ESITTELIJÄ Asian johdosta on saatu talous- ja suunnittelukeskuksen (30.7.2010), henkilöstökeskuksen (9.7.2010), terveyskeskuksen (9.7.2010) ja sosiaaliviraston (8.7.2010) lausunnot, jotka sisältyvät tämän asian liitteenä 2 olevaan päätöshistoriaan. Lausunnoissa on suhtauduttu uudistuksen tavoitteisiin myönteisesti, mutta korostettu pääkaupunkiseudun erityisasemaa ja sitä kautta syntyviä kustannuspaineita. Lausunnoissa esitetyt keskeiset havainnot on pyritty tiivistetysti sisällyttämään lausuntoehdotukseen. Lisäksi lausuntoehdotuksessa on käsitelty jatkoluvan myöntämistä tilanteessa, jossa olosuhteet ovat muuttuneet sen jälkeen, kun oleskelulupa myönnettiin ensimmäisen kerran.


Pythagoras näyttää olevan päinvastoin. Täällä olemme määrittäneet yhdelle henkilölle valtavan, hyvin konkreettisen ja johdonmukaisen tiedon, siirron, joka sisältää harmoniaa, osuutta ja geometriaa, sekä oppeja sielun muuttoliikkeestä ja reinkarnaatiosta. Näyttää epätodennäköiseltä, että Pythagoras olisi voinut kehittää niin kattavia harmonisia geometrisia oppeja yksinomaan shamaanikulttuuriin vihkimisen seurauksena. Vaikka näyttääkin erittäin uskottavalta, että opettaminen matemaattisesti edistyneessä esoteerisessa perinteessä muinaisessa Egyptissä yhdistettynä henkilökohtaiseen kokemukseen shamaanin vihkimyksestä olisi voinut aiheuttaa täysin uudenlaisen näkemyksen Pythagorasin kaltaisessa yksilössä. Hänen ilmaisema näkemys levisi sitten ilmeisesti kreikkalaiseen ajatteluun Platonin ja muiden kautta, mutta se johtui aina suurimman antiikin lähteistä. On asianmukaista pitää mielessä, että muinaisten kreikkalaisten aikoina Egyptin juuret olivat jo kreikkalaisille vanhempia kuin muinaiset kreikkalaiset nykyään.


Monella seurakunnalla on krooninen pula rahasta ja yhteenliittyminen ajatellaan tuovan ratkaisun talousvaikeuksiin. Jos seurakuntaa uhkaa konkurssi rahankeräysrikkomusten takia, niin seurakunnan omaisuutta ei saa siirtää velkojien ulottumattomiin, muuten voi syyllistyä konkurssirikokseen. Onko taas kerran niin, että joukossa ajattelemattomuus vain tiivistyy ja mennään ojasta allikkoon? Toistuuko taas kerran sama virhe, minkä teki monet paremmasta päästä oleva säästöpankit, kun erehtyivät menemään mukaan Suomen Säästöpankkiin, joka teki myöhemmin vararikon? Porin Helluntaiseurakunnan johto yritti omavaltaisesti siirtää toimintansa Suomen Helluntaikirkkoon. Oikeus totesi päätökset laittomiksi ja tuomitsi isot oikeudenkäyntikulut maksettavaksi seurakunnan omista varoista (IL 6.2.2014).


lauantai 29. lokakuuta 2022
Lanfranchin chilillä maustettu auringonkukkaöljy on uskomattoman tujua tavaraa. Noinkin pieni määrä sai pihveistä todella tulisia. Mutta en moiti, olivat tosi hyviä. Koirillakin oli juhlapäivä, kun ostin ison ulkofileekimpaleen. Perkasin siitä kalvot ja rasvat irti ja paistoin nuo ylimääräiset osat pannulla koirien herkuksi. Siitäpä sitten sainkin idean että paistan myös pihvit nimenomaan pannulla, vaikka yleensä tykkäänkin laittaa kaikenlaiset lihat mieluummin uuniin tai air fryeriin. Se kun on huomattavasti paistajaystävällisempää. Mutta nyt menivät pannulla, eikä niille nyt loppujen lopuksi tarvinnut paljon muuta tehdä kuin vaivautua paristi kääntämään.


