19 ovat prosenttiarvoja. Nämä menevät usein yli sadan, sillä ne ovat usein niin varmoja, etteivät pikkuhaitat vaikuta niiden toimintaan mitenkään. Jos sinun täytyy heittää heitto, jonka onnistumismahdollisuus on yli sata, älä vaivaudu. Sensoriheitoissa ei ole kriittisiä onnistumisia tai epäonnistumisia. Ne eivät myöskään koskaan mene epäkuntoon sattumalta. Jos ne menevät rikki, se johtuu pitkäaikaisesta huollon puutteesta tai kaltoin kohtelusta. Sensorin ensimmäinen arvo on HAV. Tämä kuvaa sensorin kykyä havaita kohde. HAV voi muuttua tilanteen mukaan. Jos HAV on alle sata ja vihollisia on useita, kannattaa heittää vain silloin, kun sillä on jotain merkitystä, kuten lukituksen yrittämisessä (ks. lukitus). Jos on tärkeää tietää, montako vihollisia on, PJ:n kannattaa heittää yksi heitto ja verrata sitä HAV -arvoon ja heittää summittainen arvio, montako vihulaista sensori havaitsee. Toinen arvo on LUK. Jos kohde on havaittu (onnistunut HAV -heitto), ja hahmo tahtoo saada lukituksen kohteeseen, heitetään LUK -arvoa vastaan heitto. Tähän lasketaan mukaan kaikki muutokset (esim. häivelaitteistosta johtuva tms.) ja jos heitto onnistuu, lukitus on saatu. Epäonnistuessa lukitusta ei saada ja seuraavalla vuorolla voi yrittää uudelleen. Jos lukitusta tahtoo pitää yllä useamman vuoron, täytyy joka vuoro heittää uudelleen. Sensorin ja kohteen välissä olevat esteet voivat häiritä sen toimintaa. LK eli läpäisykyky on prosenttiarvo, joka lisätään HAV - ja LUK -heittoihin. Jokaista metriä kohden, joka on sensorin ja kohteen välissä, lisätään heittoon LK:n verran prosentteja. Eli mitä pienempi LK, sitä parempi. Alle metrin paksuinen este ei häiritse sensoria, ellei se tietysti ole sitä varten suunniteltu. Monet sensorit on varustettu järjestelmällä, joka havaitsee kohti tulevia sensorisäteitä. Tätä kykyä kuvastaa VR (vastareaktio) -arvo. Sensorin, jolla on tämä arvo, voi säätää joko havaitsemaan vihollisen havaintoyritys, lukitusyritys tai molemmat. Jos joku yrittää havaintoa tai lukitusta, heitetään VR -heitto. Jos heitossa onnistuu, sensori havaitsee yrityksen ja ilmoittaa tästä. Heittoon lisätään vihollisen sensorin HUO (huomaamattomuus) -arvo. Tämä kuvastaa sensorin kykyä olla huomaamaton. Tämä ominaisuus voi olla hyvinkin tärkeää joissain tilanteissa. Sensoreille on annettu kantama. Sensori ei voi havaita kohteita, jotka ovat kantaman ulkopuolella. Viimeiseksi on sensorin tyyppi. Se on lähes aina joko aktiivinen, passiivinen tai pyyhkäisy. Aktiivinen sensori pyyhkii säteellään koko ajan ja ne ovatkin usein helposti huomattavissa. Pyyhkäisysensori tekee nimensä mukaisesti lyhyitä pyyhkäisyjä, joita on hyvin vaikea havaita. Passiivisensorilla ei ole varsinaista sädettä, jolla se etsisi kohteita, vaan se tarkkailee siihen tulevia ärsykkeitä. Jos siihen tulee määrätynlainen ärsyke, sensori yrittää paikallistaa kohteen (onnistuu tosin hyvin harvoin). Passiivisensoria käytetään lähes poikkeuksetta yhdessä aktiivi- tai pyyhkäisysensorin kanssa. Sääntöjen osalta kaikki toimivat samalla tavalla, mutta passiivisensoria on aina mahdoton havaita. Jotkut sensorit toimivat eri tavalla, kuin kolme perusmallia. Näille on kerrottu säännöissä tapahtuvat poikkeukset erikseen. Muuten niiden oletetaan toimivan normaalien sääntöjen mukaan. jalkamies on liian epäselvä kohde havaittavaksi selkeästi. Sensori kuitenkin huomioi sotilaan, mutta ei pysty määrittämään, onko se ystävä vai vihollinen. Sensori ei huomioi keskikokoista koiraa pienempiä kohteita. Mikäli kyseessä on normaali ohjus, eikä se käytä erityssääntöjä, sensori pystyy havaitsemaan lähestyvän ohjuksen aina. Jos ohjus ei ole normaali, sen erityissäännöt on kerrottu ohjuksen muiden tietojen kohdalla. Kaikki sensorit ovat älykkäitä ja ne pystyvät havaitsemaan, onko kyseessä luonnon muodostuma vai rakennus. Vain erikoisjärjestelmillä varusteltu rakennus voi jäädä sensorilta huomaamatta. Sensori osaa myös erottaa, onko kappale oikea vai yritetäänkö sitä huijata esim. pahvisilla tankeilla. Pienet kohteet, ohjukset ja muut: Sensori ei havaitse jalkaväkeä, sillä yksittäinen


TX:n Rauman telakan tuotantojohtaja Markku Uusitalo myöntää, että vuosi ei ole ollut hänen pitkän uransa helpompia. Tilausten puute ja korealaisen omistajakonsernin talousvaikeudet ovat näkyneet konkreettisesti telakalla. – Henkilökuntaa on sanoutunut irti suomalaisen telakkateollisuuden ympärillä olevan epävarmuuden takia, Uusitalo sanoo. Tunnelin päässä näkyy kuitenkin valoa. STX Finland ja Scandlines allekirjoittivat heinäkuun alussa aiesopimuksen kahden uuden lautan rakentamisesta. Mikäli lopullinen sopimus syntyy ja hankeen rahoitus sekä vakuudet järjestyvät, Rauman ja Turun telakoille on luvassa töitä vuoden 2015 puolelle saakka. – Eurooppalaisen laivanrakennusteollisuuden on oltava kaiken aikaa hereillä tilausten saamiseksi. Hinnalla emme voi Kaukoidän kanssa kilpailla. Meidän on etsittävä vahvuutemme muualta, kuten uusista teknisistä innovaatioista, Uusitalo sanoo.


Luulen että kun ihmiset ovat nuoria, he eivät käsitä alkoholin addiktoivaa vaikutusta. Sehän tiedetään miten reseptorit aivoissa toimivat, eli alkoholi syrjäyttää sen luonnollisen viestinkuljettaja-aineen ja siitä seuraa ettei ihminen voi olla enää ilman viinaa.


11 Maaliskuu 2012 Pohjanmaan Maanpuolustaja 1 / Lottaperinneliitto palkitsi vuoden 2011 tekona TALVISODAN LEIVÄN Lottaperinneliitto teki keväällä 2011 päätöksen jakaa Vuoden teko -palkinto jäsenyhdistyksen toteuttamasta toimintaideasta. Liittokokouksessa Vaasassa tunnustuspalkinto sitten jaettiin ensimmäisen kerran ja sen sai Turun seudun lottaperinneyhdistys ry ideastaan markkinoida talvisodan leipää. Turun seudun lottaperinneyhdistys valmisti Osaava Nainen - messujen lottakanttiiniin myytäväksi satoja pieniä leipäpaketteja, joissa oli hapanleipäreseptillä tehtyjä neliskulmaisia leipäsiä pienessä läpinäkyvässä pussissa. Artikkeli sai suuren suosion. Jo ensimmäisenä päivänä leivät loppuivat kesken. Yhdistyksen jäsen Anja Narjus leipoi voimiaan säästämättä sen jälkeen koko ajan lisää leipiä ja menestys jatkui. Myöhemmin yhdistys vei leipiä kukkasten tilalla vierailuille ja palkitsi kaikki tilaisuuksien esiintyjät näillä leipäpaketeilla. Mm. paikallisen lehden itsenäisyyspäivälounaalle keksittiin lähettää paketti talvisodan leipää jne. Idea tuli Lotta Svärd-lehdestä, jossa kerrottiin lottien leipäurakasta talvisodan aikana. Lottien tehtäväksi oli annettu armeijan leivän leivonta talvisodassa, runsaat Ryhmä ylistarolaisia lottia valtaisan leivuun äärellä kesähelteellä 1941 valmistavat näkkileivän eli faneerin juurta, josta seuraavana päivänä leivottiin mainoita leipää lähetettäväksi rajuissa taisteluissa oleville sotilaillemme. (Kuva kirjasta; Ylistarolaiset talvi- ja jatkosodissa ) kg leipää päivässä oli tarvittava määrä. Leivät leivottiin maaseudun kotien uuneissa, koska pelättiin kaupunkien leipomoiden vaurioituvan pommituksissa. Lottaperinneliitto palkitsi vuoden 2011 tekona Turun seudun lottaperinneyhdistyksen idean markkinoida talvisodan leipää. Pienoisleivät pakattiin läpinäkyvään pakkaukseen tuoteselosteen ja reseptin kera. (Kuva; RL) Faneeria pakataan ja punnitaan Ylistaron Tehtaanmäellä olleessa leipomossa. Pakkaajina kuvasa vasemmalla Lempi Pakkala ja oikealla Saima Karjalainen (os. Malkamäki). Kuva kirjasta; Ylistarolaiset talvi- ja jatkosodissa Kaikki kunnia Lotta Svärd-järjestön keskusjohtokunnan silloiselle sihteerille Irma Turuselle, jonka harteille sälytettiin koko tämän operaation organisointi maaliskuussa 1939: sopivien uunien ja leipojien hakeminen kautta Suomen, neliskulmaisten leipämuottien ja pakkauslaatikoiden suunnittelu ja jako, kuljetukset juniin ja jakelu edelleen sotilaille. Uunit lämmitettiin yleen- sä öisin, etteivät savut olisi näkyneet lentokoneisiin. Piikkiöläisen emännän leipäresepti alkoi: otetaan n. 100 ltr vettä ja hehtolitra ruisjauhoja. Jauhot saatiin puolustusvoimilta. Taikina hapatettiin, se jaettiin pienempiin osiin, kaulittiin ja leikattiin muotilla neliskulmaisiksi leiviksi, paistettiin ja kuivattiin vartaissa. Pakkausta varten oli kaikille jaettu sopivat neliskulmaiset laatikot, joihin mahtui n kg kuivaa leipää. Laatikot oli mitoitettu niin, ettei junavaunuun jäänyt tyhjää tilaa. Kuiva leipä oli kevyt kantaa repussa ja ruislimppu olisi talven pakkasella jäätynyt. Kuivaa leipää voi nakerrella silloinkin, kun muuta ruokaa ei saatu perille. Lottien työ oli vapaaehtoista talkootyötä. Veteraani kertoi, että korsun nurkassa oli aina lottien leipälaatikko lukuun ottamatta paria kuukautta jatkosodan aikana 1942, jolloin elintarvikepula oli pahimmillaan. Varsinainen urakka tämä armeijan leipä oli talvisodan aikana, mutta sitä jatkui tämänkin jälkeen vielä pitkään, myöhemmin yhdessä leipomoiden kanssa. Seija Aantaalta, idean äidiltä saatujen tietojen pohjalta kirjoittanut Soilikki Suoranta.


29 29 (36) valitsemiensa asiakasryhmien tarpeita kannattavuutensa ja voimavarojensa asettamissa puitteissa Markkinoinnin päämäärät ja tavoitteet Yritys tarvitsee tavoitteita, koska ne antavat suunnan yrityksen toiminnalle. Ne ovat tärkeitä arviointiperusteita päätöksiä tehtäessä ja toiminnan tuloksia arvosteltaessa. Ne myös antavat mielekkyyttä työnteolle. /3, s. 353/ Markkinoinnin päämäärät ovat tuotteiden, alueiden ja asiakkaiden tunnistaminen, joita ei ole markkinoiden osalta tavoitettu uusien keinojen etsiminen, kehittäminen ja soveltaminen kilpailukykyisen hinnan ylläpitäminen ja mahdollistaminen palvelutason ylläpitäminen ja kehittäminen /3, s. 354/. Markkinoinnin tavoitteita voivat olla myynti- eli menekkitavoitteet, välitavoitteet ja puitetavoitteet. Myyntitavoite on keskeisin päämäärä, mutta on hyvä jos yrityksellä on myös muita edellä mainittuja tavoitteita. /3, s. 357/ Hyvän tavoitteen tulisi täyttää seuraavat piirteet: laatu, määrä, aika ja kustannukset. Laatu tarkoittaa, mille asialle tavoite asetetaan, esimerkiksi myynti. Määrä tarkoittaa, millaista mittayksikköä käytetään ja millainen lukema valitulla mittayksiköllä saavutetaan. Aika määrittää sen, missä ajassa tavoite saavutetaan, esimerkiksi vuosineljännes. Kustannukset tarkoittavat, millaisten rajoitusten ja edellytysten vallitessa tavoite on tarkoitus saavuttaa. Hyvä tavoite on esimerkiksi että bruttomyyntiä on lisättävä 5 % seuraavan neljänneksen aikana, jotta myyntikate nousee 1 prosenttiyksikön. /5, s / Markkinointiviestintä Markkinointiviestinnässä on monta osatekijää: myyntityö, mainonta, suhdetoiminta ja myynninedistäminen. Kaikki ne vaikuttavat asiakkaan mielikuvaan yrityksestä. Useimmiten on järkevää kohdistaa mainonta potentiaalisiin asiakasryhmiin


2 1.2 SELVITYKSEN RAJAUS Pohjanmaan jätelautakunnan selvitys ja ajankohtainen päätös kuljetusjärjestelmästä rajataan sako- ja umpikaivolietteen kuljetuksiin seuraavista kiinteistöistä/yksiköistä: vakituiset asuntokiinteistöt sosiaali- ja terveyshuolto koulutus (koulut) julkisyhteisöjen ja julkisoikeudellisten yhdistysten hallinto- ja palveluyksiköt Tulee huomioida, että tämä selvitys ei koske kiinteistöjä jotka ovat suoraan kytkettynä kunnalliseen viemäriverkostoon (ilman erillistä välikaivoa). 1.3 TAUSTOJA Jäsenkunnat ovat siirtäneet oikeuden päättää toiminta-alueen kuljetusjärjestelmistä Pohjanmaan jätelautakunnalle. Tämä on vahvistettu jäsenkuntien valtuuston hyväksymässä johtosäännössä. Pohjanmaan jätelautakunta on laatinut toimialueelle lietteenkäsittelysuunnitelman ( 21, ). Suunnitelmaa on hyödynnetty toimialueen nykyistä lietteen keräystä ja käsittelyn kehittämisessä. 1.4 VASTUUNJAKO Pohjanmaan jätekunnalla on viranomaisvastuu jokaisen jäsenkunnan kunnallisesta jätteenkäsittelystä. Käyttämällä julkista valtaa Pohjanmaan jätelautakunta valvoo kotitalouksien ja kuntien etuja jätteenkäsittelykysymyksissä. Pohjanmaan jätelautakunnan tehtävät on vahvistettu, sen mukaan mitä on säädetty jätelaissa ja lautakunnan ohjeissa. Ohjeissa mainittujen päätehtävien lisäksi Pohjanmaan jätelautakunnan tehtäviin kuuluu valmistella ja seurata kuntien jätepoliittista toimintaohjelmaa. Kunnallisten jätteenkäsittelyviranomaisten kotitalouksien edunvalvontaan kuuluu toimintaalueen palveluasteen määrittäminen, kohtuuttomien kunnallisten jätemaksujen alentaminen, ehtojen määrääminen jätteenkuljetuksille sekä oikeus saada tietoja kuntien vastuulla olevista jätteenkuljetuksista. 3 3 Jätelaki 5. luku. 2


Vielä sanoisin tuohon Anonyymin kommenttiin hyveellisyydestä ja pahansuopaisuudesta, että kun katsoo pientä vastasyntynyttä lasta, on vaikea kuvitella, että siinä suloisessa otuksessa piilee perkele ja enkeli odottamassa, kumpaan suuntaan kehitys alkaa kulkea, kehityykö siitä linnakundi, kenties murhaaja, vai hyväntahtoinen, toisia huomioon ottava kunnon kansalainen. Yleensä taitaa olla, että siitä on tulossa ihan tavallinen ihminen, jossa on tarpeen tullen sopiva annos sekä hyvää että pahaa. Olosuhteet, ympäristö ja erikoisesti geenit, jotka hän on perinyt vanhemmiltaan tai aikaisemmilta sukupolvilta näyttelevät yllättävän suurta osaa. Ihminen on oman itsensä ja luonteensa vanki.


