työtilan yleisvalaistus näkövammaiselle
Toimistohuoneen, pienen käsityöverstaan tai hierontatilan yleisvalaistukseksi soveltuu lähes aina jo miltei vakioksi muodostunut epäsuoran ja suoran valon yhdistelmänä riippuvalaisimin toteutettu valaistus. Eli suuri osa valosta heijastetaan katon kautta, joka tuottaa hyvin tasaisen ja miellyttävän valaistuksen. Tämä tosin edellyttää, että tilassa on vaalea katto. Epäsuoran ja suoran valon yhdistelmä antaa tasaisen ja käytännössä häikäisemättömän valon. Suoran valon ansiosta varjonmuodostus säilyy, joka helpotta tilan hahmottamista ja liikkumista. Valaistuksen tehon säädettävyys sekä suoran- ja epäsuoran valon erilliset katkaisijat mahdollistavat hyvät säätömahdollisuudet, jolloin työntekijä pystyy itse muokkaamaan valaistusta näkötilanteen mahdollisten muutosten mukaan. Valon ja häikäisyn hallintaan kuuluu myös se, että ikkunoissa on kaihtimet tai verhot, jolloin voimakaskaan ulkoa tuleva valo ei muodostu ongelmaksi. Työntekijä voi myös tarvita kohdevalaisinta työpisteessään. Suurissa työtiloissa tai halleissa tms. valaistus on useimmiten toteutettava suorana valaistuksena. Seuraavassa on esitetty yleisimmin käytetty malliratkaisu näkövammaisen henkilön työtilan valaistuksen järjestämiseksi. On kuitenkin muistettava, että tämä ratkaisu ei välttämättä toimi kaikilla, vaan eri henkilöiden erilainen näkötilanne voi vaatia hyvinkin erilaiset valaistusratkaisut.


Illalla ajeltiin työväenopiston salille taiji-treeneihin. Kesäkeli risteysalueillakin, vaikka auton ulkolämpötilamittari näytti pakkasta. Kotiinpäin tullessa Kärjenniemen ja Metsäkansan välillä pöllö istui aurausmerkin nokassa. Veikeä näky. Kotihyllyn L. Laineen "Suomalaisen lintuoppaan" nojalla kallistuimme lehtopöllöön, mutta lajinmääritys on ohiajaessa hankalaa.


Kaikki juoksureitin valvojat ovat pätevöityneitä vuoripelastajia, niin myös Rob. Hullu saa olla, mutta ei tyhmä. Scafell Pike on vuori, jonne lähdetään asianmukaisilla varusteilla. Kiinnitin huomiota Robin tavatessani siihen, että hänen ympärillään oli noin neljän hengen ryhmä, jotka eivät kuuluneet kisaan. Kyselin, että mennäänkö yhdessä alas, koska Scafelin valvojat lähtisivät hyvin pian palaamaan. Hän vastasi hieman jännästi, että hänen täytyy viedä ympärillään oleva ryhmä alas. Myöhemmin selvisi, että kyseessä oli Lontoolaisia opettajia, jotka olivat samana päivänä ostaneet lähikylästä repun, kengät, täyttäneet repun makeisilla ja lähteneet patikoimaan Scafelille. Kartta oli, mutta ei taitoa käyttää sitä. Vaatetus koostui huppareista ja leggignseistä. Minkäänlaisia lamppuja, avaruushuopia yms. heillä ei ollut. Ryhmä kuvitteli pärjäävänsä, koska heillä oli rahaa ja luottokortteja. Porukka oli siinä kohtaa kävellyt seitsemän tuntia kohti huippua, eikä porukalla enää ollut kunnon käsitystä siitä missä olivat. Ihmettelen että he olivat jatkaneet niinkin pitkään. Miten he kuvittelivat ehtivänsä takaisin ennen pimeää? Eikö järki sanonut, että näin hankalassa maastossa ei ole kioskia yms. Entä vaihtovaatteet? Heidän laskeutuminen kesti viisi tuntia siinä missä omani kesti reilut kaksi ja etenin varsin verkkaisesti. Oli sattuman kauppaa, että he olivat vuorella samaan aikaan kuin kisa. Ilman kisaa heidän patikkaretkensä olisi mahdollisesti ollut kohtalokas. Kaikenmoista voi kyllä tehdä kunhan varautuu ja ottaa muuttujia mahdollisimman hyvin huomioon.


Tomi Tästä onkin jo kommentoitu tosi laajasti ja paljon on jo sanottu, mitä itsellekin tuli mieleen. Minäkään en ostaisi Mitran koulujärjestelmää aivan sellaisenaan, mutta mielestäni hänellä on puheessaan monta hyvää pointtia. Käyn ensin läpi ne asia, mitkä tökkivät eniten. Kuten täällä on jo aiemmin sanottu, on koululla paljon muitakin tärkeitä tehtäviä, kuin olla pelkkä tiedollisen oppimisen tyyssija. Koulun rooli kasvattajana ja elämään valmistajana on todella tärkeä yhteiskunnallisesti ja oppilaille henkilökohtaisesti. Myös Eeronkin mainitsema kohta "biotekniikkaa 10-vuotiaille" sai miut hymähtelemään. Lapset voivat oppia monia asioita, mutta syvällinen ymmärtäminen ja todellinen oppiminen vaatii monesti kypsymistä ja aivojen fysikaalista kehitystä. On esimerkiksi tutkittu juttu, että abstrakti ajattelu kehittyy vasta ala-koulun lopulla, joillakin myöhemmin, toisilla aiemmin.


Nasserin kuoleman jälkeen - eikö tämä ole osoitus yksilön roolista historia! - arabimaailmassa alkoi kehittyä tapahtumia, jotka osoittivat niiden ideologisten vaatteiden epäjohdonmukaisuuden, joihin Neuvostoliitto pukeutui Lähi-idässä, ja ne lopulta hylättiin. Kylmän sodan aikana Neuvostoliiton Lähi-idän politiikan sotilaspoliittinen ulottuvuus nousi etusijalle. Neuvostoliiton lähestymistavoissa tähän tai tuohon arabimaahan sen ulkopoliittinen suuntautuminen, suhtautuminen sotilaallisiin ryhmittymiin, erityisesti Bagdadin sopimukseen, tuli tärkeimmäksi määrääväksi tekijäksi. Kremlin välitön ja päättäväinen reaktio yritykseen kukistaa sille tuolloin tuntemattomia joukkoja, jotka eivät ainoastaan toteuttaneet sotilaallista vallankaappausta Irakissa vuonna 1958, vaan sulkivat välittömästi Bagdadin sopimuksen päämajan oven, voi toimia esimerkkinä. 4. elokuuta N. S. Hruštšov julisti: "Silloin Neuvostoliitto päätti tukea ja suojella Irakin vallankumousta. Turkin, Pakistanin ja Iranin hillitsemiseksi, jotka voisivat murskata vallankumouksen, toteutimme sotilaallisia liikkeitä Turkin ja Iranin rajoillamme sekä Bulgarian ja Turkin rajalla.


Liitännäisoireet
Cp-vammaan voi kuulua liitännäisoireita, kuten:
– Liikkumisen vaikeudet, liikkeen kohdistamisen ongelmat tai kehon osien tahdottomat liikkeet
– Kipu
– Spastisuus, niveljäykistymät, tasapainovaikeudet
– Suolen ja rakon toiminnan ongelmat
– Suun alueen motoriikan haasteet, ääni- ja puhetoimintojen ongelmat
– Syömisen vaikeudet, ravitsemuksen ongelmat, osteoporoosi
– Epilepsia
– Univaikeudet, fyysinen uupumus, fatiikki
– Mielialahäiriöt, masennus, ahdistus
– Hahmotushäiriö, toiminnallisen näönkäytön ongelmat, näkövamma, kuulovamma ja aistiyli- ja aliherkkyydet
– Keskittymisen, ajanhallinnan tai havaitsemisen ongelmat
– Muistamiseen tai toiminnanohjaukseen liittyvät häiriöt
– Vaikeudet yhdistellä tehtäviä tai suorittaa ne loppuun asti
– Lukivaikeudet, matemaattiset vaikeudet