Helsingin kaupungin asuinkiinteistöjen kaksi kulutusluvuiltaan alhaisinta kiinteistöä ovat Asuntotuotantotoimiston rakennuttamat kohteet, vuonna 2000 valmistunut Pihlajiston Kiinteistöt Oy Tilanhoitajankaari 20 ja vuonna 2003 valmistunut Jakomäen Kiinteistöt Oy Sointutie 2. Molemmat hankkeista ovat olleet koerakentamishankkeita. Tilanhoitajankaari 20 oli Eko-Viikin ekologisen rakentamisen koekohde, jossa tutkittiin mm. aurinkolämpöjärjestelmän toteuttamista asuinrakennuskohteeseen. Kohteen lämmönkokonaiskulutuksesta n. 10 % tuotettiin aurinkolämmöllä. Nykyisillä tariffeilla ja teknologialla aurinkolämmön hyväksikäyttö ei ole ollut investointi-, huolto- ja ylläpitokustannukset huomioon ottaen kokonaistaloudellista. Ennakoitavissa oleva, joidenkin arvioiden mukaan rajukin energian hinnan nousu tullee kuitenkin muuttamaan tilanteen. Päästönäkökulmasta aurinkolämmön hyödyntäminen käyttöveden lämmitykseen sen sijaan olisi kannatettavaa jo nyt. Sointutie 2 oli nk. Ekotehokas kaupunkitalo 2003 –pilottihanke, jossa testattiin vuonna 2003 voimaan astuneita ns. uusia energiamääräyksiä. Kohteen lämpöenergian kokonaiskulutus vuonna 2005 oli koko kaupungin omistaman asuinkiinteistökannan pienin.


Osmo Ikola mainitsee Nykysuomen käsikirjassa (3. p. 1991) mm.: ”Sellainen inessiivin käyttö – – johtuu vieraiden kielten tarkasta jäljittelystä eikä sovellu suomen kielen sijajärjestelmään. Usein inessiivin tilalle sopii essiivi. – – Sellainen huono inessiivi kuin ’maksaa Suomen rahassa’ taas voidaan korvata keinon, välikappaleen adessiivilla: Saanko maksaa tämän Suomen rahalla?” (S. 32.) Varsinaisessa essiivin esittelyssä Ikola ei kuitenkaan mainitse edellä siteerattua essiivisuosituksen mukaista käyttöä lainkaan. Siinä esitetään essiivi 1) ajanmääritteenä (tänä vuonna), 2) predikatiiviadverbiaalina (äiti on sairaana) ja 3) appositioadverbiaalina (poikana hän oli toisenlainen).


* Tyypillinen intellektuelliprojekti on myös vihreä liike. Se tuli Suomeen 1970-luun lopulla, kun muutama helsinkiläisnuoi oli matkustelllut maailmalla, lueskellut kirjoja a keksinyt sen jälkeen ilmoittautua maaallon puhemieheksi. Se olikin loistoidea, sillä ekosysteemi on siitä hyvä puolustettava, ettei se voi väittää vastaan, toisin kuin ihmiset. Pieneksi hankaluudeksi osoitautui, että luonto sijaitsee kaukana ja vaivalloisten yhteyksien päässä, kun taas vihreät ovat aina viihtyneet parhaiten siellä, missä palvelut pelaavat. Sieltä käsin he kertovat puolustavansa luontoa ja eläimiä. Vihreät menestyvät vain asfaltoiduilla alueilla. Korpimailla heitä vihataan enemmän kuin susia. - Saska Saarikoski