39 Tuloliitännät Yleiskäyttöisiä analogisia/digitaalisia tuloliitäntöjä on oltava kuusi kappaletta. Näihin tuloihin on mahdollista kytkeä mitattava jännite, virtaviesti tai resistanssi. Mittaustyypin valinta tehdään kortille tulevilla siltauksilla. Siltausvaihtoehtojen määrä pyritään pitämään mahdollisimman yksinkertaisena. Jännitemittauksella mitataan 0 10 V jänniteviestiä sekä 24 V digitaalista binääritietoa. Resistanssimittauksella mitataan 10 k NTC-, PT1000-, NI1000-lämpötila-anturia tai 10 k potentiometrin asentoa. Virtamittauksella mitataan 0 20 ma standardin virtaviestiä. Virtaviestin kuormitusvastus pitää olla suojattu liian korkealta virralta. Tämä tapahtuu silloin, jos tulo on sillattu virtamittaukselle ja tuloon kytketään vahingossa 24 V digitaalisignaali tai 10 V jänniteviesti. Tuloliitännöissä on hyvä olla merkkiledit osoittamassa digitaalisen signaalin tilaa. Tuloliitin ryhmässä on 12-liitäntänastaa, koska jokaisella tulolla on myös oma maaliitäntä. Jokainen näistä kaksinapaisista liittimistä on voitava irrottaa kortilta ilman työkaluja. Jokaisen tuloliitännän liittimen on oltava mahdollista kytkeä korttiin kiinni ja irti jännitteellisenä (hot swap) Lähtöliitännät Yleiskäyttöisiä lähtöliitäntöjä on neljä kappaletta. Näistä lähdöistä saadaan standardi jännite- tai virtaviesti erilaisten toimilaitteiden tai releiden ohjaamiseen. Lähtöihin voidaan valita myös 24 V digitaalinen signaali. PNP-tyyppisen lähdön pitää pystyä syöttämään sen perään kytkettävälle laitteelle vähintään 20 ma virta. Lähdön tyyppi: jännite-, virta- tai digitaalilähtö valitaan kortille tulevilla siltauksilla. Lähtöliitin on neljäosainen irrotettava liitin Kaksisuuntainen liitäntä Kaksisuuntainen 6-bittinen liitäntä toimii 24 V digitaalisena tulona tai lähtönä. Liitännän suunta valitaan siltauksella. Kaksisuuntaisen liitännän liittimenä on 8-napainen RJ45- liitin. Tässä liitännässä on kuuden liitännän lisäksi +24 V jännite ja maa. Tämän liitännän pitää olla yhteensopiva tilaajan aikaisemmin käyttämien liitäntäkorttien kanssa CAN-väylä Kortin päätiedonsiirtoväylänä on CAN-väylä. Se tulee olla galvaanisesti erotettu kortin muusta elektroniikasta. CAN-väylälle tuodaan erillinen 24 VDC-käyttöjännite CANväylän 5-napaisen liittimen kautta. Liittimen viides liitäntä on CAN-väyläjohtimen suojamaa (PE). Vaikka tätä ei kytketä kortille mihinkään, sille kuitenkin varataan tyhjä paikka liittimestä, ettei johtimen pää jää roikkumaan ilmaan.


15 Osaamisen rakentuminen ja sen kehittäminen Organisaation osaaminen rakentuu yksilöiden välisessä vuorovaikutuksessa, jossa yksilötason osaamisia yhdistetään, kehitetään ja muokataan yhteisen näkemyksen mukaisiksi eli tavaksi toimia. Tällainen verkostoihin perustuva tiedon rakentuminen edellyttää organisaatiolta toimintaa tukevien rakenteiden olemassa oloa (Otala 2008, 53). Organisaation osaamiset voidaan jakaa esimerkiksi ydinosaamisiin ja yhteisiin osaamisiin. Se, kuinka moneen eri kategoriaan osaaminen jaetaan, on aina organisaatiokohtainen näkemys. Ydinosaamiset ovat kriittisimpiä kilpailijoista erottumisen kannalta. Yhteiset osaamiset tukevat organisaation päivittäistä toimintaa. Aktiivinen ote osaamisen kehittämiseen on olennaista osaamisen johtamisen onnistumisen kannalta. Osaamisen kehittämispanostuksia ja kehittymistä on seurattava säännöllisesti. Seurannan kannalta on oleellista, että tiedetään mitä seurataan. Vastuu osaamisen kehittämisestä on yksilöllä, esimiehellä ja edelleen organisaation ylimmällä johdolla, jonka vastuulla viime kädessä on viedä organisaatiota strategian määrittelemään suuntaan. On huolehdittava, että panostukset kohdentuvat niille osa-alueille, joista on tunnistettu olevan menestymisen kannalta hyötyä. Yksilön pätevyys muodostuu, tietojen ja taitojen lisäksi, asenteista, verkostoista, kokemuksesta, motivaatiosta ja henkilökohtaisista ominaisuuksista. Tiedot ja taidot käsittävät yksilön ammattitaidon ja sosiaaliset taidot (Kauhanen 2009, 147). Ammattitaitojen kenttään kuuluvat niin oman työn substanssiosaaminen kuin työvälineosaaminen, kuten erilaisten tietojärjestelmien käyttötaidot, joiden merkitys on vuosien saatossa kasvanut tuntuvasti. Sosiaaliset taidot ovat tärkeitä työyhteisöön sopeutumisen takia, ja ne ovat perusta hedelmällisten verkostojen rakentamiselle. Taitavinkaan yksilö ei tule menestymään työyhteisössä, mikäli sosiaalisissa taidoissa on huomattavia puutteita. Sosiaalinen taito on yksilön osaamisen kehittämisen kannalta ongelmallinen siinä mielessä, että siihen vaikuttaa suuresti yksilön perusominaisuudet kuten persoonallisuus. Ammatin vaatimat tiedot ovat helpommin hankittavissa opiskelemalla. Toimintamallit, menetelmät, faktat ja teoriat kuuluvat yksilön tietoihin (Kauhanen 2009, 147).


4 Johtava meijerialan yritys Suomessa Valio on liikevaihdoltaan Suomen suurin elintarvikealan yritys ja maidonjalostaja. Valio vastaanottaa 85 prosenttia meijereihin toimitetusta maidosta. Liikevaihdosta kolmannes kertyy ulkomaantoiminnoista. Valio on Suomessa markkinajohtaja kaikissa keskeisissä meijerituotteissa ja maailmanluokan edelläkävijä terveysvaikutteisten tuotteiden kehittäjänä. Päätuotteita ovat maidot, kermat, jogurtit, juustot, rahkat, vanukkaat, maito- ja herajauheet sekä voi ja levitteet. T e h tävä m m e Luomalla kuluttajille laatua, mielihyvää ja lisäarvoa sekä sitoutuneille kumppaneille menestystä edistämme valiolaisten maidontuottajien elinkeinoa. A r v o m m e Vastuu hyvinvoinnista Korkeatasoiset ja hyvinvointia edistävät tuotteet Asiakastarpeista lähtevät yhteistyömallit Osaava, motivoitunut ja tuloshakuinen henkilöstö Eettisesti ja taloudellisesti kestävä toimintaketju maidontuottajalta kuluttajalle Va l i o - k o n s e r n i n v i s i o Valio on alansa johtava brändi kotimarkkinallaan (Suomessa, Ruotsissa, Baltiassa ja Länsi-Venäjällä). Muualla toimitaan tarkasti valituilla markkinoilla ja tuotteistolla. 4


Urbaani elämäntapa –tutkimushanke alkoi Helsingin kaupungin tietokeskuksessa vuonna 2013. Tutkimushankkeessa urbaani ymmärretään korostetun yksinkertaisesti maalaisuudesta tai maaseudusta eroavana dikotomiana (ks. Castells 2002[1972]: 35). Kaupunkilainen ympäristö on siis urbaania ympäristöä ja kaupunkilainen elämäntyyli (tai elämäntyylien kirjo) on urbaania elämäntyyliä. Urbaania ei ymmärretä symbolisena käsitteenä, eikä urbaaniin liittyviä käsitteellisiä elementtejä lähtökohtaisesti korosteta (ks. keskustelua käsitteestä mm. Ilmonen 2010, myös Castells 2002[1972]). Urbaani on siis tässäkin artikkelissa pitkälti spatiaalinen eli maantieteellinen käsite, mikä on tämän empiirisen ja tiettyä aluetta – Helsinkiä – käsittelevän artikkelin tapauksessa hyvin luonteva lähtökohta.


tekijänoikeusja muut immateriaalioikeudet. Kun 1980-luvulla juristipiireissä alkoi levitä käsitys, jonka mukaan tekniikan nopea kehitys oli murentamassa tekijänoikeuksia ja johtaisi luovan työn tuhoon, Kemppinen kuului niihin verraten harvoihin ääniin, jotka muistuttivat, ettei asia ole ihan näin yksinkertainen. Tänään tiedämme, että hän oli oikeassa. Piratismi oli hankala ilmiö, mutta se pani myös liikkeelle uusia, tuottoisia kulttuuriteollisuuden haaroja - esimerkkinä vaikkapa YouTube ja Spotify. Jos olisimme pystyneet kaksikymmentä vuotta sitten näkemään tämän kehityksen selvemmin, olisimme ehkä pystyneet muovaamaan lainsäädäntöä paremmin sellaiseen suuntaan, että se suojaisi myös pieniä tekijöitä suuria toimijoita vastaan.


20 Portfolioyhtiöt Uponor kansainvälinen talotekniikan, LVI-ratkaisujen ja yhdyskuntatekniikan toimittaja Uponor on yksi johtavista rakennusten sisäilmastoja käyttövesijärjestelmien sekä yhdyskuntateknisten putkijärjestelmien toimittajista. Yhtiön tuotteita myydään noin sadassa maassa. Uponorin liiketoiminta on jaettu kolmeen segmenttiin: Talotekniikka Eurooppa, Talotekniikka Pohjois-Amerikka ja Uponor Infra. Oras Investin omistus 23 % Vuodesta 1999 Katsaus vuoteen 2013 Katsauskauden tapahtumista merkittävin oli Uponorin ja KWH-yhtymän yhteisyrityksen, Uponor Infra Oy:n perustaminen Yhteisyritykseen yhdistettiin molempien yhtiöiden yhdyskuntatekniset liiketoiminnat. Uponorin omistus tytäryhtiöstä on 55,3 % ja KWH-yhtymän 44,7 %. Vuoden merkittävimpiin investointeihin kuului Yhdysvaltain Minnesotassa sijaitsevan Apple Valleyn tehtaan tuotantokapasiteetin kasvattaminen noin 15 prosentilla. Myös uuden, saumattoman alumiinisen komposiittiputken valmistukseen sekä muihin uusiin teknologioihin tehtiin merkittäviä investointeja Talotekniikka Eurooppa -segmentissä. Euroopan rakennusmarkkinoiden kehitys jatkui epävarmana vuonna 2013, vaikuttaen sekä talotekniikan että yhdyskuntatekniikan kysyntään. Pohjois-Amerikan liiketoimintaympäristö kehittyi vahvasti, mikä piristi alueen uudisrakennusmarkkinoita. 18


10 10 teydessä lanta viedään pellolle, kuivikelantaa voidaan luvan hakijan mukaan varastoida pellolla, kunnes sää on sopiva lannan levitykseen. Tavallisesti kuivalannan levitys suoritetaan muutaman päivän (maksimissaan viikon) sisällä lannan pellolle tuonnista. Lanta levitetään kuivalannanlevittimellä (keskipakoislevitin) keväällä ennen kevytmuokkausta ja syksyllä ennen kyntöä. Lietelanta levitetään pellolle pintalevitysmenetelmällä etupäässä keväällä, mutta lantaa levitetään myös syksyllä. Myös hevosen lanta levitetään peltoon. Luvan hakijan mukaan lannan levitykseen käytettävillä pelloilla ei ole suoja-alueita, joille lantaa ei voisi levittää. Päästöt ilmaan Hajuhaittoja aiheuttavat eläinsuojien ilmanvaihto sekä lannan käsittely. Sikalan toisen päädyn ilmanvaihto toimii koneellisella alipaineilmastoinnilla, jossa poistohormit sijaitsevat katon päällä ja korvausilma otetaan räystäiden alta. Toisessa päädyssä on tasapaineilmastointi, jossa sekä poisto- että korvausilmahormit sijaitsevat katon päällä. Broilerkasvattamossa on alipaineilmastointi, jossa poisto- ja korvaushormit sijaitsevat katon päällä. Lisäksi rakennuksen päädyissä sijaitsevat jättipuhaltimet. Suunnitteilla olevaan broilerkasvattamoon tulee vastaavanlainen ilmastointi. Broilerkasvattamojen ilmastointi säädetään siten, että täyskuivikepohja pysyy kuivana. Vahti-raportoinnin mukaan vuonna 2009 toiminnasta aiheutui laskennallisesti ammoniakkipäästöjä 10,22 tonnia. Luvan hakijan mukaan kuolleiden eläinten polttolaitoksen päästöt aiheutuvat lähinnä öljypolttimen päästöistä. Polttolaitoksen piippu tulee olemaan noin 4 metriä korkea. Polttolaitoksesta aiheutuvat hajupäästöt muistuttavat luvan hakijan mukaan lähinnä grillistä aiheutuvia hajuja. Päästöjen ehkäisy Hakijan vähentää sikalan toiminnasta aiheutuvia hajuhaittoja muun muassa varastoimalla lietelantaa katetussa lietesäiliössä. Melu, liikenne ja muu kuormitus alueella Sekä sikalalle että broilerkasvattamoille johtava Tuppurlantie on sorapintainen yksityistie. Myös Ukkilantie, joka johtaa Tuppurlantielle on sorapintainen. Raskasliikenne kulkee Turppurlantieltä Ukkiläntietä pitkin pääasiassa etelään ja sitä kautta yleisille teille. Melua syntyy muun muassa toiminnan kannalta tarpeellisesta liikenteestä.


Jos tieto menee digitaaliseksi ette enää näe sitä tietoa, jossa on jotain perää. Jos nyt on manipuloitu ja viilattu kirjallisuuden osalta silmään aika rutkasti ja poistettu oikea tieto ja tilalle annettu sellaisia tietokokonaisuuksia mistä puuttuu oleelliset: niin mitä uskotte, että tulee olemaan kun mitään ei enää pääse lähteistä tarkastelemaan; jokainen poliittinen aika sekoittaa ihmisten päät oman maun mukaan.