Minkälaista on opiskella turvallisuusalan tradenomiksi, minkälaiset taidot ovat olleet hyödyksi nykyiseen työhön päädyttäessä. Tomi Ahokas, yli-insinööri, Opetushallitus 12:00–12:30 Mikä oikeastaan on turvallisuusalan tradenomi. Anssi Kuusela, aluepalvelupäällikkö, Laurea 11:00–11.20 Turvallisuusalalla vaadittava osaaminen nyt ja tulevaisuudessa Puheenvuorossa avataan suomalaisen koulutuksen näkökulmasta niitä osaamisvaatimuksia, joita turvallisuusalalla on nyt ja tulevaisuudessa. Ohjelmavinkit ja uramahdollisuudet opiskelijoille 9:30–9:55 Turvallisuusja FinnSec-messujen yhteiset avajaiset Avajaissanat: Juha Uskali, puheenjohtaja, Finnsecurity ry ja Timo Kangasniemi, puheenjohtaja, SPLY ry Avauspuheenvuoro: Huomisen turvallisuus, Ari Evwaraye, strategiapäällikkö, Sisäministeriö 10:00–10:30 Valintamuotoilu turvallisuuskulttuurin kehittämisessä – havaintoja yritysturvallisuuden ja erikoisjoukkotoiminnan näkökulmasta Juhani Mäkinen, Chief Executive Officer, Takana 10:35–10:55 Turvallisuusalan lisäja täydennyskoulutus Laurea-ammattikorkeakoulun edustaja kertoo lisäja täydennyskoulutuksen mahdollisuuksista. OHJELMA Stage | Keskiviikko 11.10. Laurean alumnit kertovat omista kokemuksistaan opiskelijoina Laureassa ja kuinka opinnot ovat vieneet heitä eteenpäin työelämässä. Timo Hakkarainen, Operatiivinen johtaja, Keski-uudenmaan koulutuskuntayhtymä 11:25–11:55 Turvallisuusalan osaaminen toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa Tuoreita kokemuksia turvallisuusalan perustutkintouudistuksesta, joka astui voimaan 1.8.2022. 12:30–12:50 Oppisopimuskoulutuksen työelämälähtöisyys Jarkko Paananen, Oppilaitosjohtaja, vararehtori, Taitotalo Ari Evwaraye 11.–12.10.2023 Helsingin Messukeskus OH JE LM AV IN KIT OP IS KE LIJ OIL LE OH JE LM AV IN KIT OP IS KE LIJ OIL LE. M uu to ks et m ah do llis ia


Huomasin pian saavani aina hyvän kontaktin niiden kanssa, jotka työskentelivät maori- tai alkuperäiskansankulttuurin kanssa, olivat he sitten muusikoita tai taiteilijoita tai muuten vain asian äärellä. Yksi hienoimmista haastatteluista, joita olen koskaan työni puolesta tehnyt oli Australian Gunnedah’ssa, jossa pääsin juttelemaan Robinin ja Debbien kanssa heidän kulttuureistaan. Niistä käytetään yleensä vain yleisnimitystä ”aboriginaali”, vaikka tosiasiassa kyseessä on eri heimoista, kielistä ja kulttuureista. Nämä kaksi naista tulivat eri kielialueilta, mutta heidän heimojensa uskomukset olivat hyvin samanlaiset, lähinaapureita kun oltiin. Ja kun sanon “haastattelu”, tarkoitan kahvinjuontia ja kakunsyöntiä, ja välillä itkettiin liikutuksesta. Oli valtavan hieno havaita, kuinka yhteistä kieltä puhuimme kun puhuimme arkaaisista kulttuureista, tanssista ja laulusta, uskomuksista, Äiti Maasta ja loitsuista. Australialainen kollegani istui kynä sauhuten analysoimassa näiden ”eksoottisten naisten” tarinoita ja kolonialismin koko historia kuin välähti silmieni edessä. Valkoinen Mies tulee ja sanoo ”Me ja Muut”, tekee maahan viivan ja sanoo: ”Tuo tuossa on teidän, se on minun ulkopuolellani enkä sitä ymmärrä siispä joko omistan tai tuhoan.” Näin aboriginaalien tarinoita (ja ikävä kyllä kehoja, elämää) on kohdeltu vuosisadat. Joko sitä analysoidaan mielenkiintoisena tutkimuskohteena, johon ei tunneta minkäänlaista tunneyhteyttä, tai siitä yritetään hyötyä, varastaa parhaat kertomukset omaan käyttöön tai kieltää ne kokonaan.


1. Saksalainen potilas sai Saksassa turvallisuudeltaan puutteelliset rintaimplantit, jotka oli valmistanut nyttemmin maksukyvyttömäksi tullut ranskalainen yritys Poly Implant Prothèse SA (jäljempänä PIP). Potilas vaatii saksalaisissa tuomioistuimissa vahingonkorvausta PIP:n ranskalaiselta vakuutuksenantajalta Allianz IARD SA:lta (jäljempänä Allianz). Ranskassa lääkinnällisten laitteiden valmistajilla on lakisääteinen velvollisuus ottaa vakuutus heidän toiminnastaan kolmansille aiheutuvaa vahinkoa koskevan vastuun varalta. Tämän velvollisuuden vuoksi PIP teki Allianzin kanssa vakuutussopimuksen, johon sisältyi alueellinen ehto, jolla aiheutuneiden vahinkojen kattaminen rajattiin koskemaan ainoastaan Ranskan aluetta. Siten PIP:n lääkinnälliset laitteet, jotka vietiin toiseen jäsenvaltioon ja joita käytettiin siellä, eivät kuuluneet vakuutussopimuksen piiriin.


Tää teksti vois olla ihan mun suusta :D Viimeksi eilen just miehen kanssa keskusteltiin tästä kateus-asiasta.. Mun mielestä on ihan ok, että toisen esim.voittaessa lotossa tulee itsellekin fiilis, että "voi kun mäkin joskus.." mutta jos jää vellomaan siinä, että tuuri sattui sille toiselle eikä sinulle etkä voi toisen puolesta iloita niin olisi peiliin katsomisen paikka. Mitä sinä itse hyödyt edes siitä, että jäät siinä katkeruuden ja kateuden tunteessa vellomaan? Miksi et astu askelta eteenpäin ja tee jotain sen eteen, että ehkä vaikka joskus itse olet siinä asemassa missä se kaveri nyt?


Nyt on jälleen sadepäivä. Olemme kyllä osanneet hyvin ajoittaa pyöräilypäivämme ja telttayömme niin, ettei kertaakaan silloin ole satanut. Osittain se johtuu siitä, että olemme seuranneet säätietoja, mutta osittain myös uskomattoman hyvästä tuurista. Nyt näyttäisi, että pitäisi lämmetä. Muutaman päivän päästä pitäisi olla 25 ja huomennakin jo 18! Jes, vihdoin kesä saapuu. Tosin pyöräillessä pieni viileys on tietenkin vain miellyttävää, mutta heti jos pysähtyy vaikkapa ruokaa laittamaan, täytyy aina lisätä vaatetta että tarkenee. Vaikeaa on ollut myös se, että auringossa on kuuma ja varjossa viileä, joten jos asettuu vaikka jonnekin puistoon lueskelemaan, saa miettiä vaatetustaan sen mukaan minne sattuu istumaan. Pyörääillessäkin aina auringon mennessä pitemmäksi aikaa pilveen tai puiden varjostaessa tietä, on pitänyt pysähtyä ja lisätä vaatetta. Kallella on ollut tähän asti vielä joka päivä kahdet huosut päällekäin, mikä minusta on kyllä liioittelua, mutta häntä palelee niin helposti.


Kirjanoita on urbaania fantasiaa, laji johon olen jo jonkun aikaa ollut rakastumassa. Tarinan tapahtumapaikka on kovasti 2010-luvun Helsinkiä muistuttava Helby, jossa nuori Aura etsii työpaikkaa jätettyään lukion kesken. Eräänä päivänä hän törmää kaupungilla poikaan nimeltä Pyry, joka kehoittaa Auraa tulemaan työhaastettleuun Menetettyjen unelmien talolle. Aura, joka on yrittänyt etsiä töitä tulosetta pitkään suostuu hieman varautuneena tähän ja päätyykin työskentelemään Menetettyjen Unelmien talolle, joka päällisin puolin vaikuttaa hädänalaisia ihmisiä auttavalta kahvilalta. Pinnan alla paikalla on kuitenkin oma tarkoituksensa. Se toimii fyysisten kirjojen suojapaikkana. Helbyssä ei nimittäin enää ole paperisia kirjoja, sillä paperi on tuhoutunut maailmasta, mennyt pilalle. Kaikki luetaan sähköisesti Läpysköiltä, jotka muistuttavat meidän maailmamme tabletteja. Muutenkin Helby on erikoinen. Suomessa ei kehä kolmosen ulkopuolella ei ole enää kirjaimellisesti elämää. Tai niin sanotaan. Siellä on jäljellä vain aavikkoa, ja isoja matomaisia hirviöitä.