16 16 kista vastaa Juhani Tuomisen orkesteri - tanssimme lukujen musiikin tahdissa. Laulusolistina Raimo Paasivaara. Liput 10 euroa, sis. kahvitarjoilu. ELÄKELIITON PERTTELIN YHDISTYS Tyrin kukkamessumatkan aikataulu: Salo 5.30, Ruha 6.00, Op 6.10, kk 6.20 ja Kitula ELÄKELIITON KISKON YHDISTYS Itä-Suomen retki Lähtö Kiskon kirkolta (ke) klo 8.00, Neste 8.10, Kitula Kotka (ke): kaupunkikierros. Sapokan vesipuisto. Lounas. Lappeenranta: Historiallinen linnoitus. Punkaharjun kautta Joensuuhun, jossa yöpymiset (ke ja to). Lieksa (to): Pielisen museo. Lounas Bomban suuressa karjalaistalossa. Koli: Pohjois-Karjalan korkein vaara, josta paluu Joensuuhun yöksi. Varkaus (pe): Karvion kanava. Mekaanisen musiikin museo. Juvan kautta Mikkeliin: Lounas Punaisen piipun kievarissa. Siiskosen kotileipomosta voi ostaa lämpimäisiä tuliaisiksi. Heinolan ja Lahden kautta kotiin. Ilmoittaudu mennessä. Sirkka-Liisa Matkan hinta 200 /hlö sisältää bussimatkat, 3 x ruokailun, hotellimajoituksen, sisäänpääsymaksun ja opastuksen. Maksu EL-Kiskon yhdistyksen tilille. FI Tervetuloa! ELÄKELIITON KUUSJOEN YHDISTYS YHDISTYKSEN YLIMÄÄRÄINEN KOKOUS terveystalolla tiistaina klo 14. Valitaan yhdistyksellle hallituksen puheenjohtaja ja kaksi (2) hallituksen jäsentä eronneiden tilalle. Hallitus Tiistaitapaamisessa vieraana on Salon kaupungin liikuntasihteeri Päivi Rask kertomassa ikäihmisten liikunnan tärkeydestä. Kahvitarjoilu, arvontaa. Tervetuloa. ELÄKELIITON PERNIÖN YHDISTYS Kerho 4.4. alkaen kello 12 Salon Osuuspankin Perniön konttorin kokoushuoneessa. Alustajana Kirsti Leikkonen. Aihe: Lempikirjat. Kerho kello 12 Salon Osuuspankin Perniön konttorin kokoushuoneessa. Alustajana apteekkari Jukka Santalahti. Aihe: ereseptien käyttöönotto. Kerho 2.5. alkaen kello 12 Salon Osuuspankin Perniön konttorin kokoushuoneessa. Alustajana: Pankkilakimies Heidi Vanne, Salon Op. Aihe: Edunvalvontavaltuutus -viesti jäsenille oman tulevaisuuden turvaamisesta. Tervetuloa mukaan. SAUVAKÄVELY: 5.4. Kaivola, 12.4 Inkere, Kaivola, 26.4 Inkere. Lähtö klo 10 kenttien parkkipaikalta KLO KIRKKOPYHÄ Perttelin kirkossa ja seurakuntatalossa. Kahvitarjoilu klo 14 KUUKAUSIKERHO Op Kantrisalon kerhohuone. Siivous ja hygienia, Annika Kiukkonen klo YHTEISLAULUA Perttelin urheilutalo järjestämme matkan Heinolan kesäteatteriin katsomaan farssia Munaako herra ministeri. Rooleissa mm. Antti Litja ja Risto Kaskilahti. Tutustumme myös Heinolan kaupungin museoon. Matkan hinta 53 e, sis. pääsymaksut, kuljetuksen, ruokailun ja kahvit. Ilm. matkavastaaville puh tai , maksu yhd. tilille n:o FI mennessä. Lähtö Salon tori 7.45, Hähkänä 8.00, Inkere 8.05, Kaivola 8.10 Pöytiö ELÄKELIITON SALON YHDISTYS Tanssit VPK-talolla kello Urho Valli yhtyeineen soittaa. Liput 10, sisältää kahvin Jäsentilaisuus srk-talolla kello Pentti Kataja kertoo elämästä Uskelassa. Huom! ohjelman päivämäärä vaihtunut Lehmirantaan Tapio Rautavaaran tunnelmissa. Ruokailu kello 15 ja konsertti kello 16. Orkesterin tahdissa päivätanssit. Lippu 20. Ilmoittautumiset mennessä Annelille Kirkkoretki Sauvoon. Lounas 10, yhdistys maksaa matkan. Ilm mennessä Annelille, tai Piirin KULTTUURIPÄIVILLE (12.6.) ilmoittautumiset tai Muistakaa mainita esiintyjät ja näytteilleasettajat. ELÄKELIITON SUOMUSJÄRVEN YHDISTYS Su klo Suomusjärven kirkko, Karjalohjantie 161 Suomusjärven eläkeyhdistyksen kirkkopyhä.


Kiinan talouskehitystä heiluttava kiinteistöalan sakkaus on saanut maan suuntaamaan tuotantoaan ulkomaille, ja alkuvuonna Kiinan vienti on yleisestikin kasvanut tuontia selvästi enemmän. Brasiliaa huolettaa kiinalaisen teräksen dumppaus, EU:ta puolestaan kiinalaiset aurinkopaneelit, joiden tarjonta uhkaa kaataa alan eurooppalaiset toimijat. Yhdysvallat juonii jälleen uusia kapuloita teknologiayhtiö Huawein rattaisiin.


14 8 Katolle tehdään rakenneavauksia, jolloin rakenteen todellinen toteutustapa selviää. Rakenneavauksista todetaan yläpohjan rakennekerrokset (materiaalit ja niiden paksuudet) ja niiden toteutustapa ja kunto. Rakenneavausten yhteydessä kermistä otetaan tarvittavat materiaalinäytteet laboratorioanalyyseja varten. Yleensä selvitetään kermin haittaainepitoisuudet ja neliöpaino. Pääsääntönä on, että ennen vuotta 1990 tehdyistä kermieristyksistä tulee tehdä haitta-aineselvitys, joissa selvitetään kermin PAH- ja asbestipitoisuudet mahdollisia purkutöitä varten. Lämmöneristeestä ei yleensä ole tarvetta ottaa näytettä, ellei haluta selvittää esimerkiksi eristeen kosteuspitoisuutta. /16./ Kuva 6, Alusrakenteena toimiva ponttilaudoitus on lahonnut poikki kattokuvun vieressä /20/. Vesikaton kuntotutkimus on hyvän korjaussuunnittelun lähtökohta. Tutkimuksen jälkeen katolle valitaan tarvittavat huolto- tai korjaustoimenpiteet. Katon korjaustarve arvioidaan sen mukaan, miten kuntotutkimuksessa tehdyt havainnot eroavat oikeaoppisista tavoista tehdä toimiva katto. Kattovuodot ja muut ongelmat johtuvat yleensä vaurioituneesta tai jo alun perin väärin toteutetuista yksityiskohdista. Kattorakenne voi kuitenkin toimia erikoisella ja oikeaoppisesta tavasta poikkeavalla toteutustavalla, mikäli sen suunnittelussa ja toteutuksessa on otettu huomioon kaikki katon toimivuuteen vaikuttavat seikat. /16./