174 154 Toimenpiteet tilankäytön tehostamiseksi Perusopetuksen kouluverkkoselvitys hyväksyttiin kaupunginhallituksessa Kouluverkon kehittäminen on lähtenyt etenemään selvityksen mukaisesti siten, että Sammon koulun Pellervon toimipiste lakkautetaan Tilankäyttöä tehostetaan sijoittamalla esiopetusta enenevässä määrin koulujen tiloihin. Nykyisten lisäksi syyslukukauden 2008 alusta muun muassa Leinolan esiopetusryhmä sijoittuu koululle. Kouluille sijoitetaan mahdollisuuksien mukaan myös koululaisten aamu- ja iltapäivätoiminnan ryhmiä sekä laajenevan HIP toiminnan ryhmiä. Koulutilojen vuokrauskäytäntöä selkiytetään. Palvelutilaus Tuote Yksikkö Oppilasmäärä vusu2008 Koulupäivä/vuosi vusu2008 Keskimääräinen päivähinta/oppilas vusu2008 Yhteensä vusu2008 Perusopetus oppilas , , Maahanmuuttajien oppilas , valmistava opetus Keskitetty erityisopetus oppilas , Sairaalaopetus koulupäivä , Koululaisten aamu- ja oppilas , iltapäivätoiminta Erityiskoulujen oppilaiden oppilas , aamu- ja iltapäivätoiminta Pakolaisten kotouttava toiminta/perusopetus Yhteensä


38 Päijät-Hämeen työvoima- ja koulutustarve Koneiden ja kulkuneuvojen valmistus - kilpailutekijänä erikoistuminen - ympäristöteknologian kysyntä tukee mekatroniikan kysyntää - suunnittelu lähellä asiakkaita ja tuotantoa - etenkin konetekniikan ja sähköalan asiantuntijat tarve kasvaa automaation johdosta - insinöörien koulutuksessa käytännönläheisyys varmistettava 7 Elektroniikka- ja sähköteknisten tuotteiden valmistus - työvaltainen valmistus supistuu voimakkaasti - korkeampaa osaamista vaativa valmistus säilyy: sähkötekniikan asiantuntijoiden tarve kasvaa - syntyy pieniä erikoistuneita firmoja, joissa asiantuntijoita enemmän kuin suorittavan tason työntekijöitä 8 Muu teollisuus - huonekaluteollisuus merkittävin, kasvu asennuksessa - globaalia liiketoimintaa, jossa tehdään yhteistyötä mm. eurooppalaisten tehtaiden kanssa esim. suunnittelupuolella (IKEA tyyppisesti) - kaluste/asuminen suunnittelu siirtyy tutkimuspuolelle (asumisen laboratorio, kalustelaboratorio, sähköinen talotekniikka) - materiaalitutkimus myös suunnittelijoiden työkenttää - myös teva voi säilyä merkittävänä 9 Sähkö-, kaasu- ja vesihuolto - energiariskeihin varautuminen voi lisätä työvoiman tarvetta - bioenergian lisääntyvä käyttö voi tuoda pieniä muutoksia, esimerkiksi kuljetustyö voi lisääntyä 10 Rakentaminen - korjausrakentaminen lisääntyy - uudistuotantoa on, mutta saneeraustarve lisääntyy - sähköinen talotekniikka tuo lisää elementtejä rakentamiseen - kasvua valmistaloissa - kasvua ammateissa: työkoneiden käyttäjät, LVI-asentajat, elektroniikka-asiantuntijat, kauppiaat, toimistotyöntekijät - vähenevät ammatit: taloushallinnon työntekijät 11 Tukkukauppa - verkkokauppa kasvaa ja sen myötä tukkukauppa, mutta ei välttämättä Päijät-Hämeessä - mahdollisuuksia päijäthämäläisen tuotannon verkkokaupassa - logistiikassa vastaavia piirteitä, tehostuu, - ammattirakenteessa ei mainittavia muutoksi 12 Vähittäiskauppa - muutoksia runsaasti, mutta eivät juurikaan vaikuta ammattirakenteeseen - syntyy viihdekeskuksia, yhtäältä lähikaupat säilyvät - kasvu kohdistuu myyjiin, myös asiantuntijoihin - kassatyö vähenee, automaattikassat tulevat - 24h-palvelut lisääntyvät - turvatyö lisääntyy (pitkälle ulkoistettuna) - keskitason logistiikkatyö lisääntyy - vastuuta keskijohdolle enemmän, ylin porras kevyt 13 Matkailu- ja ravitsemustoiminta - monien mahdollisuuksien toimiala, mm. kongressimatkailu potentiaalina - toimialan kasvua tukevat useat muut toimialat (hyvinvointi, terveys, sosiaaliala, kulttuuri, kauppa) - toimialan kasvu kohdistuu myös ravitsemusalan työntekijöihin, pidemmällä aikavälillä myös ao. asiantuntijoihin - toimialalla suunnitteilla investointeja - uusia kahviloita, ravintoloita perustetaan - matkapalvelutyöntekijöiden tarve vähenee pitkällä aikavälillä, matkatoimistovirkailijan rooli muuttuu 38


5 Ensiavun kiirepäivinä paine helpottuu, kun soitteluun ja käytävillä juoksemiseen ei tarvitse käyttää aikaa. Hoitoryhmien etsintä on jäänyt pois; vastaanottava sairaanhoitaja tavoittaa ko. henkilökunnan tangentin painalluksella. Oikea puheryhmien käyttö lisää työtyytyväisyyttä ja helpottaa työpainetta. Enää ei mukana tarvitse kuljettaa jatkuvasti pirisevää GSM:ää. Valtatiellä rytisee. Kolaripaikalta lähtee hälytys hätäkeskukseen, joka ottaa yhteyden poliisiin, pelastuslaitokseen ja sairaankuljetukseen VIRVEn kautta. Keskussairaalan ensiapu saa ennakkotekstiviestin tapahtuneesta samaa tietä. Ensiavussa vastaanottava sairaanhoitaja saa hetkisen aikaa miettiä tilanteen vakavuutta. Hän selvittää oman henkilökunnan osuuden, käy läpi lääkäritilanteen, hahmottaa kokonaisuuden. Tällä kertaa tilanne on vakava: loukkaantuneita on useita. Kaikki oleellinen tieto tulee nopeasti VIRVEn kautta: paljonko hoidettavia tulee, millaisia vammoja potilailla on ja milloin sairaankuljetukset saapuvat ensiavun oville. Ambulanssien etenemistä seurataan samanaikaisesti Merlot-paikannusjärjestelmän avulla. Sairaanhoitaja lähettää VIRVEn kautta viestin traumaryhmälle sen oman puheryhmän kautta. Yhtäaikaisesti 19 ihmistä saa tiedon tapahtuneesta. Leikkaussali varataan saman tien, kaikki ovat valmiudessa. Kirurgi puhuu VIRVEn välityksellä ambulanssiin ja antaa ohjeita. Näin tänään. Kolme vuotta sitten vastaavassa tilanteessa etsittiin kännyköistä työntekijöiden numeroita ja juostiin pitkiä käytäviä etsimässä ihmisiä. Nytkin on kiire, mutta juokseminen on jäänyt. VIRVEn avulla moni potilas on saanut avun Pohjois-Karjalassa nopeammin, ja henkiäkin on pelastettu. Kolmisen vuotta sitten keskussairaalan lankapuhelinverkkoa ryhdyttiin purkamaan. Sairaalassa siirryttiin digitaaliseen gsm-järjestelmään. Uusi verkko ei toiminut niin kuin piti. Pahimmillaan ongelmia oli päivittäin, ja katkot olivat jopa kolmen tunnin mittaisia. Ensiavun pitkäaikainen sairaanhoitaja Jari Hirvonen alkoi miettiä, miksi VIRVE-päätelaitteet pölyyntyivät käyttämättöminä. Miksi niitä ei voisi ottaa arkikäyttöön? Ajattelutapa oli ollut kummallinen: VIRVE otetaan käyttöön poikkeavissa tilanteissa. Kuka niitä yhtäkkiä osaisi käyttää? Valitettavasti sama epälooginen ajattelumalli on vieläkin olemassa lähes koko Suomessa. Hirvonen teki karkean suunnitelman VIRVEn käyttöönotosta ensiavun päivittäisessä viestinnässä. 30 laitteesta vain yksi oli käytössä: vastaanottavalla sairaanhoitajalla. Alun näitäkö kapuloita pitäisi kantaa -asenne lieveni, ja VIRVE alkoi kulkea yhä useamman ensiavussa työskentelevän taskussa. Pian myös laboratoriossa vastattiin VIRVEn kutsuihin, sitten röntgenissä, leikkaussalissa, teho-osastolla Nykyään kapuloita on käytössä 12 yksikössä. Laitteita on 53 ja käyttäjiä sijaiset mukaan lukien lähes 700. Esimerkiksi yövuorossa olevat eivät aloita töitään ilman mukana olevaa päätelaitetta. Siitä on tullut niin iso turva, Hirvonen kertoo. Lähtötilannetta VIRVEn käyttöönotossa voisi kuvata erikoiseksi. Aloitteen ja käytännön toimet teki rivimies, ne eivät tulleet ylhäältä, hallinnosta. VIRVEn käyttö on paisunut tällaiseksi työntekijöiden omista tarpeista. Missään muussa suomalaisessa sairaalassa tätä ei ole viety näin pitkälle, Hirvonen huomauttaa. Ensihoidon rakennepohja Pohjois- Karjalan sairaanhoito- ja sosiaalipalvelujen kuntayhtymässä on laaja. Asukkaita on noin Pahimmillaan matkaa kertyy Lieksan reunamilta 150 kilometriä keskussairaalaan, Jari Hirvonen kuvaa alueen laajuutta. Ensiapu ottaa vastaan vuosittain lähes potilasta. Yli neljäsosa on huonokuntoisia, kun he tulevat ovista sisään. Heistä kuusi prosenttia on hoidettava heti ja loputkin minuutin sisällä. Hirvonen toteaa VIRVEn tuoneen tilanteisiin huomattavasti lisäturvallisuutta. Tilanteet vaihtuvat nopeasti ja potilas voi mennä elottomaksi. Ensiavussa työkaveri on yhtä lähellä kuin VIRVEn tangentti. Se on ollut jopa pelastava tekijä kun potilaan kunto on nopeasti huonontunut. Aiemmin työkaverin etsiminen gsm:llä oli monen napin painalluksen takana. Puhelu meni luultavimmin lankapuhelimeen, eikä siihen aina vastattu, jos työkaveri oli esimerkiksi ottamassa toista potilasta vastaan. Kun VIRVE soi, avunpyyntöön reagoidaan heti. VIRVEn soitot eivät huku muuhun soittotulvaan, Hirvonen painottaa. Ensiavussa joskus on kyse hetkistä. Jos elvytys viivästyy pari minuuttia, noin 80 prosenttia potilaista menetetään. Kun apu on lähellä, työntekijöiden työpaine helpottuu etenkin kiirepäivinä. Kyse on siis myös työhyvinvoinnista. Kunta- ja kuntayhtymien päättäjät pitävät erityisen tärkeänä tilikirjojen lukuja. Olemme laskeneet, että VIRVEn käyttöotto on säästänyt jopa 500 tuntia työaikaa vuodessa. Jos laskee, mitä se tarkoittaa kolmivuorotyötä tekevän sairaanhoitajan palkassa, kyse on jo isosta summasta, Hirvonen huomauttaa. Jari Hirvonen toimii sekä VIRVEvastaavana että -kouluttajana. Hänelle myös tulevat kaikki soitot ja sähköpostit, kun apu ja neuvot ovat tarpeen. Koulutus on kolmiportainen. Ensiksi käydään läpi perustieto laitteiden» Matka osastolle alkaa. Potilaan tilan muuttuessa apua tulee nopeasti. Öisilläkään käytävillä ei tarvitse olla yksin.


5 Uusi Elämä Nro 1/2013 Rakkauden ja toivon sanomaa 5 Evankeliointi Lapset ja imeväiset nääntyvät kaupungin kaduilla Kansa huokaa etsiessänsä leipää: he antavat, mitä heillä kallista on, ruuasta, saadakseen nälkänsä tyydytetyksi Valitusvirret 1:11. Lapset ja imeväiset nääntyvät kaupungin kaduilla. He sanovat äidillensä: Missä on leipää ja viiniä? Valitusvirret 2:11. Suomalainen ryhmä laulamassa Viljandin torilla. Kaduilla on hyvä jakaa Jumalan sanaa ja keskustella paikallisten ihmisten kanssa. Unto Helin ensimmäinen vasemmalta. Nämä Raamatun kohdat tulivat sydämelleni, kun loppuvuodesta kiertelin kaduilla. Korkea elintaso, ja elämä, vaikka se olisi miten ylellistä, ei sittenkään anna ihmiselle rauhaa eikä iloa. Kristittyinä tiedämme, että todellisen rauhan ja ilon antaa vain Jeesus Kristus, kun Hän saa henkilökohtaisesti pelastaa ihmisen ja antaa hänen syntinsä anteeksi! Raamattu puhuu tässä ihmisistä, jotka etsivät leipää. Sodan aikana ei kaikilla ihmisillä ollut edes jokapäiväistä leipää. Mutta Raamattu sanoo, että ihminen ei elä ainoastaan leivästä, vaan jokaisesta sanasta, joka Jumalan suusta lähtee. Leipä ja sirkushuvi ei tyydytä ihmistä sisäisesti, vaan ihminen odottaa suurempaa, täydellisempää, sitä joka sisäisesti tyydyttää ihmisen ja täyttää hänen kaipauksensa! Uskovina tiedämme, että juuri Jeesuksen Kristuksen henkilökohtainen tunteminen ja uskon suhde Herraan antaa sen, mitä ihmisen Jumal-kaipuu odottaa. Ummistatko silmäsi ihmisten hädältä? Myöskin lapset ja imeväiset nääntyvät kaupungin kaduilla. Heilläkin on nälkä, hekin kaipaavat henkilökohtaiseen janoonsa tyydytystä, elämän leipää ja elämän vettä, sitä, mitä vain Jeesus Kristus yksin voi antaa ihmiselle! Uskovina me usein ummistamme silmämme ja suljemme korvamme maailman hädältä. En tarkoita nyt ajallista nälkää, vaikka sitäkin maailmassa on, vaan elämän leivän nälkää, Jumala-kaipuun tyydyttämistä! Monet aikamme nuoret ja lapset saavat nälkäänsä vain sian ruokaa, kuten tuhlaajapoika kerran! Tätähän on juuri maailmalliset riennot, elokuvat, teatteri, pornokirjallisuus ja kaikki se saaste, mitä aikamme ihminen ammentaa esim. televisiosta hengellisen nälkänsä tyydyttääkseen. Meillä uskovilla on kuitenkin Elämän Leipä ja Elämän Vesi, Jumalan elävä ja voimallinen Sana. Mutta olemmeko me usein niin itsekkäitä, että me emme halua antaa tämän ajan nälkäisille tätä Jumalan sanan ravintoa, joka ainoastaan voi syntisen ihmisen sydämen kaipauksen ja janon tyydyttää? Voima todistamiseen Pyhän Hengen kautta Monelle uskovalle on vaikea asia, esim. todistaminen tai painetun Sanan jakaminen. Joku sanoo, ettei ole voimaa. Toinen sanoo, että hänellä ei ole rohkeutta. Molemmat vastaukset ovat osoituksia siitä, että Jeesus ei ole saanut ihmissydämessä Hänelle kuuluvaa paikkaa eikä hallintavaltaa. Raamattu sanoo, että täydellinen rakkaus karkoittaa pelon. Pelko voi olla paula ihmiselle. Siksi on päästävä irti peloista. Jeesus vapauttaa niistä! Voiman todistamiseen ja Jumalan sanan jakamiseen saa yksin Herralta! Jumalan Pyhän Hengen kautta. Kun uskova ihminen puhdistautuu Jeesuksen veressä, Herra antaa hänen sydämeensä Pyhän Hengen. Tässä Jumalan Pyhän Hengen voimassa on hyvä lähteä liikkeelle viemään hyvää sanomaa Jeesuksesta kaduille ja kujille! Synti Pyhän Hengen esteenä Uudestisyntyneen uskovan kohdalla vain tunnustamaton, valoontuomaton synti voi olla Jumalan Pyhän Hengen voiman ja voitelun esteenä. Herran puolelta on kaikki valmiina. Hän aivan odottaa, että saisi täyttää Pyhällä Hengellä ja tulella omansa! Raamattu osoittaa, että pieninkin synti pystyy kadottamaan ihmisen. Siksi uskovan on syytä tehdä parannus synneistään. Moni uskova elää tänä päivänä salaisissa synneissä ja valittaa samalla voimattomuuttaan tai rohkeuden puutetta. Uskova voi elää monenlaisen synnin harjoituksessa: sydämellä voi olla itsetyydytyksen eli onanian harjoittaminen, huoruus, panettelu, varastaminen (jos ei muuten niin esim. kymmenyksissä tai ajan käytössä Herralta). Joku uskova voi elää petoksen aiheuttamissa siteissä; on tehty kaupanteossa petos tai muita rikkomuksia. Uskonelämä on viilennyt, ei ole enää halua todistaa Herrasta eikä jakaa painettua Jumalan sanaa, kun tunnustamaton ja anteeksisaamaton synti taikka lankeemus painaa omallatunnolla! Rakas ystävä, jos sinulla on jokin tällainen asia tunnollasi tule Jeesuksen eteen, ja pyydä häneltä armoa nöyrtyä parannukseen nyt armonajassa ennen kuin se on liian myöhäistä! Verellä pestyyn sydämeen Herra sitten laskee Pyhän Henkensä voiman! Syntyy uusi rakkaus hukkuvia sieluja kohtaan, ja tulee halu viedä evankeliumin ilosanomaa tavalla tai toisella eteenpäin hukkuville sieluille! Rukoillaan herätystä Suomeen Ottakaamme nyt uuden vuoden jälleen alkaessa Herran edessä oikein rukousaiheeksi, että Herra saisi antaa Suomeen herätyksen! Pyydetään, että se herätys voisi alkaa minusta ja sinusta, meistä Herran omista, että me emme olisi hukkuvien sielujen pelastuksen esteenä! Herra, herätä minut, että herätys voisi mennä eteenpäin! Rukoillaan herätystä kaikille suomalaisille, eri yhteiskuntaluokkiin, kaduille ja kujille, mutta myös yhteiskunnan kermalle. Rukoillaan sellaista omantunnon herätystä, että synti alkaisi polttaa omallatunnolla, ja että syntyisi halu pelastua ja tehdä jotakin toisten ihmisten voittamiseksi Herralle! Ehkä me uskovat voisimme alkaneen vuoden aikana laskea myöskin elintasoamme, esim. vaikka 10 % ja antaa näin kertyneet varat ylimääräisenä uhrina Jumalan valtakunnan työhön, vaikka painetun Sanan viemiseksi kaduille ja kujille, kadun kansan voittamiseksi Jeesukselle! Sanotaan: Rakkaus on kekseliäs! Jos Jeesus on meille rakas ja meillä on halua tehdä jotakin hukkuvien sielujen hyväksi, niin tämä edellä kirjoittamani toimii! Syntyy rakkautta ystäviä kohtaan, syntyy halua uhrautua toisten voittamiseksi Jeesukselle, ja syntyy rakkautta antaa meidän haltuumme uskotusta, että evankeliumi voisi tavoittaa nälkään nääntyvän kadun kansan, ihmiset, jotka eivät tule meidän kokoushuoneisiimme, mutta jotka Jeesus kuitenkin on lunastanut ja joiden puolesta on Kristuksen veri kerran vuotanut. Tule Sinäkin viemään evankeliumia eteenpäin! Rukoillen, todistaen ja uhraten: Herraa palvellen! Unto Helin