9 Toimintatapana joukkorahoitus on helppo ja kätevä tapa kerätä rahoitusta varsinkin verkkoympäristössä. Joukkorahoitusta suunniteltaessa on ymmärrettävä voimassa oleva lainsäädäntö ja sen erot suhteessa rahankeräykseen ja arvopaperimarkkinoihin. Virallinen rahankeräys on luvanvaraista ja edellyttää toiminnalta yleishyödyllisyyttä. Joukkorahoitusta suunniteltaessa täytyykin olla tarkkana tähän suuntaan. Samalla on muistettava, että joukkorahoitus voi olla myös vaikkapa kuluttajansuojalain, luottolaitoslain tai arvopaperimarkkinalain mukaista toimintaa, jolloin pitää noudattaa kyseisiä säädöksiä. Toimii varsinkin verkossa Joukkorahoitusta varten on perustettu erilaisia verkkopohjaisia alustoja eli markkinapaikkoja, joiden kautta yritykset voivat kätevästi hakeutua markkinoille. Alustojen tarkoituksena on yhdistää rahan tarvitsijat ja sijoittajat. Alustat ovat suuntautuneita eri toimialoille tai tietynlaisille sijoittajille esimerkiksi sijoituspanosten, alueen tai riskin mukaan. Toimintatapana joukkorahoitus on helppo ja kätevä tapa kerätä rahoitusta varsinkin verkkoympäristössä. Viestin saa nopeasti leviämään verkossa, ja sijoittajien on helppo tarttua rahoi- Muoto 1: Osakepohja Osakepohjainen joukkorahoitus tuo yrittäjälle joustavan ja uuden tavan oman pääoman hankintaan. Sijoittaja voi merkitä yhtiön osakkeita muutamasta tuhannesta eurosta jopa miljoonaan. Silloin lähestytään usein ns. enkelisijoittajien tai venture capital -tyyppisiä rahoitusmuotoja. Joukkorahoituksessa sijoittaja ei kuitenkaan pääsääntöisesti osallistu yrityksen toimintaan eikä hallitustyöhön vaan on puhdas pääomasijoittaja. Joukkorahoitus eroaa pääosin pääomasijoittamisesta siinä, että joukkorahoituksessa sijoitettavat summat ovat pienempiä ja prosessi on sijoittajalle kevyempi ilman laajoja yritysanalyyseja, sijoittajasopimuksia ja raportteja. Osakepohjaisessa joukkorahoituksessa on otettava huomioon mahdollinen luvanvaraisuus ja esimerkiksi arvopaperimarkkinalain edellytykset. Siksi joukkorahoitus tässä muodossa kannattaa aina suunnitella ehtoineen asiantuntijan kanssa. Muoto 2: Lainapohja Lainapohjainen joukkorahoitus on yksinkertaistettu muoto yritystodistusten rahoituksesta. Joukkorahoituksessa iso joukko sijoittajia lainaa rahaa yritykselle, joka sitoutuu maksamaan saamansa summan takaisin sovituin ehdoin. Joukkorahoituksessa summat ovat pieniä, ja siten riski jakaantuu usealle taholle pieninä palasina eikä aiheuta merkittäviä riskikeskittymiä. Joukkorahoituksen verkossa toimiva alusta mahdollistaa nopean ja kustannustehokkaan toimintatavan. osake laina 9


Miksi Vocaloidejen kuuntelu sitten aiheuttaa minulle niin suuria tunnontuskia? Yksinkertaisena syynä on se, että en ikinä ole kannattanut sitä ideologiaa, jota Vocaloidit Miku Hatsune etunenässään edustavat. Vocaloidit eivät ole oikeita laulajia. Ne ovat synteettisiä koneääniä, joilla kuka tahansa voi luoda mitä tahansa musiikkia vailla minkäänlaisia tekijänoikeuksia. Niin hyvä kuin uusimpien Vocaloid - sovellusten ääni onkin ja niin korkealle kuin ääni pystyy ikinä nousemaan, ei Vocaloid voi koskaan korvata aitoa ihmisääntä, lihaa ja verta olevaa laulajaa. Niin söpöjä Miku, Luka ja muut ovatkin, ne ovat vain 2D - hahmoja, joilla ei ole minkäänlaisia tunteita saati persoonallisuutta. Ne vain vaihtelevat kappaleen ja sen sanoman vaihtuessa. Oikea laulaja on henkilö, johon ihmiset parhaassa tapauksessa pystyvät samaistumaan ja päästä näkemään idolinsa antamaan kaikkensa hienoissa konserteissa. Eipä silti, että Vocaloidit eivät voisi pitää konsertteja, mutta kyllä se minun mielestäni on täysin eri asia nähdä oikea, elävä ihminen tietokoneella luodun piirroshahmon sijasta. Tosin sellaiset bändit kuten Gorillaz ovat tätä jo ennen Vocaloideja harrastaneet, mutta heidänkin taustallaan on oikeita ihmisiä eikä mitään syntetisaattoriääntä.


54 5. Mahdollisten kaivoshankkeiden vaikutukset luontoon ja virkistys- sekä matkailukäyttöön minimoidaan Luonto- ja käyttöarvoja haittaavaa kaivostoimintaa ei tule Natura 2000 alueelle tai sen läheisyyteen Edunvalvonta, käytön ohjaaminen 23 Suojelu- tai käyttöarvo Uhkatekijän kuvaus Kyrönkankaan tie Kulttuuriperinnön rapistuminen Päämäärä Tavoite Toimenpidelaji Toteutuslomake 6. Kulttuurihistoriallisesti arvokkaan Kyrönkankaantien arvon turvaaminen rapistumiselta Tiekuntien perustaminen Kyrönkankaantien hoitoa varten. käytön ohjaaminen, edunvalvonta, rakennusperinnön suojelu 20 Kyrönkankaantien kulttuurihistorialliset arvot säilyttävän hoitosuunnitelman teko ja toteutus. käytön ohjaaminen, rakennusperinnön suojelu Suojelu- tai käyttöarvo Kyrönkankaan tie, pohjavesi, suot, lähteet, harjumetsät Uhkatekijän kuvaus Pohjaveden otto: Tällä hetkellä alueen sisällä on pienempää pohjavedenottoa, joka on saattanut vaikuttaa paikoin suon reunaosia kuivattaen. Lisäksi käynnissä on laajamittaisen vedenottohankkeen valmistelu, jonka koepumppausten yhteydessä on todettu olevan mahdollista, että lähteiden virtaamat vähenevät mikäli vedenotto lisääntyy tiettyyn pisteeseen. Volyymiltään suuri (suunnitelmissa 7000 m3) vedenotto saattaa vaikuttaa ensin lähteiden tilaan ja pitemmällä aikavälillä myös soiden tilaan. Vesijohtolinjan tämänhetkiset linjaussuunnitelmat kansallispuiston läpi muodostavat erittäin suuren uhan Kyronkankaan tien säilymiselle. Koepumppausten yhteydessä on todettu pohjaveden alenemaa eli suurempi pohjavedenotto voi mahdollisesti olla uhka myös nykyiselle paikalliselle vedenotolle. Päämäärä Tavoite Toimenpidelaji Toteutuslomake 7. Pohjavedenoton ohjaaminen siten, että Natura 2000 luontotyypit, Kyrönkankaan tie ja pohjavesiarvot eivät heikenny Mahdollisen putkilinjan sijoittaminen siten, että tie ei vaaraannu. Kiinteän muinaisjäänteen minkäänlainen vahingoittaminen vaatii myös erillisen luvan ELYkeskukselta. Mahdollisen putkilinjan veto alueen ulkopuolelta Vaikutetaan siihen, että vedenoton määrä pysyy luontoarvot ja nykyisen vedenoton huomioonottavan suuruisena, eli tarpeeksi alhaisena. Lupaehtoihin edellytetään tarkempi vaikutusten tarkkailu. Käytön ohjaaminen, edunvalvonta Käytön ohjaaminen, edunvalvonta Käytön ohjaaminen, edunvalvonta Suojelu- tai käyttöarvo Uhkatekijän kuvaus Luonnon- ja kulttuurikohteiden virkistyskäyttö Suojelualueen potentiaali luontoliikunta- ja luontomatkailualueena on vajavaisesti hyödynnetty, johtuen lähinnä sijainnista kahden maakunnan 45


'"Harkitessaan pankinjohtajan ja pankkitoimihenkilön todistajankertomusten todistusarvoa Korkein oikeus toteaa, että Jimi Saastamoisen allekirjoituksen aitouden selvittäminen oli tullut ajankohtaiseksi vasta yli kahdeksan vuotta takaussitoumuksen antamisen jälkeen. Takaussitoumusten laatiminen ja niiden allekirjoitusten oikeaksi todistaminen on pankkitoimintaan liittyvää päivittäistä rutiinia. Jutussa ei ole ilmennyt mitään sellaista, josta voitaisiin päätellä juuri tämän takaussitoumuksen allekirjoittamiseen liittyneen joitakin poikkeuksellisen mieleenpainuvia seikkoja. Pankkitoimihenkilön muistikuvat allekirjoitustilaisuudesta ovat epävarmoja, mikä sinänsä on luonnollista ajan kulumisen vuoksi. Hänen ja pankinjohtajan kertomuksissa on myös ristiriitaa esimerkiksi siinä, olivatko takaussitoumuksen kaikki kolme allekirjoittajaa samanaikaisesti läsnä vai kävivätkö he kukin erikseen allekirjoittamassa asiakirjan."