6 4. Tulkinnan kannalta huomionarvoisia seikkoja Kuten johdannossa mainittiin, listaus perustuu pääosin toteutuneisiin fundamentti-perusteisiin tunnuslukuihin, ei ennusteisiin. Tämä tarkoittaa sitä, että lista ei ole listan laatijan suositus siitä, mitä osakkeita nyt kannattaisi ostaa ja mitä myydä. Lista ei myöskään kerro sitä, onko nyt yleisesti oikea aika ostaa vai myydä suomalaisia pörssi-osakkeita. Joka listalla 10 parasta yhtiötä saa 5 tähteä jne. Balancen Listan tulkinnassa on huomionarvoista myös se, että listan mittarit ovat kvantitatiivisia eli määrällisiä, eivät kvalitatiivisia eli laadullisia. Esimerkiksi yhtiöiden markkinaasemaa ja toimialaa ei arvioida. Listan laadintaprosessi on tarkoituksella pidetty mahdollisimman systemaattisena. Koska lista ei sisällä kvalitatiivista arviointia, käyttäjän tulee itse arvioida näitä tekijöitä. Esimerkiksi hyvä markkina-asema on omiaan tuomaan vakautta sekä liiketoimintaan että kurssikehitykseen. Niinikään toimialatekijöillä on merkittävä vaikutus liiketaloudellisen kehityksen ja osaketuoton keskipitkän ja pitkän aikavälin vakauteen. Tyypillisiä vakaita toimialoja ovat kaupan ala, erityisesti vähittäiskauppa, lääketeollisuus, elintarviketeollisuus, peruspankkitoiminta ja ympäristöpalvelut. Ylipäänsä kuluttajasektorin tuotteet ja palvelut käyttäytyvät suhdannekierrossa syklisiä toimialoja vakaammin. Suhdanneherkkiä eli syklisiä toimialoja ovat muun muassa perusmetalliteollisuus, metsäteollisuus ja rakentaminen. Näillä toimialoilla yhtiöiden tuloskehitys riippuu merkittävästi raaka-aineiden ja lopputuotteiden maailmanmarkkinahinnoista sekä talouskasvusta. Myös investointitavarateollisuuden, kuten konepajojen, kysyntä on taloussuhdanteista riippuvaista. Sijoitus- ja kiinteistösijoitusyhtiöillä tuloskehitys riippuu IFRS-tilinpäätöskäytännön myötä huomattavilta osin sijoitusten ja sijoituskiinteistöjen käypien arvojen kehityksestä. Vaikka Balancen Lista ei sisällä kvalitatiivisia mittareita, osa listan numeerisista tunnusluvuista kuitenkin heijastelee myös laadullisia tekijöitä, esimerkiksi viime vuosien liiketulosmarginaalin ja osaketuoton vakautta mittaavat luvut. Balancen Lista on kehitetty siitä lähtökohdasta, että listan kärkipuoliskon osakkeista rakennettu hajautettu salkku olisi omiaan antamaan pörssin keskituottoa korkeampaa osaketuottoa 1-2 vuoden aikajänteellä listan laadinnasta. Se ei tarkoita sitä, etteikö huipputuottoja voisi saavuttaa sijoittamalla listan loppupään yrityksiin. Lista voi toimia salkunrakennuksen apuvälineenä pitkän aikavälin osakesijoittajalle esimerkiksi siten, että sijoittajan kannattaa suosia salkussaan enemmän listan kärki- kuin loppupuoliskon osakkeita. Listausmenetelmä on toiminut testivaiheessa erityisen hyvin silloin, kun keskimääräiset tuotot pörssissä ovat olleet matalia tai muuttuneet matalaksi. Balancen Lista ei sisällä osakesuosituksia ja listan tiedot perustuvat listan julkaisuhetken tilanteeseen Balancen Listaa suositellaan käytettäväksi yhdessä muun informaation ja muiden analyysien kanssa. Balance Consulting /17