17 Seuraava pysähdyspaikka oli Frangokastellon linnoitus Libyanmeren rannalla aivan etelärannikolla. Linnoituksen parkkipaikalla oli aika paljon henkilöautoja, joten kuvittelin linnoituksessa olevan paljon ihmisiä. Erehdyin, ei linnoituksen sisällä ollut kuin muutama henkilö kun menin sinne. Sisäänpääsystä piti maksaa (muistaakseni 1 euro?). No, eipä siitä kyllä olisi mitään isoa summaa kannattanut maksaakaan, sen verran paikka oli vaatimaton. Sen nyt melkein pääsi katsomaan jo oviaukosta. Oli siellä myös jotain kaupustelijoita, mutta en perehtynyt niihin sen paremmin. Itse linnoitusta huomattavasti suositumpi paikka oli sen vieressä oleva uimaranta, jonka takia parkkipaikka oli täynnä autoja. Frangokastellon linnoitus Frangokastellon linnoitus sisältä Linnoituksen uimaranta Tien toisella puolen oleva tarverna Linnoituksen kanssa samalla puolen tietä rannan tuntumassa oli myös taverna. Siinä en käynyt, mutta kävin tien toisella puolen olevassa toisessa tavernassa nauttimassa tölkin Fantaa 2 hintaan. Siellä oli myös mahdollisuus käydä vessassa. Tämän pysähdyksen aikataulu oli sen verran tiukka, ettei turhalle notkumiselle jäänyt aikaa. Serpentiinitietä etelärannikolla 17


Yllätyttiin, kun jotkut miehen kaverit kommentoivat, että on tuossa ollut yksin hommaa. Siihen mies kertoi, että yhdessä ollaan tehty. Eikö naiset yleensä tee terasseja? Team M&M puhaltaa yhteen hiileen ja meidän työnjakona on se, että molemmat tekevät kaikkia hommia. Terassin tekeminen on helppoa, jos kaikki sujuu hyvin eikä yllätyksiä tule. Meille sattui yllättävän käyriä lautoja joukkoon, joita sai hikihatussa vääntää suoraksi. Myös koneita jouduttiin vähän huoltamaan välillä, mutta kaikki nämä pienetkin ärräpäät ja vastoinkäymiset on jo unohtunut. Nyt ollaan jo voiton puolella, kun kalliorannan terdeen on enää rappusten sivujen peittäminen jäljellä. Vähän mietittiin, josko nekin tekisi kivillä.


Yritin edelleen
Katsella netistä itselleni napillista yöpaitaa, joka näyttäisi nätiltä. Tai ei näyttäisi rumalta. Minulle tuli samalla kamala hiki. Leyhyttelin itseäni pahvinpalalla ja selailin yöpaitoja. Äiti oli laittanut pari linkkiä yöllä, vinkki oli kuulemma tullut hänen siskon perheeltään, joka seuraa blogiani. Tykästyin siihen paitaan, johon äiti oli laittanut linkin ensimmäisenä. Mutta niitä ei saanut enää. Selailin lisää ja löysin toiselta sivulta kivan näköisen paidan. Tilasin sellaisen. Palasin takaisin tuolle toiselle sivustolle ja siellä sanottiinkin, että yöpaitaa on yksi kappale jäljellä. Laitoin heti sen ja toisen paidan tilaukseen.


Hetkinen maatila- ja teollisuusmunista, jos joku eettisistä kasvissyöjistä käyttää munia, niin päinvastoin, vain ne, jotka ovat "kylän isoäidiltä", eivät teollisesta tuotannosta. Eettinen kysymys ei ole kuka voisi kuoriutua näistä munista, siellä ei vielä ole elämää. Kysymys on kuinka julma se on LIVE-eläimille. Teollisessa tuotannossa munivat kanat elävät helvetissä, heille tämä elämä on pahempaa kuin kuolema, ja se päättyy edelleen kuolemaan veitsen alla, mutta tämän lisäksi munateollisuuden vuoksi jauhetut kananmunat, me elämme lihamyllyssä, tämä on tavanomainen menettely. Jos joku pyrkivä kasvissyöjä syö vain teollisia munia julmuuden hylkäämiseksi, kyseinen henkilö on todennäköisesti vain toisen päivän kasvissyöjä eikä hänellä ole ollut aikaa ymmärtää julmuuden olemusta.)


Oon käyttänyt Madaran tuotteista kuivaöljyä ja pihlajavoidetta. Madaran sivuilla kyseisestä öljystä osataan kertoa, että se soveltuu erityisen hyvin niille, joiden iho on väsynyt ja eloton, veltto tai jossa esiintyy ensimmäisiä ikääntymisen merkkejä tai pieniä juonteita. Vaikkei mun naama nyt vielä ihan veltto toivottavasti olekaan, niin iho pakkaa varsinkin parranhaituvien höyläämisen jälkeen kuivumaan melkoisesti, joten kunnon kosteutus on monesti paikallaan. Näin talvella oon kyllä käyttänyt molempia lähes päivittäin, koska kuiva iho. Pohjalle ensin kuivaöljyä ja päälle vielä pihlajavoidetta, niin avot. Iho on pehmeä kuin vauvan pylly! Ja finnitön.


Pakastimessa oli paljon viime vuonna pakastettuja punaherukoita ja jääkaapista oli mehut loppu, joten teki mieli keittää pakastepunaherukat mehuksi. Mehu onkin suosikkitapani käyttää punaherukat eli punaviinimarjat: silloin saa siivilöityä huonon makuiset ja huonon suutuntumaiset osat pois sekä laimennettua ja makeutettua mehun sopivan makuiseksi. Olen tehnyt mehua punaherukoista sekä kylmäpuristamalla että keittämällä, ja todennut keittämällä tulevan paljon parempaa. Kylmäpuristaessa punaherukoista tulee esille kitkeriä ja jopa metallisia makuja, kun taas keittäminen tuo punaherukoista esille hienoja aromaattisia ja raikkaita makuja. Keitetty punaherukkamehu kuuluu mielestäni ehdottomasti niihin mehuihin, mitä kannattaa tehdä, jos aineksia on. Punaherukkamehun teen keittämällä samalla tavalla riippumatta siitä, olivatko marjat pakastemarjoja vai tuoreita. Keitän mehun punaherukoista samalla tavalla kuin muistakin marjoista: Laitan marjat kattilaan, peitän kylmällä vedellä, kiehautan, keitän 10 minuuttia, siivilöin. Lähiaikoina kylmänä juotavaksi tarkoitetut mehut laimennan ja makeutan sopivaksi hyvissä ajoin, jotta maut ehtivät tasaantua, kun taas kuumana juotavat mehut voin laimentaa ja makeuttaa vasta juuri ennen käyttöäkin.


Kunnallisessa eläkejärjestelmässä voimassa oleviin henkilökohtaisiin eläkeikiin liittyy tiettyjä eläketurvan suojauksia ajalta ennen vuotta 1995. Nämä suojaukset ehdotetaan säilytettäväksi edellyttäen, että henkilö jatkaa työntekoaan vähintään omaan eläkeikäänsä saakka. Toisaalta sallitaan eläkkeelle siirtyminen myös ennen omaa eläkeikää, varhennettuna 62 vuoden iästä tai varhentamattomana 63 vuoden iästä. Tällöin henkilöllä ei kuitenkaan olisi enää oikeutta lisäturvan mukaiseen eläkkeeseen ajalta ennen vuotta 1995, koska lisäturvan saaminen edellyttää palvelun jatkamista eläketapahtumaan saakka. Nykyisin vanhuuseläkkeen voi tosin saada varhennettuna myös lisäturvan mukaisena, mutta tällöin eläkkeen määrää vähennetään varhennusvähennyksellä, joka on 0,4 prosenttia kuukautta kohden, joten kahden vuoden varhennus vähentää nykyisin eläkettä 9,6 prosentilla.


254 §.Radiolaitteen näytteillepano ja esittely. Tutkimuksen ja tuotekehityksen edistämiseksi pykälässä ehdotetaan säädettäväksi mahdollisuudesta asettaa messuilla, näyttelyissä ja vastaavissa tilaisuuksissa näytteille radiolaitteita, joiden vaatimustenmukaisuutta ei ole tämän lain mukaisesti varmistettu, edellyttäen että näytteillepanijat ilmoittavat selvästi, että tuotteita ei voi asettaa saataville markkinoilla ennen kuin ne on saatettu vaatimusten mukaisiksi. Mahdolliseen esittelykäyttöön sovelletaan tämän lain 96 §:n 6 momenttia, jonka nojalla Viestintävirasto voi sallia myös taajuusalueen säädetystä käyttötarkoituksesta poikkeavaa käyttöä. Esittelykäyttöön ei saa liittyä häiriöriskiä tai muuta haittaa. Viestintävirasto voi luvan myöntäessään asettaa ehtoja, jotka ovat tarpeen haitallisten häiriöiden sekä riskien välttämiseksi. Säännöksellä pannaan täytäntöön radiolaitedirektiivin 9 artiklan 2 kohta.


Kyselytunnilla televisiossa ja puolueiden omissa budjettiehdotuksissa oli kaikilla (paitsi hallituksella) ehdotettu korotettaviksi molempia eläkkeitä. Ne ovatkin kohtuuttoman pieniä monien maksujen noustua. Ne ovat myös jääneet jälkeen hintaindeksisidonnaisuudestaan huolimatta jälkeen hinnoista ( KELA + Tilastokeskus ). Ne eroavat työeläkkeistä siinä, että niitä eivät niiden saajat ole itse maksaneet etukäteen. Ne molemmat maksetaan valtion kukkarosta lisälainalla. Siksi valtiovarainministeri ei innostu niitä paljon nostamaan. Hän toistaa edelleen vakiovastauksellaan, että niidenkin nostaminen on kiinni ”uusista työpaikoista”. Siksi ihmettelen, miksi työeläkkeitä ei koroteta, koska siihen ei tarvita valtionvaroja. Korotukset saadaan – kuten jo sanoin – osasta eläkerahastojen sijoitustuotoista loppuosan jäädessä edelleen tuottamaan! Työeläkkeen saajia on niin paljon, että korotukset niissä todella toisivat elvyttäviä vaikutuksia (ks. yllä luettelo)


Tässä vaiheessa käsivarteni olivat alkaneet särkeä, etenkin vasemmassa hauiksessa tuntui kipua ja ajattelin sen johtuvan liian kireästä käsivarsikotelosta, jota löystin hieman. Ehkä se vähän auttoikin, en ainakaan muista, että käsivarsikipu olisi kovin pahentunut. Takareiteni olivat alkaneet kiristää, ja 28 kilometrissä tiedostin kivun niissäkin. Siinä 28 kilometrin kohdilla oli asuinalue, jossa iso porukka kannusti koko matkan ajan, lapset antoivat läpyjä ja aikuiset huusivat nimeltä. Numerolappuun oli kirjoitettu jokaisen etunimi suurin kirjaimin, joten siitä saattoi juoksijoita etunimellä kannustaa. Kuulin sieltä täältä huutoja "hyvä Salla!", ja sain voimaa kinttuihini. Ihan kuin kaikkialla olisi ollut juuri minun tuttujani katsomassa. Noin pari kilsaa ennen kolmannen kierroksen loppua kaarteessa oli jälleen toimitsijoita, jotka kommentoivat toisilleen meidän menoamme. He juttelivat keskenään, mutta tajusin sanat: "Kovavauhtista menoa!", ja ajattelin, että ehkä meno tosiaan näyttää vielä kovalta, vaikka se ei siltä enää tuntunutkaan. Se sama iloinen papparainen huusi, että kun saatte tämän matkan tästä nyt juostua, niin tulette sitten meidän järjestämiin muihinkin tapahtumiin. Kolmannen kierroksen lopulla keskivauhti oli laskenut jo noin 5:44:ään. Kilometrit 26 - 30: 5:47 / 5:55 / 5:58 / 6:08 / 6:06.