Marraskuussa 2019 voimaan astuva laki on siis jo hyväksytty, eikä ministeri Marin, ministeriö tai hallitus voi sitä enää ilman eduskuntaa estää. Ainoastaan Suomen eduskunnan enemmistöllä lain voisi perua ja vakaasti uskon, että sellaista enemmistöä ei eduskunnasta löydy. Uskallan sanoa, että kokoomuksen tapaan myös perussuomalaiset kannattavat jo päätettyjä kevytautoja. Aika lailla varma olen myös keskustan suhtautumisesta asiaan. Kevytautot eivät edistä ainoastaan liikenneturvallisuutta, vaan lisäävät myös alueellisesti suomalaisten liikkumismahdollisuuksien yhdenvertaisuutta, jonka myötä myös perheiden elämänlaatu paranee. Suurin vaikutus kevytautoilla on juurikin maaseudulla ja seutukaupungeissa. Keskustan osalta olisi siis kertakaikkista näköalattomuutta suututtaa maaseudun äänestäjäkuntaa entistä enemmän. Heidän tehtävänään hallituksessa on nimenomaan tukea, auttaa ja puolustaa myös maaseudulla asuvia. Olen siis luottavainen, että keskusta toimii tässä asiassa juurikin niin eikä taivu EU:n virkamiehen kirjeen painostuksesta.


12 Luottamusmiehen katsaus syksyyn 2011 Päivähoidon ja perusopetuksen sekä toisen asteen koulutuksen luottamusmiehenä olen saanut olla monessa mukana. Organisaatiomuutokset, päivähoidon ja perusopetuksen strategiaan liittyvät eri kehittämisprojektit ovat olleet tiedon hakemisen ja oppimiseni kohteina. Perhepäivähoitajat Perhepäivähoidon kehittämistyöryhmä on kokoontunut ja keskustellut perhepäivähoitajien työaikaan liittyvissä kysymyksissä sekä hakenut niihin yhteistä linjausta. Tampereella perhepäivähoito on vähentynyt ikääntymisen ja eläkkeelle siirtymisen myötä. On ymmärrettävää, kun ikää tulee, niin ei jaksa tehdä yksin työtä omassa kodissaan. Turvassa järjestimme perhepäivähoitajille illan, jossa esiteltiin 31 hoitajalle perhepäivähoitajan vastuuvakuutusta, jonka on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ry tehnyt pph-jäsenilleen. Esimerkein kerroimme työvuorolistan muutoksista, joita tulee, kun perhepäivähoitaja on tasoittumisvapaalla, sairauslomalla tai arkipyhä lyhentää työaikaa. Työvuorolistan suunnittelu vaatii aikaa, koska se poikkeaa normaalista jaksotyöstä jonkin verran. Työaikalain myötä perhepäivähoitajan elämän laadun pitäisi parantua, kun vapaa-aika lisääntyy. Tämän asian hyväksyminen on aiheuttanut hieman mielipahaa hoitajien ja lasten vanhempien keskuudessa. Tampereella ja ympäristökunnissa on 12 viikon tasoittumisjakso (Ylöjärvi 13 vkoa) ja toteutuneita tunteja 480. Pääsääntöisesti Tampereella on hoitajalla viisi tasoittumisvapaata ja ylitöitä korvataan rahassa tai vapaana enintään 60 tuntia jaksossa. Perhepäivähoitajan työajan ollessa 40 tuntia tai vähemmän viikossa, ei muodostu ylityötä eikä ole tarvetta tasoittumisva-paille. Perhepäivähoitajan hoitolapset menevät päiväkotiin, kun perhepäivähoitaja on tasoittumisvapailla tai vanhemmat järjestävät hoidon itse. Varahoitojärjestelmää kehitetään ja läntisellä alueella on yksi perhepäivähoitaja aloittanut kuukausipalkkaisena varahoitajana. Päiväkotihoito Päiväkotihoito on lisääntynyt tämän syksyn aikana, kun lapsia on aiempaa enemmän hoidossa. Uusia työntekijöitä palkataan ja uusia päiväkoteja avataan vuoden vaihteessa. Tampereella panostetaan osaamisen ylläpitämiseen ja hiljaisen tiedon siirtoon sekä henkilöstön jaksamiseen. Opas päivähoidon työhyvinvointiin Päty ei ole pötyä 2009, on ollut käytössä päiväkodeissa, kun viidestä huoneentaulusta on etsitty työhyvinvoinnin painopisteet vuosille Kehittämiskohteita on päivähoidossa useita mm. Kohti kumppanuutta hanke, Esi- ja alkuopetus, Ikähanke, Työajan seuranta välillisen ja välittömän asiakastyön mittaaminen sekä Tuen kehittäminen päivähoidossa. Näistä kehittämiskohteista löytyy tarkempaa tietoutta Looran sivuilta, päivähoidon välilehdeltä. Päivähoidon ja perusopetuksen tuotantoalueen hallinnon organisaation kehittämissuunnitelmat ovat meneillään ja niitä esitellään henkilökunnalle ensivuoden alusta. Henkilöstösuunnitelma hyväksytään vuosisuunnitelman hyväksymisen yhteydessä tammikuussa Suunnitelmasta näkyy vahvasti päivähoidon ja perusopetuksen yhteisen työn näkökulma ja yhteisten työprosessien laatiminen. Olemassa olevan osaamisen vahvistamisen sekä uuden osaamisen tarve on päivähoidossa ja perusopetuksessa yhteneväinen. 12 Päivähoidon ja perusopetuksen organisaation muutosta esitellään päiväkodin johtajille vielä ennen vuodenvaihdetta ja muulle henkilöstölle infotilaisuuksia alkuvuodesta. Kristiina Järvelä on tuotantoalueen johtaja alkaen. Riitta Hannelius on tuotantoalueen henkilöstöpäällikkö alkaen. Tuotantoalueen hallinnon organisaation kehittämissuunnitelman mukaan koko organisaatiomuutos on saatu toteutettua mennessä. Yleistä päivähoidosta Päivähoidon puolella on puhututtanut suojatyövaatteet ja niistä olen pyytänyt selkeitä ohjeita. Suojatyövaatteista vastaa seuraavat yhteyshenkilöt; keskisellä alueella päiväkodin johtaja Tiina Pyykkö, itäisellä alueella päiväkodin johtaja Tuula Leppänen ja läntisellä alueella päiväkodin johtaja Jaana Kuittinen. Yhdyshenkilöihin voi olla yhteydessä erilaisissa suojavaatteisiin liittyvissä asioissa. Työvuorotaulukot ovat murheena joissakin päiväkodeissa, niiden laadinnasta on tulossa työnantajan järjestämää koulutusta alkuvuodesta. Työvuorotaulukko on asiakirja, joka suunnitellaan yleistyöajassa kolmen viikon tasoittumisjaksoon h=114 h 45 min. Työpäivän pituus on keskimäärin 7 h 39 min ja viikkotyöaika keskimäärin h = 38 h 15 min. Työvuorotaulukkoa muutetaan vain perustellusta syystä. Loorassa on hyvät selkeät ohjeet, miten työvuorot suunnitellaan. Yhteyshenkilö Päivähoitoon kaipaan yhteyshenkilöä, kenelle voisin laittaa sähköpostilla ajankohtaista tietoa: työehtoasioista ja yhdistyksen tiedotetta tapahtumista sekä koulutuksista. Yhdyshenkilöille on koulutusta tiedossa huhtikuussa. Ilmoittaudu allekirjoittaneelle, niin kerron mitä mukavaa on tulossa. Palkkaa emme maksa, mutta viihtyisää ohjelmaa ja kivaa yhdessä oloa on tarjolla. Varhaiskasvattajien ammattijaosto järjestää alueilla päivähoidon jäseniltoja, joihin on pyydetty päivähoidon aluepäälliköitä. Keskinen alue; Kyyhkysen päiväkoti, keskiviikko klo 18.00, Elli Kalliomäki Läntinen alue; Männistön päiväkoti, keskiviikko klo 18.00, Katri Palin Itäinen alue; Itätuulen päiväkoti, keskiviikko klo 18.00, Ulla Siltanen Tilaisuuksista tiedotetaan: * yhdyshenkilöverkoston välityksellä ja * yhdistyksen kotisivuilla sekä * henkilökohtaisella sähköpostilla, jos välität sen allekirjoittaneelle. Kiitos, pidetään yhteyttä. Koulunkäyntiavustajat ja kerho-ohjaajat Vuosityöaika-pilotti on ollut toiminnassa reilut kolme kuukautta. Pilotti on voimassa Pilotissa on 14 henkilöä, jotka ovat tehneet henkilökohtaisen sopimuksen työnantajan kanssa. Väliaikatapaamisessa keskusteltiin pilotin tuomista plussista ja miinuksista. * Plussaa oli elämänlaadun parantuminen, kun ei ole tarvinnut miettiä, mitä koulujen loma-aikana tekee tai on tekemättä. Pilotissa olevat työntekijät saivat olla tasoittumisvapailla tai työssä, josta työssä olijat saavat korvauksen. Tiedetty prosenttiperusteinen kuukausipalkka tuo elämiseen varmuutta ja työssä ollessa ei huomaa eroa entiseen. * Miinusta taas oli pieni prosenttikohtainen palkka. Toiveena on täysi työaika ja sitä kautta parempi kuukausiansio. * Keskustelimme myös nimikemuutoksesta, koska moni kunta on siirtynyt koulunkäynnin ohjaaja-nimikkeeseen.