62 KALASTUSTYÖNTEKIJÄN KOULUTUS Kisällin nro 9. Kalatalouden pt:sta kalastuksen perustaidot Kalastajan perusturvallisuuskurssi (3 pv) Koulutuksen toteutuminen Turvallisuuskurssi suoritettu, mestari ja kisälli -koulutus keskeytyi 4 kk jälkeen molemminpuoliseen motivaation puutteeseen / muissa töissä 10. Kalatalouden pt:sta kalastuksen perustaidot Kalastajan perusturvallisuuskurssi (3 pv) Hygieniaosaaminen Turvallisuuskurssi ja hygieniaosaaminen suoritettu, kalastuksen perustaidoissa jäi toinen tutkintotilaisuus suorittamatta / muissa töissä 11. Kalatalouden pt:sta kalatalous, kalastuksen Kävi vain muutamassa lähiopetustilaisuudessa perustaidot ja kalankäsittelyn perustaidot työkiireiden vuoksi. Turvallisuuskurssi suoritettu / Kalastajan perusturvallisuuskurssi (2 pv) töissä edelleen mestariyrityksessä 12. Suunniteltu tietopuolinen koulutus Kalatalouden pt:sta kalankäsittelyn perustaidot ja kalatalouden yritystoiminta Kalastajan perusturvallisuuskurssi (2 pv) Kalatalouden lähiopetus ja tutkintotilaisuus joulukuussa 2010 / töissä edelleen mestariyrityksessä KALANVILJELYTYÖNTEKIJÄN KOULUTUS Kisällin nro Suunniteltu tietopuolinen koulutus Koulutuksen toteutuminen 13. Kalanviljelijän at:sta kalanviljely opintokokonaisuus Suoritettu / töissä edelleen mestariyrityksessä 14. Kalanviljelijän at:sta kalanviljely opintokokonaisuus Suoritettu / palasi muihin töihin Kalanviljelijän at Koulutus kesken, päättyy 2011 / töissä mestariyrityksessä Kalanviljelijän at Koulutus kesken, päättyy 2011 / töissä mestariyrityksessä Kalanviljelijän at Koulutus kesken, päättyy 2011 / töissä mestariyrityksessä


129 Kuva 2. Ravintopalveluliikelaitoksen toimintakulut Sisäinen valvonta ja riskien hallinta Ravintopalveluliikelaitoksen sisäisen valvonnan avulla pyritään hallitsemaan sekä tunnistamaan ja ennalta ehkäisemään toiminnan riskejä. Valvonnan järjestely perustuu Kittilän kunnan hallintosääntöön, kunnanhallituksen hyväksymään sisäisen valvonnan ohjeeseen ja liikelaitoksen johtosääntöön sekä kunnanhallituksen ja johtokunnan määrittelemiin toimintasääntöihin, joissa on määritelty mm. kunnallisten ilmoitusten tiedottaminen, tilaajavastuulain noudattaminen, toimielinten ja viranhaltijoiden vastuut, nimenkirjoitus- ja laskujen hyväksymisoikeudet. Sisäinen valvonta on osa johtamista, mutta se on myös osa normaalia jokapäiväistä työtä. Liikelaitoksen koko organisaatio vastaa kukin omalta osaltaan lakien, sääntöjen ja ohjeiden noudattamisesta tehtävissään. Riskit ovat ennalta tarkoin määrittelemättömiä tai tiedostamattomia olemassa olevia vaaratekijöitä. Riskistä ei voi tietää milloin ja miten se tulee kohdattavaksi. Olemassa olevia omaisuuteen ja henkilöstöön kohdistuvia tiedostettuja vaaratekijöitä ja riskejä ovat mm.: henkilöstön sijaistarve raaka-aine kustannusten maailmanlaajuiset hinnanvaihtelut kunnostusta tarvitsevat työtilat ja kalustus luonnon aiheuttamat vaarat, esim. tulva ilkivalta Liikelaitos on varautunut riskeihin mm. sisäisen valvonnan avulla ja vakuutuksilla. Henkilöstölle on järjestetty koulutuksia. 127