25 LUKU 3. AIKAISEMMAT TUTKIMUKSET 19 d i α α β = d c = d e = d i β d c d e Kuva 3.4: Ortostereoskooppiset kuvaus- ja katseluolosuhteet. 3.2 Stereoskooppisen kuvan geometrian vääristymät Kartonki-ilmiö Kartonki-ilmiö on stereoskooppisen kuvan geometrinen vääristymä, jossa kuvattu kohde havaitaan litistyneenä, kartonkimaisena [22, 39]. Ilmiön periaate on havainnollistettu kuvassa 3.5, jossa W o ja D o ovat kuvauskohteen leveys ja syvyys todellisessa maailmassa, W i ja D i kohteen leveys ja syvyys katsojan hahmottamassa stereoskooppisessa kuvassa. Kartonki-ilmiö voidaan määritellä niin sanotun paksuuskertoimen (engl. roundness factor, shape ratio) avulla: P aksuuskerroin = D i/d o W i /W o (3.8) Paksuuskerroin kuvaa sitä, kuinka paljon hahmotettu kohde suurenee syvyyssuunnassa suhteessa siihen kuinka paljon se suurenee vaakasuunnassa (verrattuna todellisen maailman mittoihin). Kartonki-ilmiötä sanotaan esiintyvän, jos paksuuskerroin on < 1 [22]. Jos paksuuskerroin on > 1 tulisi kuvattu kohde kokea syvyyssuunnassa venyneenä. Kartonki-ilmiön määritelmä voidaan tulkita myös niin, että sitä esiintyy, jos kohteen syvyyssuuntaisen koon ja vaakasuuntaisen koon suhde on hahmotetussa kuvassa pienempi kuin todellisessa maailmassa. Kuvan 3.5 tapauksessa siis, jos D i /W i < D o /W o. Esimerkki paksuuskertoimen vaikutuksesta hahmotettuun geometriaan voidaan nähdä kuvassa 3.3. Siinä katsojaa lähinnä olevat ruudut ovat veny-


9 4 2.2 Tietie-yhteistyö Ammattikorkeakoulujen verkko-opetusyhteistyö käynnistyi vuonna 1995 opetushallituksen tukemana Tietie-projektina, tietotekniikan avulla tietojenkäsittelyä. Projektissa käytettiin informaatiotekniikkaa monen ammattikorkeakoulun yhteisessä tietojenkäsittelyn opetuksessa. Tietie-projekti oli myös osa opetusministeriön Suomi tietoyhteiskunnaksi - ohjelmaa. Projektin ulkopuolinen rahoitus päättyi vuoden 1998 lopussa. Hyväksi havaittu toiminta muutettiin omarahoitteiseksi vakiintuneeksi yhteistyöksi vuoden 1999 alussa luvun loppupuolella ammattikorkeakoulujen tietojenkäsittelyn koulutusohjelmat olivat monilla paikkakunnilla opiskelijamääriltään pieniä, joten paikallinen kurssitarjonta jäi pakostakin suppeaksi: vajaalle kahdellekymmenelle opiskelijalle ei voitu tarjota kovin monta vaihtoehtoista kurssia, jos joka kurssille piti saada yli kymmenen opiskelijaa. Kun kurssille tuli opiskelijoita usealta paikkakunnalta, paikallinen kurssitarjotin monipuolistui. Niinpä Tietie-projektin tavoitteina olivat etä- ja monimuoto-opetuksen ja yhteistyön avulla lisätä paikallisia voimavaroja sekä tarjota opiskelijolle vapautta ajasta ja paikasta (Kauppi & Vainio 1998a, 153, Kauppi & Vainio 1998b, 58, Kauppi 1998, 194). Tietie-projektin keskeisenä toimintamuotona oli oppimismateriaalin, opetuksen ja ohjauksen välittäminen uusimman tieto- ja viestintätekniikan avulla. Jokainen projektissa mukana ollut ammattikorkeakoulu, joita tuolloin oli viisi, valmisteli ja toteutti yhden kolmen opintoviikon kurssin, jonka tarjosi kaikille projektissa mukana olevien korkeakoulujen opiskelijoille. Näin jokainen mukana ollut ammattikorkeakoulu sai viisitoista opintoviikkoa koulutustarjontaa valmistelemalla itse kolme opintoviikkoa. (Kauppi & Vainio 1998a, 153, Kauppi & Vainio 1998b, 58, Kauppi 1998, 194.) Kurssitoteutuksissa käytettiin puhelinverkkovälitteistä monipistevideoneuvottelua, Internetin sähköpostia, verkkosivuja sekä keskusteluryhmiä ja oppimisalustoja. Monimuotoopetuksen lähikontaktit toteutettiin välitteisinä videoneuvottelujen avulla. (Kauppi & Vainio 1998a, 153, Kauppi & Vainio 1998b, 58, Kauppi 1998, 195.) Kaupin ja Vainion arvioinnissa vuonna 1998 todettiin, että Tietie-projekti oli "malliesimerkki ammattikorkeakoulujen yhteistyön voimasta, toimintamallista, jolla yksittäisen ammattikorkeakoulun opetustarjontaa voitiin rikastuttaa, asiantuntemusta laajentaa ja omaa


Riita-asioissa kielteisiä lupapäätöksiä annettiin 194. Kun lupajärjestelmän soveltamisalaan kuului noin 570 valitusasiaa, evättyjen lupapyyntöjen osuus oli 34 %, ja kaikista riita-asiaratkaisuista noin 7 % oli kielteisiä lupapäätöksiä. On vaikea tarkkaan ennakoida soveltamisalan laajentumisen myötä lisääntyvien kielteisten ratkaisujen määrää. On kuitenkin perusteltua olettaa, että järjestelmän soveltamisalan laajentaminen kaikkiin riita-asioihin pienentäisi kielteisten lupapäätösten suhteellista osuutta kaikista ratkaisuista. Karkean arvion mukaan on mahdollista, että noin 20—25 %:ssa riita-asioista tehtäisiin epäävä luparatkaisu. Tämä tarkoittaisi, että kielteisten lupapäätösten määrä olisi riita-asioissa noin 600—700.


Mitä tekevät sitten teoksen miehet? Runebergilla miehet näyttäytyvät jotenkin naisia kalvavista ristiriidoista ja tuntemuksista vapaina, naisten kertomuksissa kokemat ongelmat eivät kosketa miehiä. Miehiä tarinamaailman lait ja järjestys ei haittaa, he ovat tuudittautuneet eräänlaiseen muuttumattomuuden sokeuteen. Miesten ja naisten maailmat eivät siis tunnu kohtaavaan, ja kontrastit sukupuolten välillä ovat suuria.


…Ongelmalliseksi tilanne muodostuu silloin, kun potilaan oireet kasvavat hänen toimintakykyään rajoittaviksi, mutta me lääkärit emme kykene osoittamaan hänen elimistönsä solurakenteissa tai -toiminnoissa poikkeavia muutoksia. Lääketieteellisesti katsoen potilas on terve. Kelasta tai vakuutusyhtiöstä tulee sairauspäivärahan tai eläkkeen hylkäävä kirje, koska potilaasta ei ole voitu osoittaa lääketieteellistä, siis solubiologista, vikaa. Potilaalle saatetaan sanoa, että hänen vaivansa ovat ”psykosomaattisia”, mikä sisältää ajatuksen että ne ovat jotenkin kuviteltuja, epätosia. Potilas saattaa saada kehotuksen lenkkeillä, laittaa ruokavalionsa kuntoon ja lakata murehtimasta asioista, joihin hän ei voi vaikuttaa. (Potilaan oireet voidaan tulkita myös merkiksi psykiatrisesta sairaudesta, jolloin vaatimus soluvaurioiden osoittamiseen häviää ja potilas siirtyy psykiatrin hoiviin.)


Mut se oli omituista, että mulle tuli paniikkikohtauksia. No sitte piti lähtee sunnuntaina jo kotiin. Halattiin mun siskon kanssa ja sit halasin siskon tyttöäkin ja sitte lähdin kotiin junalla. Kuuntelin musaa ja soittelin ihmisille, että tapaan ainakin yhden hyvän ystäväni perillä. Matka sujui hyvin ja sit mentii suoraan kahville (minä oikeasti olen alkanut juoda kahvia vakituisesti!!) niin siellä kahvilassa käytii juomassa kahvit ja sit menin äkkii bussille, että pääsen kotiin. Heti kodin lähellä riitelin mun naapurin kanssa, kun se ei ymmärtänyt sitä, että olin matkan jäljiltä väsynyt, enkä halunnut mennä kävelemään hänen kanssaan. Naapurini ei ymmärtänyt asiaa ja nyt olemme riidoissa.


Samoin kuin Mestizossa ja alkuperäiskansoissa, myös Euroopassa syntyneiden meksikolaisten prosenttiosuudet vaihtelevat huomattavasti käytettyjen kriteerien mukaan: Viimeaikaiset valtakunnalliset kenttätutkimukset, joissa otetaan huomioon erilaiset fenotyyppiset piirteet (hiusväri, ihon väri jne.), Ilmoittavat prosenttiosuuden olevan 18% - 23%, jos kriteereinä on vaaleat hiukset , ja 47%, jos kriteerit ovat ihonväri, ja Meksikon hallitus on itse tehnyt myöhemmät tutkimukset. Siirtomaa-ajan aikana suurin osa Euroopasta Meksikoon suuntautuvasta muuttoliikkeestä oli espanjalaista , mutta 1800- ja 1900-luvuilla huomattava määrä muita kuin espanjalaisia eurooppalaisia muutti maahan. Eurooppalaiset olivat usein Meksikon siirtomaa-kaupunkien suurin etninen ryhmä. Nykyään Meksikon pohjoisilla ja läntisillä alueilla on suurin prosenttiosuus Euroopan väestöstä, ja suurimmalla osalla ihmisistä ei ole syntyperäistä sekoitusta tai heillä on pääasiassa eurooppalaista alkuperää.


Edenin satunnaiset artikkelit ja hänen 1970-luvun alun televisioesiintymisensä olivat poikkeus lähes täydellisestä eläkkeelle siirtymisestä. Hän esiintyi harvoin julkisuudessa, toisin kuin muut entiset pääministerit, kuten James Callaghan, jotka kommentoivat usein ajankohtaisia asioita. Margaret Thatcher jopa jätti hänet vahingossa pois konservatiivien pääministerien luettelosta, kun hänestä tuli konservatiivien johtaja vuonna 1975, vaikka hän myöhemmin pyrki kaikin tavoin luomaan suhteet Edeniin ja myöhemmin tämän leskeen. Eläkkeellä ollessaan hän suhtautui erittäin kriittisesti Sukarnon Indonesian kaltaisiin hallintojärjestelmiin, jotka takavarikoivat entisten siirtomaaherrojensa omaisuutta, ja näyttää palanneen jonkin verran oikeistolaisiin näkemyksiin, joita hän oli kannattanut 1920-luvulla.


Uudessa käräjäoikeudessa laamanni voi antaa kokeneelle kansliahenkilökuntaan kuuluvalle tehtäväksi ratkaista yksinkertaisia asioita, joista suurimman osan muodostavat juuri perintäasioissa käytettävät ns. suppealla haastehakemuksella aloitetut asiat, joissa tulee yksipuolinen tuomio.
Huomattakoon, että hallituksen esityksessä HE 79/1993 on todellakin futuuri: ”… asiat, joissa tulee yksipuolinen tuomio” ! Miten valtioneuvosto voi predestinoida, että haasteista tulee tulemaan yksipuolinen tuomio? – Vai oliko näin päätetty jo lakitekstiä valmisteltaessa: laki tehdään sellaiseksi, että yksipuolinen tuomio tulee joka tapauksessa ja varmasti ?
Kansliahenkilökunnan koulutuspohjasta, lisäkoulutuksesta tai sen tarpeesta ei sen paremmin alioikeusuudistuksen lakitekstissä, sen perusteluissa kuin ”Uudet velkalait perinnässä” –kirjassakaan anneta mitään tarkempia tietoja.
Käsitteen ”kokenut kansliahenkilökunta” määrittely onkin kätketty erilliseen ns. käräjäoikeuslakiin ( 28.6.1993/581 ) sen alakohtaan ”Tuomioistuinharjoittelu käräjäoikeudessa” 14-17§ sekä hallituksen esitykseen 79/1993 liittyvään lakiin alioikeusuudistuksen siirtymäsäännöksistä 7§:n, joiden lähteiden mukaan ”kihlakunnantuomari tai raastuvanoikeuden pormestari voi… määrätä notaarin ja kansliahenkilökuntaan kuuluvan suorittamaan 1§:ssä tarkoitettuun lainkäyttöön liittyviä tehtäviä…”
Käräjäoikeuslain mukaan siis käräjäoikeudessa voi olla notaareja, jotka ovat lainopin kandidaatin tutkinnon suorittaneita, ja suorittamassa tuomioistuinharjoittelua saadakseen varatuomarin arvon. Laamanni voi määrätä 1) virassa kaksi kuukautta olleen notaarin käsittelemään ja ratkaisemaan käräjäoikeuden kansliassa: c)oikeudenkäymiskaaren 5 luvun 3 ja 14§:ssä tarkoitettuja asioita ( esim. tietyn määräinen saaminen, kirj.huom. ).
Aivan vastaavalla tavalla sairaalassa apulaislääkärinä 2 kuukautta opintojensa loppuvaiheessa oleva lääketieteen kandidaatti voitaisiin velvoittaa itsenäisesti tekemään avosydänleikkauksia !
Mutta – mikä pahinta – myös ”kansliahenkilökuntaan kuuluva” eli käytännössä merkonomin peruskoulutuksen saanut henkilö sai täydet oikeudet ryhtyä antamaan velkomustuomioita !
Ilmeisesti lakiuudistuksen tässä kohdassa on ajateltu, että mikäli lakiuudistusta eduskunnassa ajettaessa joku kiinnittäisi asiaan huomiota, voidaan tämän kohdan ottamista lakiin perustella sellaisella selityksellä, että kansliahenkilökunnan annetaan hoitaa vain ”yksinkertaisia”, markkamäärältään vähäpätöisiä saatavia, esimerkiksi maksamattomia puhelinlaskuja, vuokria jne.
Kuitenkin todistettavasti kansliahenkilökunta on käsitellyt miljoonien, jopa kymmenien miljoonien markkojen suuruisten yritysluottojen haastehakemuksia, ja antanut niissä langettavia tuomioita suorastaan läpihuutojuttuina. Tällainen on täysin käsittämätöntä oikeusvaltio Suomessa !
Työryhmän tietoon ovat tulleet ainakin seuraavat asiakohdat, jotka ovat asiantuntemattoman käsittelyn vuoksi johtaneet vääriin tuomioihin eli oikeusmurhiin
Kuka on luotosta vastuullinen oikeushenkilö


Noh, se huono puoli siinä on, että kaupunki on kaikkien muidenkin piha. Tämän sain kokea kantapään kautta, kun lauantaina suuntasin piknik-koreineni ja kirjoineni puistoon viettämään rentouttavaa kesäiltaa. VIRHE. En ollut älynnyt, että juurikin tämä lämmin ja kaunis kesäilta oli myös koulujen päättäjäispäivä. Voi sitä ilmassa lentelevien vittujen määrää.


Vaikka jäljellä ovatkin ne suosikit, toivoisin vaatteiltani enemmän. Jatkan siis tätä projektia sillä, että pyrin rakentamaan vaatekaappia, jonka jokainen vaatekappale toimisi monessa eri tilanteessa. Vaatekaappia, jonka yhdisteltävyys olisi huomattavasti monipuolisempaa, mitä tämänhetkisen. Vaatekaappia, jonka vaatteiden materiaalivalinnat (ja sen lisäksi myös aiempaa vahvemmalla tavalla eettisyys) olisivat suuremmassa roolissa. Lisäksi tuon monipuolisemman yhdistelyn myötä toivoisin, että määrä pienenisi entisestään. Onneksi tätäkin projektia varten on jo kirja odottamassa! Nimittäin nyt kun KonMarin osalta on päästy "maaliin" vaatteiden kanssa, on siis aika aloittaa Josélta lainaan saamani Hyvän mielen vaatekaappi -teoksen lukeminen.


Neljän vallan Saksa-päätös tehtiin 12.9.1990. Suomen hallitus teki 21.9.1990 yksipuolisen päätöksen, jossa se neljän vallan Saksa-päätökseen viitaten totesi, että rauhansopimuksen III osan Saksaa koskevat samoin kuin muut täysivaltaisuusrajoitukset olivat menettäneet merkityksensä eivätkä enää vastaa Suomen asemaa YK:n ja ETYKin jäsenmaana. Poikkeuksen muodostivat ydinaseet, joita koskevaan kieltoon Suomi oli muutoinkin, vuoden 1968 ydinsulkusopimuksessa, sitoutunut. Suomi informoi Neuvostoliittoa ja Isoa-Britanniaa näiden Helsingin suurlähetystöjen kautta viisi päivää aikaisemmin. Molemmat vastasivat ennen Suomen päätöksen tekemistä eivätkä asettuneet sitä vastustamaan.