17 17 3 ERP-JÄRJESTELMÄ LASKENTATOIMEN TYÖKALUNA Informaatiojärjestelmät, mukaan lukien ERP-järjestelmät ovat viime aikoina muokanneet yritysten liiketoimintaprosesseja nopealla tahdilla ja tänä päivänä yrityksillä on suuret paineet pysyä paitsi kehityksen mukana, myös askeleen edellä kilpailuedun saavuttamiseksi. Myös perinteisesti ennen informaatioteknologian harppauksia suhteellisen hitaasti kehittyneet laskentatoimen menettelyt ja tekniikat ovat joutuneet muutoksen ja kehityksen kohteiksi. (Hunton 2002). ERP on perusteellisesti muuttanut liiketoimintaan liittyvän tiedon keräämisen, säilyttämisen ja edelleen jakamisen toimintatapoja (Sutton 2006). Tietoa saadaan uudenaikaisista järjestelmistä lähes niin tarkalla tasolla kuin halutaan. Dataa voidaan jäljittää aina tuotannon työntekijän tekemisiin saakka. Luonnollisesti informaation määrä kasvaa todella suureksi ja yksi haaste laskentaosaston henkilöstölle onkin poimia oikea data suuren määrän seasta. (Sutton 2006). Monkin ja Wagnerin (2012: 12) mukaan laskentatoimen rooli ERP-järjestelmän osa-alueista on erityinen, koska omien toimintojen lisäksi se on kytketty järjestelmän muihin osiin ja kerää tietoa niiden transaktioista. Laskentatoimen moduuli sekä kerää että jalostaa ja jakaa tietoa takaisin. 3.1 ERP talousosaston työkaluna Laskentatoimen moduuli ERP-järjestelmässä sekä kerää taloudellisen luonteen transaktioita muista järjestelmän osista, että tarjoaa usein edellytykset taloudelliseen raportointiin, tilien kontrollointiin, suunnitteluun ja budjetointiin ja kassavirran hallintaan. (Monk & Wagner 2012: 12). Vuorovaikutus muiden moduulien kanssa on siis molemminpuolista. Esimerkiksi henkilöstöhallinnosta laskentatoimi saa palkanmaksua ja tulospalkkioita varten tarvittavat tiedot. Laskentaosasto puolestaan tarjoaa henkilöstöhallinnolle jalostettua tietoa henkilöstöstä, kuten esimerkiksi tietoa rekrytointitarpeesta


Itseäni häiritsee tuo termi ”luovuttaa liian helposti”. Mistä kukaan tietää miten helposti tai vaikeasti parisuhteesta luovutaan. Mulla on sellainen tausta, että mieheni oli uskoton, jonka jälkeen annoin hänelle uuden mahdollisuuden. Rakensimme huolella suhdetta ja luottamusta takaisin kunnes sitten 2 vuoden päästä petti uudestaan. Avioliitto loppui siihen ja meistä tuli eroperhe, lapsistani erolapsia vaikka tein kaikkeni ettei niin olisi käynyt. Elämäni vaikeimmat kaksi vuotta, jotka hänelle turhaan annoin. Asia on niin vaikea, etten todellakaan siitä haluaisi jokaiselle ”puolitutulle” avautua perustellakseni että en ”luovuttanut liian helposti”. Siispä suurin osa ihmisistä varmaan luulee että mekin luovutimme liian helposti.


16 tullut osa yritysten ekosysteemiä, joka luo, yhdistelee, kilpailee, imitoi ja on vuorovaikuttaa. (Chesbrough 2003). IP:n hallinnointi Chesbrough:n (2003) mukaan voimat, jotka levittävät tietoa ovat nykyään niin voimakkaat, että yritysten kannattaisi tehdä suunnitelmat sen mukaan, että teknologia hajaantuu ja tulee imitoiduksi nopeasti. Näistä voimista johtuen ajattelutapa immateriaalioikeuksia kohtaan on muuttunut. Tilanne on mennyt suuntaan, jossa yritysten on kasvatettava metabolista astetta, jolla he käsittelevät tietoa, koska sen uutuusarvo laskee nopeasti. Myös markkinoille on mentävä mieluummin liian aikaisin kuin liian myöhään, koska myöhästymisen haitat ovat syvemmät kuin liian aikaisin menemisen: odottamisen aikana menettää markkinaosuutta, joka on vaikeaa vallata takaisin. Sisäinen kilpailu Suljetun innovaation yrityksillä oli yhteensopivuusongelma kulujen perusteella toimivan tutkimusosaston ja tuottoa tavoittelevan tuotekehitysosaston välillä. Avoimen innovaation yritykset pyrkivät pääsemään yli tästä ongelmasta tarjoamalla tutkimusosaston luomille teknologioille useita kanavia markkinoille ja toisekseen liiketoimintayksiköille mahdollisuuden hankkia tietoa oman yrityksen ulkopuolelta. Ulkoiset vaihtoehdot luovat sopivasti sisäistä kilpailua ja kasvattavat siten uuden teknologian metabolia-astetta. (Chesbrough 2003) Esimerkki: Yrityksen tutkimusosasto on juuri tehnyt yrityksen mittakaavassa suuren keksinnön ja liiketoimintayksikkö parhaillaan käyttää kaikki resurssinsa sen kaupallistamiseen. Tutkimusyksikkö kuitenkin keksii heti perää uuden huippuidean. Tässä tapauksessa idea voi olla järkevää myydä pois, koska sen arvo laskee koko ajan kun liiketoimintayksikön vapautumista joudutaan odottamaan. Toiseksi, vaikka liiketoimintayksikkö olisi vapaana, ei sillä välttämättä ole taitoa kehittää ja kaupallistaa tutkimusyksikön keksintöä niin hyvin kuin jollain muulla olisi. Arkkitehtuurin asettaminen sisäisen T&K:n avulla Vaikka ulkoisen tiedon saatavuus on lisääntynyt, ei se tarkoita sitä, että sisäinen T&K on turhaa. Ennemminkin se avaa mahdollisuuksia yhdistellä ja soveltaa olemassa olevaa tietoa. Sisäisen T&K:n rooli on muuttunut pelkästä uuden luomisesta enemmän yhteyksien 16