22 Vähennä ympäristövaikutuksia suosi lähellä tuotettuja kasviperäisiä elintarvikkeita. Vähiten kuorimittavia ovat juurekset ja muut avomaan vihannekset. Kasviperäisiksi proteiininlähteiksi sopivat esimerkiksi pavut ja herneet. käytä maitotuotteita kohtuullisesti tai korvaa ne kasviperäisillä vaihtoehdoilla. suosi vapaana kasvanutta kotimaista kalaa. käytä broilerin- tai sianlihaa mieluummin kuin naudanlihaa. vähennä kaupassakäyntikertoja, mikäli liikut autolla. Osta kerralla enemmän ja pyri tekemään pienemmät kauppareissut kävellen tai pyörällä. vältä pakasteita. Esimerkiksi esikypsennetyn pakastepullan ympäristövaikutus on kymmenkertainen tavalliseen pullan verrattuna. valmista kerralla suurempia eriä ruokaa, etenkin jos käytät uunia. Yhden hengen annosta valmistaessasi suosi mikroaaltouunia. Lämmitä myös tähteeksi jäänyt ruoka mikroaaltouunissa lieden sijaan. minimoi ruokajätteen määrä. Jos kotiin ostetusta ruoasta puolet menee roskiin, ovat syödyksi tulleen osan ympäristövaikutukset kaksinkertaiset. Lisäksi negatiivisia vaikutuksia aiheutuu myös kaatopaikalle joutuvasta ruokajätteestä


28 Askel 4: Avaa kaksoisnäpäytyksellä Internet-protokollan asetukset. Askel 5: Ota talteen IP-osoite, aliverkon peite ja yhteyskäytävä. Askel 6: Aseta näihin kenttiin vastaavat tiedot tallentimen yhteysasetuksien kautta (kts. Aiemmassa vaiheessa ohjetta tarkemmin) Jos aliverkon peite ja yhteyskäytävä ovat samat kuin tietokoneella, IP-osoite on samalla yhteysalueella. Kuitenkin, ne eivät voi olla täysin samat kuin laitteessa, koska se aiheuttaa IP-osoiteongelmia. Esimerkiksi yllä olevassa kuvan mukaan, laitteen IP-osoite pitäisi olla X, jossa X ei voi olla 40 tai 1 (tai muu IP-osoite joka on käytössä samanaikaisesti) eikä voi ylittää 255, koska aliverkon peite on


21 Koposten Sukuseura ry:n tilinpäätös TASE VASTAAVAA VAIHTUVAT VASTAAVAT Vaihto-omaisuus Tavarat 36381,47 Saamiset Rahat ja pankkisaamiset.6994,90 Vastaavaa yhteensä ,37 VASTATTAVAA OMA PÄÄOMA Yhdistyspääoma ,37 Tilikauden ylijäämä. 2250,00 Oma pääoma ,37 Vastattavaa yhteensä ,37 TULOSLASKELMA VARSINAINEN TOIMINTA Tuotot Jäsentoimintatulot. 186,90 Sukukirja I 1.275,00 Sukukirja II.4341,00 Muut myyntitulot 8.60, ,85 Kulut Myyntitoiminnan kulut.936,60 Varaston muutos 2.639,50 Matkakulut.739,14 Vuokrat.303,00 Ilmoitukset.230,64 Sukupäivät.260,50 Kirjanpito.268,40 Postikulut 1.143,02 Puhelinkulut.564,99 Toimistotarvikkeet. 72,75 Vahinkovakuutus.149,36 Valokopiot.275,66 Kopsa-lehti.1750,00 Kokouskulut.294,70 Jäsenmaksut.335,00 Huomionosoitukset.205,80 Palvelumaksut.133,08 Muut jäs.toiminnan kulut 311,50 Kulut yhteensä ,64 Kulujäämä.-3949,79 VARAINHANKINTA Tuotot Jäsenmaksut.6820,00 Kulut Jäsenmaksuperintä -.374,19 Palkkio.-250,00 Varainhankinta yhteensä.6195,81 Tuottojäämä.2246,02 SIJOITUS- JA RAHOITUSTOIMINTA Tuotot Korkotuotot 3.,98.3,98 Tilikauden ylijäämä.2250,00 [Tilinpäätös vahvistettu vuosikokouksessa ] 21


6 Kuluttajan oikeudet Toimialueen tavoitteena on taata kuluttajille kattava oikeusturva ja tehokkaasti toimiva oikeussuojajärjestelmä. Kuluttajien on voitava luottaa kuluttajansuojan johdonmukaisuuteen, toimivuuteen, maksuttomuuteen ja tasa-arvoon kotimaassa ja Euroopan sisämarkkinoilla. Kuluttajaliitto toimii sen puolesta, ettei omaa kuluttajansuojaamme heikennetä Euroopan yhteisön normeilla. Kuluttajan oikeudet toiminta-alueella keskeistä toimintavuonna oli panostaminen koulutukseen, edunvalvontaan ja kuluttajien edun varmistaminen lainvalmistelussa. Myös lainsäädännön vaikutuksia kuluttajien oikeusasemaan seurattiin kuluttajapalautteen ja eri sidosryhmien kanssa käytyjen keskustelujen avulla. Toimintavuonna jatkettiin edellisvuonna aloitettua koulutusyhteistyötä Palvelualojen ammattiliito PAM ry:n kanssa. Kuluttajaliitto koulutti PAMin jäsenistöä kuluttajansuojaan liittyvissä kysymyksissä PAMin paikallisyhdistysten järjestämissä koulutustilaisuuksissa. Koulutustilaisuuksia oli kahdeksan. Lisäksi PAMille tehtiin kuluttajansuojaa koskeva kirjallista materiaalia. Marraskuussa pidetyssä jäsenseminaarissa paikallisyhdistysten toimijoille annettiin koulutusta kuluttajansuojan perusteista. 4 Vuosikertomus 2015