Tosiasia on se, että jos haluamme säilyttää nykyisen elintason, palvelut ja sosiaaliturvan, pitää meidän yhteiskuntana tehdä enemmän töitä. Enää ei voida repiä elintasoa kehitysmaiden nahasta, kun ihmiset alkavat siellä ottaa oman osansa. On varmasti naiivia kuvitella, että kaikilla olisi edellytykset pärjätä hyvin nykyisessä yhteiskunnassa ja vastata sen vaatimuksiin. Mikäli on näin, tarkoittaa se sitä, että meidän jotka pysyvät mukana pitäisi tehdä enemmän. Toki siitä seuraa taas lisää pärjäämispaineita ja kuormaa. Ehkä pitäisikin vaihtoehtoisesti tinkiä jostain? Vai onko jollain tähän yhtälöön muka jotain vippaskonstia, jolla asioita korjattaisiin?


Tai tarjoa herkkulauta sellaisenaan viinilasillisen siivittäjänä. VALKOISET LAUTASET VILLEROY & BOCH, KUOHUVIINILASI FERM LIVING, STOCKMANN.. Harmoninen, raikas yhdistelmä. Salaatin makumaailmaa täydentävät viinin sitruksiset ja kukkaiset ominaisuudet. Nosta pastan kanssa pöytään italialaisen yltäkylläinen platter, josta jokainen syöjä voi noukkia annoksen päälle haluamansa herkut. Punaviinisuositukset NERO GRANDE SALICE SALENTINO RISERVA 2015 ITALIA, 005155, 9,98 € CECILIA BERETTA RIPASSO 2016 ITALIA, 434797, 16,49 € Moninaisten makujen pastailtaan valitaan punaviini, joka on jo sellaisenaan erittäin mehevä ja helposti lähestyttävä. Punaviinin makeudesta voi olla montaa mieltä, makeus kuitenkin pyöristää viinin suutuntumaa ja tekee viinistä hyvin toimivan yhdistelmän paljon makuja sisältävälle aterialle. Vältä liiallista särmikkyyttä. Molemmat viinit sisältävät hieman makeutta ja toimivat juuri siksi ruokien kanssa. Päärynäisen pinaattigorgonzolasalaatin pariksi sopii italialainen myös hieman päärynäinen prosecco. 44 Viinisuositus gorgonzolapinaattisalaatille LA GIOIOSA CARTIZZE PROSECCO BRUT ITALIA, 526977, 24,99 € Päärynä on tämän viini-ruokayhdistelmän avainsana ja se maistuu niin viinissä kuin ruoassa. Granaattiomenan happamuus taas tuo korostuneesti esiin viinin kypsää hedelmäisyyttä, samoin kuin ruoan pähkinät ja juusto


Psykoterapeutti ja sosiaalipsykologi Emilia Kujala käsittelee kirjassaan mm. aiheita häpeä, itsetuntemus, sosiaalipsykologia, tunnetaidot, tunteet. Julkisessa keskustelussa häpeä mielletään usein mielenterveyden ongelmien seuraukseksi. Harva tietää, että häpeä on myös monien mielenterveyden ongelmien taustavaikutin. Kyky tuntea tervettä häpeää on välttämätöntä yhteiskunnan toiminnan kannalta, mutta häpeästä voi myös kasvaa suuri, salakavalasti hyvinvointia nakertava möykky. Häpeä vaikuttaa monien ajallemme ominaisten ongelmien, kuten riittämättömyyden tunteen, huonon itsetunnon, perfektionismin, uupumuksen, masennuksen, ahdistuksen ja syömishäiriöiden taustalla. Kirja on työkalu jokaiselle, joka haluaa tutkia suhdettaan häpeään, vapautua sen yliotteesta ja oppia myötätuntoa itseään kohtaan.


Äänekosken Huimasta tullut Cayro-Lyza Toomingas pelasi ensimmäistä kertaa kotiyleisön edessä. Laukaan Urheilijoiden kasvatti esiintyi Vedon väreissä kahdessa naisten Korisliigan ottelussa tammikuussa. Keskiviikkona 188-senttinen sentteri pelasi reilut 19 minuuttia. Hän pitää keskiviikon ottelua toistaiseksi parhaana pelinään naisten pääsarjatasolla, kun sai peliaikaa ja pääsi enemmän peliin mukaan.
– Olin tänään avoimin mielin. Kun pelaa 18-vuotiaana ensimmäiset Korisliiga-pelit, ei voi tietenkään olettaa mitään isoa. Olen hakemassa kokemusta ja katson, miltä tuntuu olla mukana. Kaikki ovat valmiita auttamaan. Täällä on tosi helppoa päästä mukaan ja minut on otettu avoimin sylin vastaan.


Koska Texasin öljykentät eivät kuitenkaan riitä koko Yhdysvalloille, on Yhdysvallat alkanut tuottaa ns. liuskeöljyä, josta voit lukea lisää esim. täältä. Toisin kuin perinteinen öljy, on liuskeöljy kiinni kivessä, joten sen irrottaminen vaatii paljon energiaa eli rahaa. Vielä enemmän rahaa kuin Norjan öljy merenpohjasta. Ja koska liuskeöljyn tuottaminen vaatii paljon rahaa, on sen tuottaminen kannattavaa vain jos öljyn hinta pysyy järkevissä luvuissa. Erilaisten arvioiden mukaan viikonloppuna öljyn hinta laski vihdoin alle tason, jonka jälkeen liuskeöljy yritykset eivät enää ole kannattavia. Usein kannattavaksi liuskeöljyn hinnaksi lasketaan yli 40-50 dollarin tynnyrihinta (ja öljyn hinta laski pahimillaan nyt n. 30 dollariin).


Koen musiikin kokonaisvaltaisemmin kuin mikään muun. En osaa siitä silti sanoa juuri mitään, en ole opiskellut musiikia enkä tunne alan termistöä. Mutta kuuntelen. (kuin radioamatööri... ”OH1VR2 täällä. kuuleeko OH2TKW siellä. kuuntelen”) Klassinen musiikki on pohjattomin mieleni lähde, älyn ja tunteen liitto. Jazz on musiikkia, jota itse haluaisi sekä elää että soittaa (tai sehän on sama asia). Blues on Alku ja Juuri. Ja sitten pidän laululyriikasta; on runoja jota luettuina eivät sävähdytä mutta laulettuina ”nousevat lentoon”, tms. Joiuista en tykkää mutta esim. gregoriaaninen kirkkomusiikki on aivan ihanaa: sitä kun on niin helppo lukea (= nuotittaa). Ja mitäs vielä... iskelmämusiikki... se on kamalaa, nuotit särkevät korvia kun ovat niin yksinkertaisi, sys fittan. Ja pelimannimusiikki – siis pahimmillaan – on niin kamalaa että pitäisi jotenkin rikoslainkin reagoida siihen. Mutta tangot jotka Argentiinasta tänne ovat tulleet ja matkalla muuttuneet (= ränsistyneet) ovat kivoja kun niissä on niin absurdeja (= surrealistisia) sanoja. Niitä nuorempanakin oli kiva hyräillä kun talutti fillariaan takaisin kotia kohti, oli kesäyö eikä ollut saanut vaikka vain sen takia sen tytön aitan luo oli polkenut, kettingit rahisten... Joo, tangot jos mitkään ovat lohduttavaa musiikkia.


Ekaksi pieni vinkki välipalailuun, hummus! Helppo vääntää iso satsi jääkaappiin ja sieltä napsauttaa näkkärin päälle tai kasvispalojen kera kuppiin. Täyttävää ja terveellistä. Hoo koon blöö 😉 jepsis, lapsuus tulee mieleen..uunimakkara, makkarakeitto, makkarasalaatti, makkarakastike… <3 Pumpernikkeli on kyllä ihan sellainen "Peppiyssana" <3 Elämässä pitää olla näitä hassuja juttuja, eihän tätä muuten jaksais millään 😉 Tämäkin korona varmasti opettaa monelle jotain, kunhan sitä ei sitten unohdeta kun aika vapauden taasen koittaa. Sade taitaa väistyä ja ulkoiluilma lähentelee, joten reippailemaan, niin mieli virkistyy. Pääsiäispäivä halauksia, mielen virkeyttä Tiia <3


24.4.2015[muokkaa]
Venäjä hyökkäsi Suomeen. (Unen teema voidaan liittää Pihon profetioihin tai tämän hetken poliittisiin jännitteisiin. Teema on ymmärrettävä.) Putin julisti sodan. Ja hän lähetti valtavat joukot hyökkäämään maahamme. Sotilaat olivat "piippalakkeja" eli jotenkin neuvostohenkisiä eivätkä moderneja venäläisiä. Nämä joukot tulivat rajan yli, nostivat kädet pystyyn ja hymyilivät. Sitten minulle kerrottiin että olisin vastuussa kaikista noista sotavangeita. Ja että Punainen Risti vahtii minua kuin haukka. (En tiedä hoitaako Punainen Risti vai YK tämänlaisia asioita oikeasti, mutta unessani oli Punainen Risti.) Eikä Putin suostunut lopettamaan sotaa vaan nostatti yhä uusia ja uusia joukkoja antautumaan. Ja minä olin että voi perse. Mihin minä nuo kaikki lykkään.


3 Uudelle yrittäjälle YHTEISET LOMAKKEET Luette ohjetta, jota noudattamalla voitte tehdä samalla ker - taa yhteisen ilmoituksen sekä Patentti- ja rekisterihallitukselle (PRH) että Verohallinnolle. PRH ja Verohallinto huolehtivat sen jälkeen tietojenne merkitsemisestä yhteiseen yritystietojärjestelmään (YTJ) ja tiedonsiirrosta kummankin viranomaisen ylläpitämiin omiin rekistereihin. Käytämme näissä täyttöohjeissa yrityksestä ja yhteisöstä yleisnimitystä yritys. Antamanne tiedot ovat tärkeitä, sillä niiden perusteella PRH merkitsee yrityksenne kauppa ja Verohallinto johonkin tai joihinkin ylläpitämiinsä rekistereihin. Verohallinnon rekistereitä ovat arvonlisäverovelvollisten rekisteri, vakuutusmaksuverovelvollisten rekisteri, ennakkoperintärekisteri, työnantajarekisteri, ja Verohallinnon asiakasrekisteri. LOMAKKEEN VALINTA Kun perustatte uuden yrityksen, teidän on tehtävä perustamisilmoitus, sillä sen perusteella yrityksenne saa Y-tunnuksen. Valitkaa lomake yritysmuodon mukaan: lomake Y1 on ns. yleinen perustamisilmoitus. Käyttäkää tätä lomaketta, jos perustatte osakeyhtiön, osuuskunnan, säästöpankin, säätiön, yhdistyksen tai muun yhteisön. Liittäkää ilmoitukseen PRH:n liitelomake, joka määräytyy yritysmuodon mukaan. lomake Y2 on avoimen yhtiön ja kommandiittiyhtiön perustamisilmoitus.liittäkää lomakkeen mukaan alkuperäinen yhtiösopimus lomake Y3 on yksityisen elinkeinonharjoittajan ja maa- ja metsätaloutta harjoittavan perustamisilmoitus. Jos yrityksenne toiminta muuttuu tai se lopettaa toimintansa, ilmoittakaa siitä yritysmuodon mukaan joko lomakkeella Y4 (osakeyhtiö, osuuskunta jne.), Y5 (avoin yhtiö ja kommandiittiyhtiö) tai Y6 (yksityinen elinkeinonharjoittaja ja maa- ja metsätalouden harjoittaja). Jos yrityksellänne on jo Y-tunnus (tai aiemmin annettu Ly-tunnus), käyttäkää aina muutosilmoituslomaketta. Käsittelymaksu Kaupparekisteri-ilmoitukset ovat muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta maksullisia. Kaupparekisterin kotisivuilla on käsittelymaksuhinnasto, joka sisältää pankkiyhteys- ja maksutiedot. Ilmoitukset Verohallintoon ovat aina maksuttomia. TUNNUKSEN PYSYVYYS Oikeushenkilön Y-tunnus on pysyvä koko sen toiminnan ajan. Tunnus ei muutu, jos oikeushenkilö muutetaan toiseksi oikeushenkilöksi ao. yritysmuotoa koskevaa lakia noudattaen. Yksityisen elinkeinonharjoittajan Y-tunnus on sidottu aina elinkeinonharjoittajan henkilöön. Kun yksityinen elinkeinonharjoittaja muuttaa yritysmuotoaan, muuttuu yrityksen tunnus aina. TIEDOT JULKISIA Yritystietojärjestelmän tiedot muodostavat kattavan yritystietovaraston. Yrityksen perustiedot: toiminimi, Y-tunnus, yritysmuoto, kotipaikka, osoite- ja yhteystiedot sekä tiedot niistä rekisteristä, joihin yritys on merkitty, ovat julkisia. Tietoja voi katsella Internetissä, osoitteessa Tietoja voi hakea sieltä yrityksen nimellä tai Y-tunnuksella. Onnea ja menestystä uudelle yritykselle! Patentti- ja rekisterihallitus Verohallinto 3