3 Suomen Luther-säätiön synty 11 misessa Suomessa. Hän oli keskustellut pitkäaikaisten ystäviensä Simo Kivirannan ja pastori Sakari Korpisen kanssa tunnustuksellisesta luterilaisesta työstä Suomessa. Oli syntynyt ajatus säätiöstä. Sähköpostiviestissä oli alustava hahmotelma: Säätiö tukisi tunnustuksellista luterilaista toimintaa mahdollisimman paljon yhteistyössä olemassa olevien järjestöjen kanssa, mutta näistä riippumattomana. Ohjelmaan kuuluisi vaihtoehtojumalanpalveluspaikkojen ja niiden toimittajien hankkimista. Myöhemmin meillä olisi paikat, mihin vihkiä pappeja, jos kirkko tulee sellaisesta kieltäytymään. Julkaisutoiminta, opiskelijoiden lähettäminen tunnustuksellisiin seminaareihin, kansainväliset yhteydet ja oman toimintakeskuksen synnyttäminen olivat myös heti pöydällä. Näissä kaavailuissa minua oltiin kutsumassa vetämään tätä hanketta. Tämä oli suuri rukousvastaus omille pohdinnoilleni. Juuri tällaisessa halusin olla mukana! Siinä vaiheessa nähtiin myös selvästi, mikä edesauttaisi uuden säätiön hyväksymistä: jos peruspääoma tulisi lahjotuksina Yhdysvalloista ja Kanadasta, ei tarvitsisi heti nojautua Suomessa jo valmiiksi uhraavien uskovien varoihin. Näitä varoja ei kuitenkaan rapakon takaa tullut. Ilahduttavasti kyllä joitakin ystäviä Thunder Baysta halusi osallistua säätiön perustamiseen. Mutta hyvä niin, sillä olihan meidän opittava ottamaan kokonaisvastuu työstämme. Kyse oli kokonaan uuden ajattelutavan opettelemisesta ilman kirkon verorahoja. Niin kuin kaikki lähetysseurakunnat, mekin olemme opetelleet kolehtihaavista elämistä. Tärkeäksi linkiksi kuitenkin muodostui Anssi Simojoen työnantaja Keniassa, Lutheran Heritage Foundation (LHF), joka kääntää ja julkaisee luterilaista kirjallisuutta kaikkialla maailmassa. Halusimme tulla osaksi tätä verkostoa. Ennen lähtöämme Fort Waynesta tapasinkin LHF:n edustajaa, jolle innostuneena kerroin tästä suunnitelmastamme. Hän katsoi minuun ja sanoi: Et sinä ole niin fiksu, että olisit ainoa, jolla tämä näky olisi. Kysymys onkin, oletko sinä valmis todella tekemään jotakin sen eteen. Ja amerikkalaisen pragmaattisesti hän päätti keskustelun mainosiskulauseeseen: Just do it! Tässä olikin ilmaistu säätiön tuleva koetinkivi: asioita ei voisi vain ratkoa teoreettisella teologisilla kartoittelutyöllä tai julkilausumilla, vaan käytännön toimenpiteillä ja heittäytymällä elämään työnäkyä todeksi. Käytännön työ yhteisöjen rakentamiseksi olisi hidasta ja vaativaa, mutta samalla se olisi ainoa argumentti, jolla olisi lopulta merkitystä ja joka kuultaisiin. Näky uudesta säätiöstä, tunnustuksellisista jumalanpalvelusyhteisöistä ja nämä kehottavat sanat korvissa soiden tulimme joulukuussa 1998 takaisin Suomeen. Minulla ei ollut mitään työpaikkaa tiedossa, mutta piirustukset olivat siis jo valmiina siitä, mitä rupeaisimme rakentamaan. Luther-säätiön syntypajaksi tuli Simo Kivirannan työhuone, jossa olin joko paikan päällä tai jonne olin puhelimitse yhteydessä lähes päivittäin tammikuusta 1999 alkaen. Simo oli ollut minulle hengellinen isä opiskeluajoista alkaen. Sairautensa takia aina kodistaan tavoitettavalta opettajalta löytyi aikaa teologian opiskelijoille. Herätysliikeväen suuresti arvostama teologinen suunnannäyttäjä Simo Kiviranta heittäytyi kaikilla voimillaan ja koko arvovallallaan Luther-säätiötä perustamaan. Hänestä tuli Luther-säätiön perustajaisä ja hallituksen ensimmäinen puheenjohtaja. Hän toi mukanaan sen teologisen painon, hengellisen jatkuvuuden ja turvallisuuden, jota uusi järjestö tarvitsi. Etuoikeutenani oli olla Si-


19 Reserviläinen 8/ oria 6 kuopio 7 8 kotka 9 mikkeli 15 liperi Asekoulu toimi Kokkolan (5) Pikiruukissa vuosina ja siellä koulutettiinvarusmiehiä aseseppäaliupseereiksi ja RUK:sta valmistuneita upseerikokelaita taisteluvälineupseereiksi. Välittömästi sotien jälkeen joukkoja oli tilapäisissä varuskunnissa kuten Kenttätykistörykmentti 3:n osia Savonlinnan Tervaslahdessa, Jalkaväkirykmentti 1:n osia Torniossa ja Jalkaväkirykmentti 3:n osia Nurmeksessa. Liperin Ylämylly (15) tunnetaan kirjallisuudesta: juuri siellä sijaitsi paloaukea, josta Tuntemattoman sotilaan sankarit lähtivät kohti tuntematonta päämäärää alkukesällä Pohjois-Karjalan Patteristo toimi siellä vuosina Ylämyllyllä perustettiin myös Pohjanmaan Tykistörykmentti vuonna Se kuitenkinsiirtyiouluun jo Hyrylä (3) tunnettiin ilmatorjunnastaan,olihansiellähelsingin Ilmatorjuntarykmentti vuosina Hyrylään vuonna 1963 Helsingistä siirretty Ilmatorjuntakoulu liitettiin osaksi rykmenttiävuonna1987. Hyrylän varuskunta lakkautettiin vuonna 2006, mutta siellä toimii vielä Puolustusvoimain Kansainvälinen Keskus. Tuusulanjärven rannalla vanhoissa Taistelukoulun tiloissa toimii puolestaan Maanpuolustuskorkeakoulun osia. Vaienneet linnakkeet Rannikkotykistö yhdisti Hangon (1), Kotkan (7) ja Vaasan varuskuntia. Vaasassa (13) tosin on sijainnut myös Pohjanmaan Jääkäripataljoona, joka siirrettiin jovuonna 1964 Sodankylään ja nimettiin 1966 Lapin Jääkäripataljoonaksi. Vaasan Rannikkopatteristo oli toiminnassa vuodesta 1957 vuoteen 1998,jolloin Vaasan varuskunta lakkautettiin. Hangon Rannikkopatteristo toimi itsenäisenä vuodet , minkä jälkeen se liitettiin osaksi SuomenlahdenMeripuolustusaluetta, ja vuonna 2002 Hangon Rannikkopatteristo lakkautettiin lopullisesti. Kotkan Rannikkopatteristo nimettiin vuonna 1998 Kotkan Rannikkoalueeksi kunnes lakkasi olemasta itsenäisenä joukko-osastona vuonna 2006,jolloinsiitäkintuliosa Suomenlahden Meripuolustusaluetta. Rannikkotykistöjoukkoja on ollut muuallakin kuin edellä mainituissa varuskunnissa, kuten Helsingissä ja Turussa. Rannikkotykistövaruskuntien erikoisuus on ollut linnakesaaret, jotka ovat kouluttaneet valmiustehtäviensä ohella myös varusmiehiä. Hankalien yhteyksien takana eristyksissä olleet linnakkeet ovat olleet taatusti mieliin painuva palveluspaikka. Rannikkotykistö on ollut vuoroon merivoimien ja vuoroon maavoimien organisaatiossa. Viimeisin siirto tehtiin vuonna 1998,jolloin rannikkotykistö lakkasi olemasta itsenäinen aselaji tultuaan liitetyksi merivoimiin. Maavoimiin rannikkotykistö olikuulunutvuodesta1952 alkaen. Vaikka rannikkotykistö ei enää ole itsenäinen aselaji, toimintona se tietysti on edelleen olemassa. Monien kasarmialueiden kaupungit Edellä jo käsiteltiin Helsinkiä monien kasarmien kaupunkina. Hämeenlinnassa (4)oli keskustan tuntumassa kaksi kasarmialuetta, Suomenkasarmi ja Linnankasarmi. Suomenkasarmilta runsas kilometri länteen on Poltinaho, missä oli viimeksi autojoukkoja, mutta joka oli myös panssarijoukkojemme käytössä ennen sotia. Jos ihan tarkkoja ollaan, niin varusmiehiä koulutetaan Hämeenlinnassa edelleen. Hätilän ampuma-alue on yhä aktiivikäytössä, mutta käyttäjät tulevat Hattulan Parolasta. Ouluun oli sijoitettu jatkosodan aikana runsaasti saksalaisia joukkoja ja niiltä vapautuneille parakkialueille esimerkiksituiraan ja Toppilaan majoittuivat ensimmäiset sodan jälkeiset varusmiespolvet keskustan vanhojen puukasarmien lisäksi. Keskustaan rakennettiin lisää kasarmeja 1950-luvulla ja Hiukkavaaran vuoro tuli 1960-luvulla. Myös Turku oli useiden kasarmien kaupunki. Tunnetuin niistä on Heikkilä.Sen lisäksi kasarmialueita ovat olleet Pääskyvuori ja Uittamo sekä edelleen käytössä oleva Pansio.Mikkelissäkin oli vanha kasarmialue keskustan tuntumassa. Uudempi sijaitsi Karkialammella, vähän kaupungin ulkopuolella. Lähteitä: Markku Palokangas: Puolustusvoimat entiset joukko-osastot ja Puolustusvoimat joukko-osastoperinteet; puolustusvoimien nettisivut sekä Wikipedia. Tupakointia Ylämyllyn sotkussa Majuri res Antti Toivola,52, palveli Liperin Ylämyllyllä Pohjois-Karjalan patteristossa lukuun ottamatta RUK:n aikaa Haminassa. Silloin sai sotilaskodissa polttaa ja ilma oli usein sakeanaan savua. Aloin ajaa aloitetta, että sisällä tupakointi lopetettaisiin ja onnistuinkin siinä. Patteriston komentaja tosin katseli vähän viistoon, koska hän oli sikarimiehiä. Kännyköitä ei Toivolan varusmiesaikana vielä ollut, vaan posti kulki. Siviiliin pidettiin yhteyttä kirjeillä ja korteilla. Kännyköitä ei ollut, vaan päivystäjä huuteli käytävässä, että tykkimies se ja se, puhelimeen. Puhelu sentään yhdistettiin puhelinkoppiin eikä tarvinnut puhua käytävällä kaikkien kuullen. Ensimmäiset naiset Mikkeliin Vänrikki res Henrik Tuulos, 38, palveli Savon prikaatissa Mikkelin Karkialammella lukuun ottamatta RUK:n aikaa Haminassa. Varusmiesajalleni sattui merkittävä virstanpylväs. Karkialammelle tulivatensimmäiset naisvarusmiehet. Olin tosin itse jo lähellä kotiutumista, eikä minun yksikössäni naisia ehtinyt olla. RUK:ssa eri puolilta Suomea tulleet oppilaat vertailivat palveluspaikkojaan. Karkialampi oli koko lailla keskiverto. Se ei erottunut hyvässä tai pahassa. Haminasta palattuamme kantahenkilökunnan asenne muuttui. Meihin kokelaisiin suhtauduttiin varsin kollegiaalisesti.