13 Kirjoittaja on suomalaisen viittomakielen aineenopettajaopiskelija. 13 JYT kaipaa uutta verta Jyväskylän ylioppilasteatteri hakee riveihinsä uusia näyttelijöitä 28. marraskuuta järjestettävässä valintatilaisuudessa. Tilaisuus pidetään Ilokiven monitoimitilassa ja siihen tulee ilmoittautua maanantaihin 22. marraskuuta mennessä JYTin puheenjohtajalle Enni Junttilalle, jolta saa asiasta myös lisätietoja. Hakijoiden toivotaan ilmoittautumisen yhteydessä kertovan vähän itsestään ja siitä, miksi ylioppilasteatterissa näytteleminen kiinnostaa heitä. Tänä vuonna 50 vuotta täyttänyt JYT esittää juhlavuotensa päätösnäytelmänä Ilmari Kiannon teokseen pohjautuvan näytelmän Punainen Viiva. Dramatisoinnista ja ohjauksesta vastaa pitkän linjan jyttiläinen Kaisa Nissi. Klassikkoa on tulkittu alkuperäisteosta kunnioittaen, mutta omailmeisesti. Ensi-iltansa Punainen viiva saa 11. marraskuuta ja sitä esitetään 12. joulukuuta saakka. Opiskelijat taistelevat Tampereella Tampereella järjestetään ensimmäiset opiskelijoiden kamppailuja voimailupäivät. Tapahtumassa ratkotaan SM-titteleitä yhteensä kahdeksassa lajissa. Viimeinen ilmoittautumispäivä kisoihin on 15. marraskuuta. Lisätietoja osoitteesta JOHANNES KAARAKAINEN JÄLKIKIRJOITUS Juhana Salonen Elinvoimaisuus kunniaan! Jaakko ja Enni Junttilaa (ylhäällä) yhdistävät teatteri, kirjallisuus ja kielitieteet. Parhaat keskustelut teatterista olen kyllä käynyt Jaakon kanssa, Enni kertoo. TOTEUTIN VIIME tammikuussa pitkäaikaisen haaveeni, kun pääsin ensimmäistä kertaa Afrikkaan. Osoitteena oli Addis Abeban yliopisto Etiopiassa, jonne pakenin Suomen kylmää talvea viideksi kuukaudeksi. Opiskelin etiopialaista viittomakieltä ja kuurojen kulttuuria isossa opiskelijaporukassa, johon kuului noin neljäkymmentä etiopialaista kuuroa. Alussa koin shokkiaaltoja, kun paikallinen kulttuuri erosi niin paljon perussuomalaisista maneereistani. Wc:ssä piti istua ilman pyttyä, injeraruokaa naposteltiin käsin, eikä vettä tai sähköä ollut aina saatavilla. Lauantaisin potkittiin jalkapalloa aina kukonlaulun aikaan. Lapset tulivat ihmettelemään kalpeanaamaista ihoani, ja kutsuttiinpa minua usein karvaturriksikin. KULTTUURITÖRMÄYKSIEN yli Juhana pääsin paikallisten viittomakielisten vahvan yhteisöllisyyden ansios- Salonen ta. Paikalliset kuurot ihmiset huomioivat minut joka tilanteessa. Sain esimerkiksi majoittua kahden viikon ajaksi erään kuuron Wc:ssä piti istua ilman luokse. Kuurojen liitolla otettiin pyttyä ja injera-ruokaa minut lämpimästi vastaan eri naposteltiin käsin. tanssi- ja draamaesityksineen. Kuurojen kouluilla lapset tiedustelivat taustaani ja lukuisat kuurot yliopistolla ja muualla opastivat minua ties minne. Minulta kysyttiin aina kuulumisia ja tervehdittiin iloisesti. Jos olin ollut yhdenkin päivän poissa kuvioista, niin heti ihmeteltiin, mihin olin kadonnut. RAKASTUIN TODELLA Etiopian viittomakieliseen yhteisöön. Opin käyttämään heidän viittomakieltään, joka eroaa suuresti suomalaisesta viittomakielestä. Etiopialaisen viittomakielen välityksellä sulauduin hyvin yhteisöön. Silmiini tulvi niin ihmeellisiä ja uskomattomia tarinoita, etten jaksanut aina uskoa niiden todenperäisyyttä. Etiopian vahva uskonnollisuus ja myyttisyys lisäsivät mukavasti mausteita heidän kulttuuriinsa. Päivi Oikari ja Vesa Närhi kävivät ensimmäisillä treffeillään Lozzin opiskelijaruokalassa. Tanja Grönholm ja Arto Pesola viettävät yhteistä opiskelija-arkea rennosti ruokaa laittaen ja ulkoillen. Pari on löytänyt tiensä myös lavatanssikurssille. OLEN OPPINUT vaihtoaikanani arvostamaan enemmän Suomea erityisesti Jyväskylän yliopiston viittomakielistä koulutusta, joka ainoana opinahjona Suomessa tarjoaa mahdollisuuden opiskella suomalaista viittomakieltä pääaineena. Meillä on täällä ainutlaatuinen viittomakielinen, akateeminen yhteisö. Sama ilmiö näkyy Addis Abeban yliopistossa. Yhteisömme kollektiivisuus on voimavara meille kieli- ja kulttuurivähemmistössä eläville. Se on sitä myös kelle tahansa muulle, sillä monikielisyys ja -kulttuurisuus tuovat rikkautta jokaisen ihmisen elämään. Elinvoimaisuus kunniaan!