10 10 Nro 8 Elokuu 2015 S/v Sverren tarina koivistolaisen Usko Ivaskan muistelemana Hän toimi perämiehenä Sverren viimeisellä matkalla. Osa 3 Isän kertomuksen mukaan kirjoittanut Ari Ivaska Usko Ivaskan poika Ylösmatka meni nopeasti hyvien tuulien myötä. Sverre saavutti keveästi 8 solmun vauhdin. Matka kulki nyt Kalmarin salmen kautta. Keskellä salmen kapeikkoa katkesi mesaanimaston puomi, ja koko seili oli otettava alas. Se haittasi ohjailua, mutta purjehdus kuitenkin sujui. Tanskasta lähtiessämme olimme ottaneet elävän sikapossun elätiksi laivalle. Sille järjestettiin pahnat keulapakan alle, jonne se myös kotiutui. Kokki ruokki sitä, ja heistä tuli hyvät ystävät. Kokin huutaessa: Possu, possu, possu, niin possu tuli rynnäten heti kapisin ovelle saamaan ruokaansa. Muutenkin possu oli siisti eläin. Se teki aina tarpeensa lenssipumpun eteen. Pumpattaessa sen tuotteet sitten huuhtoutuivat mereen. Sverre oli vahva laiva, eikä sitä muuten tarvinnutkaan paljoa pumpata, kortteerin vuokra oli köykäinen. Ahvenanmeren pohjoisosan ollessa miinoitettu Understenin ja Märketin välillä kulki väylä Pohjanlahdelle Ruotsin Öregrundin saariston läpi luotsin johdolla. Mäntyluodossa purettiin näkinkenkälasti. Lasti oli heikoissa paperisäkeissä, jotka repeytyivät useasti. Miehistö sai olla jatkuvasti täyttämässä sitä uusiin säkkeihin. Laiva jäi yli pyhän Mäntyluodon satamaan. Suurin osa väestöstä matkusti pyhäksi kotiinsa Raumalle. Minä jäin kokin ja kahden laivamiehen kanssa vahdiksi laivalle. Yöllä nousi ankara LE-myrsky, ja mahtavat aallot loiskuivat silloisessa Mäntyluodon satamassa. Kiinnitysvaijerit katkeilivat, köysistä tehtiin tumppeja niiden päihin, jotta ne antaisivat vähän periksi. Viilarit murskautuivat laivan ja laiturin välissä. Propseista tehtiin uusia ja taas uusia viilareita. Vahtimiehille riitti töitä koko vuorokaudeksi. Laivan tultua tyhjäksi lastista purjehdittiin Raumalle lastaamaan jälleen parruja Odenseen. Ylösmatkalla Pohjois-Itämerellä oli isomaston prammiraaka katkennut ja väliaikaisesti koolattu. Raumalla saatiin raakaa varten uusi puu, josta timperi teki uuden raakapuun ja joka sitten alasmatkalla rikattiin ylös. Kapteenin vaimo Olga Kokkala oli mukana yhdellä matkalla. Raumalla ollessamme tuleva vaimoni Taimi kävi myös tervehtimässä Kemistä asti, missä hän silloin asui. Satamassa oltaessa oli pelastuslautta huollon alaisena. Se Tarinan kertoja I perämies Usko Ivaska (oik.) ja matruusi Karenius s/v Sverren kanella. Tuleva vaimo Taimi Sverren kajuutan katolla Raumalla kesällä1941 S/v Sverre Odensessa (?) Laivasika käveli silloin yksikseen kannella ja hankasi itseään lämmintä ja juuri maalattua tynnyriä vasten. oli purettu, siinä olleet tynnyrit oli puhdistettu ja maalattu punaisella mönjällä. Ruokatunniksi oli puolimatruusi jättänyt mönjäpurkin tynnyrin päälle. Laivasika käveli silloin yksikseen kannella ja hankasi itseään lämmintä ja juuri maalattua tynnyriä vasten. Seurauksena tästä oli, että ensin kaatui tynnyri ja sitten punainen mönjä sian päälle. Maalin kaaduttua ja valuttua auringon lämmittämälle kannelle, kävi possu siihen vielä makaamaan, niin että se oli yltä päältä aivan punainen. Siihen päättyivätkin tämän possun merimatkat. Viimeksi sen tie vei konsuli Penttilän ruokapöytään. Raumalla vaihtui myös miehistössä pari miestä. Yhtä uutta laivamiestä kutsuttiin tiilimestariksi, kun hän kehui aina, kuinka hän oli ollut nokkamiehenä tiilitehtaalla. Tällä matkalla oli kaksi purkauspaikkaa: Odense ja Fredrikshavn. Matkalla Ruotsin Öregrundin saariston läpi olivat tuulet epäsuotuisia ja jouduimme ankkuroimaan kaksi kertaa. Itämeren puolella murtui isoraaka paapurin puolelta, ja jouduimme myös koolaamaan sen paikalla ollessamme. Lähestyttäessä päivällä Getserin miinaverkkosulkua havaitsimme useampia vartioaluksia. Parkkilaivan hiljalleen kulkiessa molemmat prammipurjeet jiikattuina, ajoi yksi nopeakulkuinen vartiolaiva vierellemme ja ohjasi meidät miinaverkon läpikulkupaikalle, joka oli nyt muutettu melkein keskelle salmea. Tuulen yltyessä kuljimme jälleen hyvää vauhtia Fehmarbeltiä kohden, mutta illan tullen sammuivat jälleen majakat. Olin vahdissa ja ajattelin, että tänä yönä ei ankkuroidakaan. Tuuli oli suotuisa, ja ajattelin, että kun teemme luovin Kielin lahdelle ja sieltä takaisin Iso-Beltin eteläpäähän olisi päivä jo alkanut valjeta. Kun laskemani aika oli kulunut, teimme vennan ja otimme kurssin Iso-Beltin eteläsuulle. Kävellessäni haltäkillä, tuli utskikin mies sanomaan, että hänen mielestään keulassa häämöttää jotain tummaa, onko se maata vai laiva? Sanoin, että ei se ainakaan maata voinut olla, mutta otin käsiluodin ja luotasin. Melkein heti päästettyäni sen kädestä, se pohjasi. Samalla tehtiin venta ja uusi luovi Kielin lahdelle. Päivän valjettua käännyttiin takaisin Iso-Beltiin. Virta oli painanut meitä kauemmaksi länteen, niin että olimme tulossa suoraan Langelandin eteläpäähän. Tämän jälkeen ei enää purjehdittu pimeässä, koska virrat olivat sittenkin arvaamattomia. Käsiluoti oli koko kesän valmiina haltäkillä, ja sitä käytettiin useasti. Saavuttuamme Iso-Beltin kapeikkoon Sprokö saaren ja majakkalaivan kohdalle puolen päivän aikaan, kääntyi navakka tuuli vastaiseksi, ja jouduimme tässä kapeikossa luovimaan edestakaisin koko loppupäivän. Edes prasseja ei ehditty vyyhtiä, kun oli jälleen käännettävä kylkeä. Varmaan majakkalaivan miehet ja Iso-Beltin lauttaihmiset


10 ta. Se oli aikamoinen pettymys. Niin paljon hyvää olin kuullut hänen ammattitaidostaan ja laajasta kontaktiverkostostaan. Olin kuvitellut ja suunnitellut tukeutuvani hänen apuunsa monessa eri asiassa. Onneksi olin itse edes vähän ennakkoon ehtinyt ottaa selvää mahdollisista yhteistyökumppaneista. Yksi sellainen oli muusikko, ohjaaja, sirkusryhmän vetäjä Segun Ola, johon olin siis ollut yhteydessä jo ennen lähtöäni. Hän tosin sitten oli miltei koko minun Beninissä oleskeluaikani puolestaan Euroopassa. Lopulta Segun Ola tuli kuitenkin tapaamaan minua Villa Karoon kotiinpaluutani edeltävänä päivänä. Tällä kertaa emme siis tehneet käytännössä yhteistyötä, mutta oli tosi tärkeää ja kiinnostavaa vaihtaa ajatuksia. Pyysin tapaamiseen myös akrobaatti Heini Koskisen. Ja tästä kohtaamisesta syntyikin käytännön yhteistyökuvioita. Villa Karossa tarvitaan asiantuntevaa työntekijää edesauttamaan suomalaistaiteili- joiden työskentelyä ja kontaktointia paikallisten taiteilijoiden ja muiden yhteistyötahojen kanssa. Toivottavasti talossa on pian uusi Carmen. Onneksi siellä nyt oli ihana ja ihmeellinen Anna Puhakka. Anna on rautainen ammattilainen ja erittäin avulias. Hän auttoi minua todella monessa asiassa. Anna oli apuna mm. kun me näyttelijä Sirpa Taivaisen kanssa kävimme puhumassa koulujen johtajaopettajille/rehtoreille mahdollisesta klovnivierailuista heidän kouluissaan. Bella (Sirpa) ja Martta (Taina) toivotettiin tervetulleiksi pienen hämmennyksen saattamana. Ei mikään ihme, jos johtajille ei ihan heti selvinnyt mitä ne tällaiset klovnit oikein sitten tekisivät. Sovimme, että klovnipari vierailee kussakin luokassa noin minuuttia. Johtajat informoivat opettajakunnan, mutta lapsille vierailun tulisi olla yllätys. Valmistauduimme visiitteihin harjoittelemalla yhdessä toteuttavia gageja ja taikatemppuja. Mietimme sopivia lauluja ja kehittelimme uusia. Mukailimme mm. paikallisten lasten hokemas- 10


3 JOHDANTO Kohti kaukaista maata Sisällysluettelo JOHDANTO: Kohti kaukaista maata SADUN MÄÄRITTELY: Olipa kerran kuningas ja kuningatar KANSANSATU: Sen seitsemän Lumikkia TAIDESATU: Ihania prinsessoja, inhimillisiä sankareita MODERNISOIVA SATU: Lumolinnassa NYKYSATU: Taikametsä tiskialtaassa ja muita tarinoita HARJOITUKSET Päähenkilö, sivuhenkilö, miljöö ja juoni Hahmon rakentaminen ja syventäminen Kerronnan kaari Kertoja ja kerronta Sadun varioiminen Dialogi ja kerronta Tarinan kieli, kuvailu ja tyyli Teemat, sisällöt ja opetukset Ympäristön ja esineiden tarkka kuvaaminen Kiertävä satu Saduissa on tilaa toiveille, unelmille ja ihmeille. petusmateriaalissa paneudutaan sadun historiaan, kehitykseen ja kirjoittamiseen. Aineistossa edetään perinteisistä kansansadusta taidesadun ja modernisoituvan sadun kautta nykysatuun, joista kaikista on mukana myös pieni katsaus. Harjoitusosiossa on mukana esimerkeillä elävöitettyjä harjoituksia, joiden tarkoituksena on perehdyttää oppilaat sekä sadun historiaan, satujen rakenteelliseen, kirjallisuudentutkimukselliseen analysoimiseen että oman tekstin laatimiseen. Opetusmateriaalista muodostuu kokonaisuutena käsiteapparaatti, jonka avulla tarinan voi koostaa erilaisista rakenteellisista elementeistä tai halutessaan harjoitella vain yhtä osa-aluetta. Opetusmateriaalin on tarkoitus antaa opettajille uusia keinoja käyttää satua oppitunneilla. Harjoitukset ovat kirjallisuudentutkimuksellinen lähestymistapa sadun maailmaan. Analyysin käsitteiden helppojen ja vaikeampien avulla sadun tarkastelemisesta tulee kirjallisuudentutkimusta. Kuka ja millainen on esimerkiksi tarinan päähenkilö? Mitä adjektiiveja voisi käyttää kuvaillessaan häntä? Mistä tarina kertoo, mikä on sen teema? Kysymykset pätevät sekä sadun analysoimiseen että oman tekstin suunnitteluun. Satuja voidaan lukea ääneen tai antaa läksyksi, mutta tunneilla voi hyvin käsitellä sadun historiaa, kehittymistä ja rakennetta. Lapset ymmärtävät myös sadun kirjallisen ja historiallisen luonteen, kun sen heille kertoo. Lapset kirjoittavat mielikuvituksellisia ja maagisia tarinoita, joissa on niin salaperäisiä puistoista löytyviä eläimiä, keskiajalla eläviä puunhakkaajia kuin ystäviä etsiviä yksisarvisia. Toivottavasti tämä opetusmateriaalipaketti antaa siivet sekä opettajien että oppilaiden mielikuvitukselle. Saduissa on tilaa toiveille, unelmille ja ihmeille. 4 Oulussa Myry Voipio 5


28 ajankohtaista Rekrytoinnit käynnissä. Kemikaaliviraston tiloihin Annankadulle etsitään uusia asiantuntijoita etenkin biosidiasetuksen valvontaan. Euroopan kemikaalivirasto Uusia tehtäviä ja työntekijöitä Kemikaaliviraston painoarvo EU:n keskusvirastojen joukossa kasvaa entisestään, kun uusi biosidiasetus tulee voimaan syyskuussa Uuden asetuksen valvonta tulee Echan vastuulle ja tuo virastoon lähivuosina yli sata työntekijää lisää nykyisen reilun 500:n lisäksi. Alun perin viraston arvioitiin työllistävän 450 henkeä. Valmistaudumme parhaillaan biosidiasetuksen tuloon rekrytoimalla asiantuntijoita ja rakentamalla uusia IT-työkaluja, kertoo Echan johtaja Jukka Malm, jonka mukaan uusia tehtäviä tuo myös ns. PIC-menettelyn valvonta. Uuden ilmoitusmenettelyn on tarkoitus tulla voimaan eduskunnan käsittelyn jälkeen ensi kesänä, ja se säätelee kohdemaiden kieltämien tai ankarasti rajoittamien kemikaalien vientiä EU:n ulkopuolelle. Viraston työntekijöillä riittää työsarkaa jo entuudestaan. Vuoden 2008 esirekisteröinnissä lähes yritystä toimitti kemikaalivirastoon huikeat 2,2 miljoonaa esirekisteröintiä yli sadastatuhannesta aineesta. Ensimmäisessä rekisteröintivaiheessa syksyllä 2010 aineita rekisteröitiin noin 4 300, ja Echa sai käsiteltäväkseen rekisteröintiasiakirjaa. Yritysten, komission ja aikataulujen ristipaineessa Pääjohtaja Geert Dancet sanoo olevansa ylpeä Echasta ja sen työntekijöistä, jotka ovat tehneet työtään suuressa paineessa. Viraston väki on joutunut toimimaan yritysten kysymystulvan, EU:n komissiosta viiveellä tulleiden ohjeiden ja Reachin joustamattomien aikataulujen puristuksessa. Ylitöiden ja -tunnollisuuden aiheuttamat uupumiset eivät ole harvinaisia. Sanon aina uusille työntekijöille kaksi asiaa. Ensinnäkin: Olkaa täsmällisiä, tämä on Suomi. Ja toiseksi: Olkaa tehokkaita ja hankkikaa muutakin elämää kuin työelämä. Virastossa oli maaliskuun alussa 500 työntekijää, joista 165 eli noin kolmannes on suomalaisia. Määrä vastaa tavanomaista isäntämaan edustusta EU:n keskusvirastoissa. Olkaa täsmällisiä, tämä on Suomi. Suomalaisten jälkeen eniten työntekijöitä on Ranskasta, Saksasta, Britanniasta, Italiasta ja Espanjasta. Dancet myöntää yllättyneensä muista Pohjoismaista ja Baltian maista tulleiden hakemusten suhteellisen pienestä määrästä. Ehkä Suomi ei ole lähellä asuville kyllin eksoottinen maa. Noin kaksi kolmannesta työntekijöistä tulee Echaan julkiselta sektorilta, kolmannes yksityiseltä. Rekrytoinnin haasteena on houkutella parhaat asiantuntijat ja heidän perheensä kylmään ja kaukaiseen EU:n kolkkaan. Sellaistakin sattuu, että koko rekrytointiprosessin jo onnistuneesti läpäissyt peruu viime tingassa tulonsa, koska ratkaiseva perhepalaveri on unohtunut pitää. Toisaalta tulijoille on tarjolla kilpailukelpoisen palkan lisäksi Helsingin hyvät palvelut ja viraston tarjoama apu muun muassa asunnon hankinnassa. Bulevardilla toimivan Eurooppa-koulun oppilaista enemmistö tulee nykyisin kemikaaliviraston työntekijöiden perheistä. 28 KEMIA 2/2012