4 Terapeutit ja asiakkaat saattavat myös joutua diagnostiikan pauloihin. Terapeutit luulevat joskus olevan ensisijaisen tärkeää, että asiakkaat hyväksyvät terapeutin antaman nimityksen ( olet alkoholisti, sinä kiellät ongelmasi jne.). Koska tällaisiin nimityksiin usein liittyy kielteinen ympäristön antama stigma, ei ole hämmästyttävää, että henkilöt, joilla on vielä jonkinlainen itsearvostus jäljellä, vastustavat niitä. Tällaisilla nimityksillä painostaminen ei vie keskustelua eteenpäin, ja esim. AA filosofiassa ei suositella tällaista nimittelyä; päinvastoin AA filosofia erityisesti varoittaa muiden nimittelystä. Leimaamisväittelyn taustalla on usein valtataistelu, jossa terapeutti yrittää hallita asiantuntemuksella ja kokonaisvaltaisilla arvioinneilla. Joidenkin asiakkaiden kohdalla jopa harmiton viittaaminen ongelmiisi tällä alueella saattaa aiheuttaa sen, että asiakas tuntee itsensä nurkkaan ajetuksi (jolloin ajattelutoiminta on ajettu samaan paikkaan). Vaarana on, että leimaamistaistelu herättää asiakkaan vastarinnan, mikä taas on esteenä edistymiselle. Koska leimaamisesta ei ole mitään erityistä kliinistä hyötyä, on suuri riski, että sen avulla vajotaan konfrontaatio kieltämisansaan. Suosittelemme tämän takia, että pyrittäisiin leimojen vähättelyyn motivoivan haastattelun aikana. On mahdollista tutkia ongelmia yhdessä ilman, että on tarpeen tehdä toisesta henkilöstä kokonaisvaltaista arviota leiman avulla. Usein on kuitenkin niin, että asiakas itse ottaa kysymyksen esille. Suosittelemme tällöin, että terapeutti vastaa heijastamisella ja uudelleen määrittelyllä. Tässä lyhyt esimerkki: Asiakas: Joten annat ymmärtää, että olen alkoholisti? Terapeutti: Ei, en ole niinkään kiinnostunut leimoista tai nimityksistä. Mutta kuulostaa siltä, että sinä olet ja että mietit asiaa. A: Niin, en pidä siitä, että minua kutsutaan alkoholistiksi. T: Kun niin tehdään, sinä haluat sanoa, ettei sinun tilanteesi ole niin paha. A: Juuri niin! En väitä, etteikö minulla olisi ongelmia T: Mutta tulla leimatuksi henkilönä jolla on ongelma kuulostaa liian rajulta. A: Aivan, niin se on. T: Se on varsin yleinen reaktio, kuten saatat kuvitella. Monet ihmiset, joiden kanssa olen keskustellut, eivät pidä siitä, että heidät leimataan. Ei siinä mitään kummallista ole. En minäkään pitäisi siitä, jos minut leimattaisiin. A: En pidä siitä, että minut pannaan lokeroon. T: Niinpä. Voisin nyt kertoa miten minä näen asian ja sitten siirrymme eteenpäin. Minulle on toissijaista, millä nimellä kutsumme jotakin ongelmaa. Ei ole suurtakaan väliä, kutsummeko sitä Frediksi vai ongelmiksi tai alkoholismiksi. Ei meidän tarvitse kutsua sitä miksikään. Suuri merkitys on kuitenkin sillä, mitä haittaa kokaiininkäytöstäsi on ja mitä voimme sille asialle tehdä. Siitä minä välitän. Lopuksi haluamme huomauttaa, että emme näe mitään syytä miksi ne ihmiset, jotka haluavat omaksua jonkun diagnoosin, eivät voisi sitä tehdä. Monet AA:n jäsenet kertovat, että heille oli tärkeää tunnistaa ja hyväksyä alkoholisminsa. Ei ole tarpeen vastustaa senkaltaista itsehyväksyntää. Tässä olemme halunneet painottaa, ettei ole hedelmällistä käydä valtataistelua diagnooseista ja nimityksistä. Ennenaikaisen tarkentamisen ansa Vaikkakin terapeutti saattaa välttää väittelyä ja leimoja, vastarinta voi kuitenkin kehittyä siksi, että osapuolet haluavat keskittyä eri aiheisiin. Päihdekonsultaatiossa ei ole epätavallista, että terapeutti haluaa nopeasti keskittää huomionsa asiakkaan alkoholin tai muiden aineiden käyttöön ja niihin liittyviin ongelmiin, kun taas asiakas haluaa keskustella laajemmista näkymistä. Voi syntyä väittelyä siitä, miten paljon huomiota olisi kiinnitettävä siihen, mitä terapeutti pitää varsinaisena


16 pyytää tai jopa vaatia ihmisiä pitäytymään omassa kulttuuritaustassaan sen sijaan, että he muuttaisivat elämäntyylinsä samanlaiseksi kuin kantaväestö? Nähdäkseni tällainen toiminta olisi itsessän vapauden ja rationalismin vastaista. Moninaisuusargumenttia voidaan arvostella kahdella tavalla: vedoten käytännön syihin ja itse teorian heikkouksiin (Sandel 2009: 172). Lisäksi tätä erilaisuutta korostavaa näkökulmaa on kritisoitu liiasta epämääräisyydestä. Wolf-Devinen (2014: 147) mielestä monimuotoisuuteen vetoaminen ei oikeastaan ole argumentti, vaan kovin laaja ja sekava kattokäsite, jonka sisältää hyvin monenlaisia erilaisia toimintakehoituksia. Käytännön seurauksiin keskittyvän argumentin mukaan monimuotoisuutta korostettaessa ei oikeastaan edistetä suvaitsevaisuutta tai moniarvoisuutta vaan vahingoitetaan vähemmistöjen itsekunnioitusta ja minäkuvaa ja lisätään eri ihmisryhmien välisiä jännitteitä. Käytännöllisiin syihin vedotessa ei siis välttämättä sanota, että positiivinen syrjintä moninaisuusargumentin perusteella olisi itsessään väärin tai sen tavoitteet huonoja vaan, että suosiessa tiettyjä ihmisiä aiheutamme lopulta enemmän pahaa kuin hyvää. Teoreettisempi vastustus moninaisuusargumenttia kohtaan vetoaa yksittäisen ihmisten ainutlaatuisuuteen ja oikeuksiin. Vaikka positiivinen syrjintä tuottaisikin sellaisia hyötyjä kuten tasa-arvoisempaa, moniarvoisempaa ja värikkäämpää yhteiskuntaa, se tehdään yksittäisten ihmisten kustannuksella eikä sitä siksi voida pitää oikeutettuna. Taylor (1994: 40) väittää, että yhteiskunnallisena tavoitteena ei pitäisi olla erilaisuuden sokeus, jossa ihmisten erilaisuus on häivytetty näkyvistä, vaan päinvastoin ylläpitää ja vaalia erilaisuutta ei ainoastaan nyt vaan ainiaan. Näin tulkittuna kiintiöt saattavat jäädä pysyviksi, mikäli syystä tai toisesta tosiasiallinen tasa-arvo ei toteudu, vaikka mahdollisuuksien tasa-arvo aidosti toteutuisikin


3 Kansainvälinen yhteistyö on tarjonnut ja tarjoaa jatkossakin Suomelle loistavan mahdollisuuden menestyä ja rakentaa hyvinvointia. Menestyksen avain on osaamisemme hyödyntäminen ja kykymme saada asioita aikaan, vaikka olosuhteet Suomen kehittymiselle ovatkin sidoksissa maapallon kestävään kehitykseen ja globaaliin talousjärjestelmään. Muiden läntisten maiden tavoin, myös Suomen haasteena on ikääntyminen ja heikentyvä huoltosuhde. Yhä harvempi on huolehtimassa yhä useamman hyvinvoinnista. Yksi keino helpottaa tilannetta on uusi ajattelu, toimintamallien radikaali kehittäminen sekä teknologian älykkäämpi hyödyntäminen kaikilla toimialoilla. Teknologia ei ole enää vuosiin ollut pullonkaula, sillä maailma on verkottunut, ja tietoa on kyllä käytettävissä. Painopiste tulisi olla toimintamallien ja prosessien uudistamisessa. Tarvitsemme julkisen sektorin tuottavuushypyn. Tuottavuushyppy ei tarkoita kulujen karsimista tai sitä, että tehdään pidempää päivää. Se otetaan radikaalilla toimintamallien muutoksella ja vapauttamalla henkilöstön aikaa tehtäviin, jotka tuovat eniten lisäarvoa - unohtamatta mielekkyyttä tekijälleen. Tuottavuushypyn avulla on mahdollisuus tehdä myös vaikuttavuushyppy, sillä vapautuvilla resursseilla voimme taata laadukkaat palvelut kansalaisille. Palveluista on tulossa suomalaisen hyvinvoinnin uusi veturi. Suomalaiset yritykset ovat kehittäneet uusia tuotteita käyttäen palveluja luomaan lisäarvoa asiakkailleen ja löytäneet niille myös kokonaan uusia markkinoita. Uusia palveluja kehittävät niin suuryritykset kuin ketterät pienyrittäjätkin, jotka löytävät mahdollisuuksia tuottaa palveluja tarpeisiin, joita ei vielä eilen edes tunnistettu. Internet on luonut ennennäkemättömän muutoksen lyhyessä ajassa. Internetin menestys piilee avoimissa standardeissa, joiden ansiosta internet on levinnyt jokaiselle elämänalalle. Avoimien standardien ja arkkitehtuurien voimaa voidaan hyödyntää myös julkisella sektorilla. Suljettujen tietojärjestelmäsiilojen avaaminen parantaa tiedonkulkua ja palveluja sekä varmistaa toiminnan yhteensopivuuden ja tehokkuuden. Suomella on valtava voimavara vailla hyötykäyttöä kaikki julkiset tiedot, jotka on tallennettu erilaisiin rekistereihin. Niiden käyttö on tällä hetkellä maksullista, joka estää niiden tehokkaan hyödyntämisen. Tarjoamalla verovaroin kootut julkiset tiedot kaikkien halukkaiden käyttöön on mahdollista kehittää uusia palveluja, kiihdyttää innovaatioita, synnyttää työpaikkoja ja lisätä hyvinvointia. Julkisen sektorin kehittämisessä ongelma ei ole suunnitelmien puute eikä teknologia vaan toimeenpano. Tarvitsemme muutosjohtajuutta ja panostuksia viedä muutokset maaliin. Olemme koonneet seuraaville sivuille ehdotuksia Älykkään muutoksen Suomeksi - miten voimme yhdessä kehittää yhteiskuntaamme älykkäämmäksi ja kilpailukykyisemmäksi, ja siten turvata suomalaisten hyvinvoinnin. Tuomo Haukkovaara toimitusjohtaja IBM Oy International Business Machines Ab on IT-palveluyritys, joka on toiminut Suomessa vuodesta Älykkään muutoksen Suomi 3


Diskordianistisen filosofian keskiössä on ihmisten tapa katsoa maailmaa. Aneristinen ja eristinen periaate sekä aneristinen ja eristinen illuusio kuvaavat sitä, miten maailmasta voi löytää joko järjestystä tai epäjärjestystä. Kunkin painotus on katsojasta kiinni, ja toisaalta myös järjestyksen ja epäjärjestyksen määritelmät ovat kiinni siitä, minkälaisilla laseilla maailmaa katsoo. Tästä johtuvat muun muassa eri kulttuurien tavat nähdä asioita eri tavalla. Principia Discordian mukaan järjestys ja epäjärjestys voivat olla rakentavia tai tuhoavia, ja näin ollen pelkän järjestyksen tai epäjärjestyksen valitseminen toisen kustannuksella tuo mukaan myös kyseisen olomuodon tuhoavan puolen. Jos toisaalta valitaan pelkkä rakentava puoli molemmista, ollaan jo paljon paremmilla ”tripeillä”. Kuvaavaa näissä filosofisissa ajatuksissa tosin on, että jos lukijaa ei filosofia pahemmin kiinnosta, niitä käsittelevät sivut kehotetaan hyppäämään yli5. Seuraava kuvio kuvaa, miten järjestyksen ja epäjärjestyksen tasapainottaminen tuottavat luovan tilan jättäen tuhoavan aspektin molemmista tarpeettomaksi.


Lapsihan aina etsii rajojaan. Rakastavatko vanhempani minua tarpeeksi sanoakseen ’ei’ vaikka kuinka hienosti esitän asian? Tällä hetkellä keskustelumme siitä, montako kuukautta joutuu odottamaan ennen kuin enisimmäiset korvakorut voi vaihtaa ’kivempiin’. Lapseni on 12. Meikkaamiselle on myös aika helppo sanoa ei. Siitä saa monipuolisia keskusteluja ja neuvottelutaito kasvaa. On kiva sanoa, että lapsen on saatava kehittyä omaan tahtiinsa, mutta liian nopea tahti voi tuoda aikuisen päätöksiä lapsen maailmaan. Ei lasta tai nuorta voi kontrolloida loputtomiin, mutta aikuisena olen tukenut ystävyyssuhteita lapsiin joiden perheissä on selkeät linjat mitä puuhataan ala-aste iässä ja mikä on uutta teininä. Murroiässä on kaikenlaista tarjolla ja jos edes muutaman kuukauden saa menemään meikkauksen opetteluun, hiusten värjäykseen ja teinivaatekaapin hankintaan se on kaikki voittoa (minun mielestäni) alkoholi, huume, tupakka, seksi ja some paineesta, kaikkiin mihin tarvii pikkasen iän tuomaa kypsyyttä ja opeteltua rohkeutta sanoa, että minä teen näin koska…..vaikka KAIKKI muut tekevät noin – Useamman nuoren aikuisen kasvattaneena voisin vielä lisätä, että on turha kuvitella, että yksi tai toinen kasvatuspäätös johtaa ’helppoon’ tai ’haastavaan’ murrosikäiseen. Samalla kasvatuksella saa sekä ihanan teinikaverin että kauhukakaran (sukupuoleen katsomatta).