2 Kolme kysymystä Sisältö Aikalisän paikka? Voiko poliitikkojen lupauksiin luottaa? Karl Vilhjalmsson n Caj Södergård on VTT:llä mediatekniikan tutkimusprofessori ja teknologiapäällikkö. Hän varttui Luodossa ja väitteli tohtoriksi tietokoneavusteisesta kuvankäsittelystä Teknillisessä korkeakoulussa. Ennen VTT:tä Caj työskenteli teollisuudessa kehittäen näkeviä robotteja. Hän on julkaissut useita kirjoja ja hänellä on viisi patenttia. Caj oli useita vuosia johtamassa suomenruotsalaista koululaisten TekNatur-kilpailua. Tekniikka kehittyy kaiken aikaa. Miten se muuttaa elintapojamme? Miten hyvin pystymme ennustamaan muutoksia? Saamme kiittää tekniikkaa ja tiedettä elintasomme valtavasta noususta teollistumisen 200 vuoden aikana. Olemme yhä terveempiä, elämme kauemmin, olemme paremmin koulutettuja ja tunnemme maailmaa paljon paremmin median ja matkojen ansiosta. Työ on fyysisesti kevyempää. Tapaamme yhä enemmän ihmisiä ja viestimme heidän kanssaan puhelimen ja Internetin välityksellä. Globaali tietoisuus kasvaa. Tietenkin tekniikka on tuonut myös ongelmia, mutta sen nettovaikutus on monin verroin myönteisempi. Tekniikan kehitystä voidaan rajallisilla tieteenaloilla ennustaa aika hyvin. Esim. tietokoneiden laskuteho on 60-luvulta kaksinkertaistunut noin joka 18. kuukausi, täysin Mooren lain mukaisesti, joka muotoiltiin yli 40 vuotta sitten luvun tekniset peruspilarit ovat jo läsnä laboratorioissa. Mutta jos tutkitaan tekniikan soveltamista, asia on mutkikkaampi. Tekniikan eri alat ovat vuorovaikutuksessa, esim. tietotekniikka tunkeutuu useimmille alueille samoin kuin nanotekniikankin odotetaan tekevän. Tekniikalla on tiiviit kytkökset tieteeseen, talouteen, yhteiskuntaan ja politiikkaan. Muutoksia on siksi vaikea hahmottaa pitkällä aikavälillä. Esimerkkinä voidaan mainita Internet, jota kukaan ei osannut ennustaa 60- luvulla, vaikka sen ainesosat olivat jo olemassa. Mihin energialähteisiin on realistista panostaa tulevaisuudessa? Minusta Suomen pitää panostaa uusiutuvaan energiaan sekä ydinvoimaan. Viileän ilmastomme, energiaintensiivisen vientiteollisuutemme sekä päästörajoitusten vuoksi ydinvoimalle ei ole paljon vaihtoehtoja. Sen ei pidä kuitenkaan estää uusiutuvan energian kehittämistä, esim. aurinko-, tuuli- ja bioenergian, joissa on avautumassa suuret vientimarkkinat. Meidän on myös opittava säästämään energiaa. Olosuhteet vaihtelevat maailmalla alueelta toiselle. Joka alueen kannattaa tietenkin hyödyntää vahvuuksiaan. Mitä elämänlaatu sinulle merkitsee? Se merkitsee vakautta: terveys, perhe ja ystävät, mieluisa työ, hyvä asuinympäristö ja luonto. Toisaalta elämänlaatu on myös vaihtelua ja mahdollisuuksia oppia ja kokea uutta. Sieluni lepää, kun istun laiturilla kesämökillä Luodossa ja katselen Hästöfjärdenin selkää. Multi-utility on tulevaisuutta 4 Päättäväiset naiset 6 Miksi olemme tällaisia kuin olemme? 12 Ravintoa kaikille aisteille 18 Kolmen ystävyksen painonpudotus 26 Vinland hyvä maa 32 Turve, suuri luonnonvara 44 Paikallisyhtiöt kamppailuun 46 Mikael Nybacka SILMÄNILOA. Se miltä ruoka näyttää vaikuttaa noin puolet sen makuun, sanoo Ravintola Hästöskatanin ravintoloitsija Richard Hardeling. Sivu 18. Katternö Vastaava julkaisija Stefan Storholm, Isokatu 8, Pietarsaari, puh. (06) , faksi (06) , Osoitteenmuutokset Siv Granqvist, puh. (06) , Tuotanto Botnia Information, Projektipäälliköt Peter Appel, Annika Lillkvist Toimittajat Svenolof Karlsson/Storkamp Media, Peter Appel, Johan Svenlin, Susanne Strömberg, Sonja Smedlund Käännös Paula Bertell Layout Glenn Nylund, Annika Lillkvist, Janne Nylund Kansikuva Karl Vilhjálmsson Paino Forsberg 2012 Maantieteelliset olot ovat joka maassa erilaiset. Se tarkoittaa, että mailla on erilaiset edellytykset sähköntuotantoon. Norja esimerkiksi saa käytännössä kaiken energiansa vesivoimasta, Ruotsi puolet, Suomi runsaat kymmenesosan ja Tanska ei juuri yhtään. Saksassa, Puolassa, Englannissa ja muualla on runsaasti hiiltä. Venäjällä ja Norjalla on valtavat öljy- ja kaasuvarat. Suomen ainut todella merkittävä energialähde on turve. Erimuotoista bioenergiaa on kaikissa maissa, mutta missään se ei riitä bulkkitavaraksi. Ranska ja Ruotsi ovat laajentaneet ydinvoimaa merkittävästi. Tanska, Espanja ja Saksa ovat panostaneet vahvasti tuuli- ja aurinkoenergiaan, ajoittaisiin energialähteisiin, jotka eivät tuota sähköä yhteiskunnan tarvekäyrien mukaisesti. Maantieteestä on myös muita seurauksia. Me Pohjois-Euroopassa tarvitsemme paljon lämpöä ja valoa. Etelä-Euroopassa tarvitaan ilmastointia ja jäähdytystä. Tiheään asutuilla alueilla lämpö- ja sähköhuolto voidaan toteuttaa keskitetysti ja suurimuotoisesti. Haja-asutusalueilla on ajateltava pienimuotoisesti. Lisävaikeutena on, että sähkö on tuotettava samanaikaisesti, kun sitä käytetään, ja että pitkien etäisyyksien sähkönsiirrossa tapahtuu suurta hävikkiä. Vaaditaan suunnattomia investointeja, jos sähköverkot halutaan nostaa tasolle, jossa ne selviävät laajamittaisesta sähkönsiirrosta Euroopan halki. Näistä äärimmäisen vaihtelevista edellytyksistä huolimatta poliitikot ovat ryhtyneet luomaan yhtenäisiä eurooppalaisia sääntöjä energiaalalle. Perusteluina esitetään energiansäästö, siirtyminen uusiutuviin polttoaineisiin ym. sinänsä kunnioitettavia tavoitteita. Samalla ei kuitenkaan voi välttyä kysymästä, tietävätkö poliitikot todella mihin ovat ryhtymässä. Energia-alalla vallitsee suuri huoli tapahtuneesta kehityksestä ja uusista EU-direktiiveistä, joita nyt valmistellaan ällistyttävän yksityiskohtaisella tasolla. Sähkömarkkinoiden sääntely poistettiin vain 15 vuotta sitten. Jo nyt sääntelyä on lisätty kuten europarlamentaarikko Eija-Riitta Korhola toteaa tukijärjestelmien viidakko alkaa yhä enemmän muistuttaa maatalouspolitiikkaa. Meille Katternö-konsernissa on entistäkin tärkeämpää seurata trendejä ja poliittista keskustelua niin kansainvälisesti kuin täällä kotonakin. Meidän täytyy oppia kuvaamaan todellisuuttamme paremmin poliitikoille. Jos voimme paikallisina toimijoina tehdä sen joukolla, sanomamme voi saada erityistä painoa. Paikallisvoiman sisäinen ja Pohjoismaiden paikallisten energiayhtiöiden välinen orastava yhteistyö povaa siinä mielessä hyvää. Tietotason reilu parantaminen energia-alasta ja sen toimintaehdoista olisi kaikille hyödyksi. Ehkä meidän pitää uskaltaa esittää kysymys: Ymmärretäänkö Brysselissä eri aluiden omanlaisia edellytyksiä? Olisiko nyt aikalisän ja uuden alun paikka, jonka käynnistämme asenteettomalla energia-asioiden analysoinnilla? peter boström Hallituksen puheenjohtaja, Katternö Ab n Jani Lundqvist: Lupauksiin pitää suhtautua varauksella! Paljon riippuu siitä, miten lähellä seuraavat vaalit ovat! Se, miten lupauksen käy, ei riipu vain lupauksen antajasta. Noin 70 % lupauksista pitää. n Anneli Enroth: Se oli vaikea kysymys. Joissain tapauksisa! Toivottavasti! Mutta liikaa kyllä luvataan! Noin 40 % lupauksista pitää! n Ritva Ahlvik: Hmm Ei täysin. Olen seurannut politiikkaa aika tarkkaan ja huomannut, etteivät poliitikot aina pidä, mitä lupaavat. 70-prosenttisesti, ehkä. n Mats Östman:: Kyllä ja ei. Yksittäiset poliitikot lupaavat joskus enemmän kuin mitä puolue voi pitää. Toinen ongelma on, että todellisuus voikin olla toisenlainen kuin mitä oli luullut. Mutta minusta kuitenkin n. 80 % lupauksista pidetään. 2 katternö katternö 3


2 2 VPL.PYHÄJÄRVI Maanantai 19. toukokuuta toukokuuta 2014 Naiskolmikko jatkaa Karjalan Liiton johdossa Uosukaiselle Pro Carelia Karjalaiset ja EU Tämän lehden ilmestyessä Euroopan Unionin vaalit ovat käsillä. Ei ollut ilman muuta selvää, että Suomestakin tuli varsin nopeassa tahdissa unionin jäsen, kun se aika koitti. Silloiset poliittiset johtajamme tekivät myönteisen päätöksen unioniin liittymisestä, vaikka kansalaisten keskuudessa oli myös vastustusta ja epäilyjä unionia kohtaan. Viime aikoina useissa EU-maissa, myös Suomessa, ovat unionia vastustavat äänet voimistuneet. Joissakin maissa on jopa esitetty uutta äänestystä kuulumisesta EU:hun. Suomessa puoluekarttamme uusin jäsen on meillä äänekkäimmin arvostellut unionia. Demokratiaan kuuluu täysi vapaus olla asioista eri mieltä, niin myös tässä kysymyksessä. EU:n jäsenyys on tuonut tullessaan myös Suomeen paljon lakeja ja direktiivejä, jotka ovat synnyttäneet lisää byrokratiaa, mutta se on tuonut mukanaan myös paljon hyvää. Mikään taho, joka edustaa kantaa, jonka mukaan Suomen tulisi erota EU:sta tai vähintäänkin palattava omaan rahaan, ei pysty osoittamaan, että silloin parempi kehitys olisi millään lailla taattu. Sen sijaan pystytään osoittamaan, mitä hyötyä EU:sta ja yhteisestä valuutasta meille on ollut. Olemme lopultakin päässeet vakaaseen valuuttaan ilman jatkuvia devalvaatioita, joita markan aikana toimeenpantiin. Yhteinen valuutta helpottaa asioiden hoitoa jäsenmaiden kesken. Mahdollisuus siirtyä maasta toiseen joko lomailun tai työnteon merkeissä on myös tullut yksinkertaisemmaksi. Kulttuurivaihto on EU:n sisällä vilkastunut. Toisinaan on otaksuttu, että EU tekisi jäsenmaiden kulttuureista samankaltaisia, mikä tulisi toteutumaan suurten jäsenmaiden ehdoilla. Näin ei kuitenkaan ole tapahtunut, vaan pienetkin maat ja niiden omat alakulttuurit ovat entistä paremmin päässeet esiin koko unionin alueella ja myös sen rajojen ulkopuolella. Meille karjalaisille on tästä pelkkää hyötyä. Äänestämättä jättäminen EU:n parlamentin vaaleissa on sekin demokraattinen oikeus, mutta varsinkin pienet maat voivat vaikuttaa EU:n asioihin parhaiten vain mahdollisimman suurella äänestysaktiivisuudella. Siis vaaliuurnille, pyhäjärveläiset! JUHANI FORSBERG Vpl. Pyhäjärvi-Säätiön hallituksen varapj Pyhäjärvi-juhlat Ikaalisissa Karjalan Liiton liittokokous valitsi naiskolmikon jatkamaan liiton puheenjohtajistossa. Puheenjohtajana jatkaa kansanedustaja Marjo Matikainen-Kallström, 1. varapuheenjohtajana talousneuvos Maija-Liisa Lindqvist ja 2. varapuheenjohtajana suunnittelija Eevaliisa Kurki. Huhtikuun 26. päivänä pidetyssä liittokokouksessa hyväksyttiin Karjalan kulttuuriyhteistyön ohjelma sekä liiton toiminnan ja talouden päälinjat tulevalle kolmivuotiskaudelle. Kokouksessa vahvistettiin Karjalan Liiton toiminta-ajatus ja arvot, jotka ovat karjalaisuus, yhteisöllisyys ja elämänmyönteisyys. Karjalan Liitto on elinvoimainen kaikkien suomalaisten karjalaisuuden foorumi. Se edistää karjalaista kulttuuria, tuo esille karjalaisen identiteetin suomalaisuudessa ja ylläpitää vuorovaikutusta Karjalan alueeseen. Karjalan Liitto on karjalaisen kulttuurin edunvalvoja ja sen sanansaattaja. Liitto tekee vahvasti yhteistyötä Karjalan alueella Pyhäjärveläisjuurisen Salla Sipposen tavoitteena on MM-kisamenestys Karjalan Liiton liittokokouksen yhteydessä huhtikuun lopulla palkittiin paitsi jäsenseuroja aktiivisesta toiminnasta, myös kannustusta ansainneita nuoria urheilijoita. Anton Talvion stipendin saivat taekwondossa menestynyt viipurilaisjuurinen, espoolainen Jenna Partanen, 18 v. Toisena stipendin sai keuruulainen Salla Sipponen, joka on 19-vuotias menestynyt kiekonheittäjä. Hänen juurensa ovat isoisän kautta Vpl. Pyhäjärvellä. Siellä 1928 syntynyt noitermaalainen, nykyään Keuruulla perheineen asuva Esko Sipponen on mm. avustanut lehteämme kirjoituksillaan, viimeksi 3/ 2014 numerossamme. Salla Sipponen ei päässyt Karjalan Liiton palkitsemistilaisuuteen, sillä hän oli juuri harjoitusleirillä Portugalissa, mutta saimme häneen yhteyden Suomeen tulon jälkeen. Salla Sipponen on nyt talvella valmistunut ammattioppilaitoksesta Mäntästä sisustajaksi. Saavutuksistaan urheilijana hän kertoo seuraavaa: Ennätykseni naisten 1 kilon kiekolla on 52,34 metriä Kuulun nuorten maajoukkueeseen sekä Suomen Urheiluliiton EM-ryhmään ja tavoitteinani kesäl- rajan molemmin puolin, ja on vahvasti mukana Karjalan alueeseen liittyvässä keskustelussa. Karjalan Liiton liittovaltuuston puheenjohtajaksi valittiin jatkamaan ministeri Matti Puhakka. Varapuheenjohtajiksi valtuustoon valittiin kansanedustajat Anu Urpalainen ja Pyhäjärvi-juurinen Antti Kaikkonen. Karjalan Liitto ry:n hallitus on myöntänyt valtioneuvos Riitta Uosukaiselle Karjalan Liiton Pro Carelia -ansiomerkin merkittävästä toiminnasta karjalaisen kulttuurin ja identiteetin tunnetuksi tekemisessä. Riitta Uosukainen on rouva Karjala. Hän on upea esimerkki vahvasta karjalaisesta vaikuttajanaisesta. Hän on toiminut merkittävissä valtiollisissa tehtävissä ja on tällä hetkellä ainoa valtioneuvos Suomessa. Hän on suosittu juhlapuhuja Karjalan Liiton ja sen jäsenyhteisöjen tilaisuuksissa. Liittokokouksessa palkittiin myös karjalaisia yhteisöjä toimintakilpailuun annettujen tietojen pohjalta. le 2014 on pistesija 19- vuotiaiden MM-kilpailuissa USA:n Oregonissa, mitali Kalevan Kisoissa ja oman ennätyksen parantaminen. Sallankin ensimmäinen kilpaurheilulaji oli korkeushyppy. Kiekonheitto valikoitui päälajiksi 16-vuotiaana. Hänen saavutuksensa ovat vuonna 2012 voitettu N17 SM-pronssi, viime vuonna 2013 ensinnäkin N19 halli SM-kulta ja kesän SM-kulta sekä lisäksi 19-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruus ja 19-vuotiaiden EM-kisojen 13. ja Kalevan kisojen 10. Tänä vuonna Sallan saavutuksena on jo N19 halli SMkulta. Kiekonheittäjänä menestyneen Sallan vanhemmilla, Tero ja Marja Sipposella on toinenkin kilpaurheilua harrastanut tytär. Sairaanhoitajaksi Jyväskylässä valmistumassa vuoden lopulla oleva Sirkka Sipponen voitti vuonna vuotiaiden SM-kultaa korkeushypyssä tuloksella 171. Tero Sipposen kertoman mukaan Sirkka suunnittelee opinnot päätettyään palaamista kilpaurheilun piiriin. Vpl. Pyhäjärvi-lehti onnittelee Salla Sipposta hyvästä urheilu-urasta ja stipendistä ja toivottaa menestystä kilpailukausien jatkuessa! Onnittelemme myös Sallan vanhempia ja isovanhempia ennakkoluuloton nuorten kannustaminen ei niin tavanomaisissa lajeissa johtaa jatkos- Karjalaisseurojen piireistä kolmen parhaan palkinnon pokkasivat ykkösijallaan Karjalaseurojen Satakunnan piiri ry, toiseksi tuli Karjalaisseurojen Kymenlaakson piiri ry ja kolmanneksi Karjalaisseurojen Keski-Suomen piiri ry. - MRT Lähde: Riitta Uosukainen. Palkintoja aktiivisesta toiminnasta ropisi Karjalaseurojen Satakunnan piirin ja Porissa toimivien seurojen piikkiin. Piirin sihteeri Raimo Hannukainen, puheenjohtaja Jouko Hämäläinen ja Karvian Karjalaseuran puheenjohtaja Merja Holkko kävivät niitä noutamassa. Kuvat: Kaarina Pärssinen. Kiekonheitto valikoitui Salla Sipposen päälajiksi 16-vuotiaana. sakin menestymiseen ja kunniaan! KAARINA PÄRSSINEN