19 JOULURETKI Kuokkalan alueen työttömien jouluretki Vesalaan järjestetään perjantaina Ohjelmassa riihikirkko ja joululounas. Lähtö klo 10 Polttolinja 37 edestä, paluu n. klo 13. Hinta 4 e. Ilmoittautumiset mennessä diakoniatoimistolle p (ma, ti, ke 9-11). Järj. kaup.seurakunta / Kuokkalan alue. JOULUKYLÄ Aren aukion Joulukylä on avoinna joka päivä ajalla Ohjelmalavan ilmaisesitykset kutsuvat kaikenikäisiä nauttimaan joulun odotuksesta. Tarjolla on erilaisten kuorojen, näytelmäryhmien ja tanssiryhmien esityksiä. Myös joulupukki vierailee tapahtumassa päivittäin. VIRMAN JOULUKUU Tiistaisin Kuokkala Messi, Siltakatu 18 klo Leivonta Pikkujoulu GLÖGITAR- JOILU uttaja, joka saapuu laittamaan kylän asiat kuntoon. Simpauttajan ohjaa Tuula Saarinen. Kulissin lapset ja nuoret sovittavat sadusta oman musiikkiversionsa ja kuvassa on jälleen kerran ihastuttava tarina täynnä musiikkia, tanssia ja näyttelemisen riemua. Ihmemaa Oz:n ohjauksesta vastaa Marja Pylkäs. Tervetuloa viihtymään teatteriimme kesällä 2008! Glögitarjoilu Yhteispalvelussa klo Asukasyhdistyksen hallituksen jäseniä päivän mittaan paikalla. Tule glögille ja juttelemaan vaikka uudesta monitoimitilasta, johon tulee pikkuinen kirjasto ja nuorisotilat. järj. Kuokkalan Asukkaat ry, Kuokkalan Yhteispalvelu KOHTI KESÄÄ Kesällä 2008 Ainolassa nähdään kaksi näytelmää. Aleksander Anria ohjaa Antti Tuurin kirjoittaman näytelmän Maakunnan mies. Anria on Riihimäen kaupunginteatterin johtaja ja ohjannut Korpilahden kesäteatterissa useita vuosia. Ainolaan hän on ohjannut aikaisemmin näytelmät Mustalaisleiri muuttaa taivaaseen ja Täällä pohjan tähden alla. Ari Lyttä ohjaa Jukka Kerosen kirjoittaman lastennäytelmän Piraattilevyn salaisuus. Näytelmä on kantaesitys. Tervetuloa mukaan! Jyväskylän teatteriyhdistys Kulissi ry. on syyskokouksessaan päättänyt ottaa vuoden 2008 ohjelmistoonsa aikuisten esittämän musiikkinäytelmän Simpauttaja sekä lasten ja nuorten esittämän musiikkinäytelmän Ihmemaa Oz. Simpauttaja on alunperin kirjailija Heikki Turusen esikoisromaani vuodelta Se kertoo Pohjois-Karjalan maaseutukylän elämästä ja ihmisistä pelloilla, tansseissa ja kotona sekä kulkurirengistä nimeltä Simpa- TOIMINTAA IKÄÄNTYNEILLE Kotikaaren päiväkeskuksessa, Polttolinja 39, 2. kerros. Tuolijumppaa ja pelejä keskiviikkoisin ja torstaisin klo , klo 10 valmistaudutaan itsenäisyyspäivän viettoon, klo 13 tervetuloa Kuokkalan ikääntyneiden kerhon pikkujouluun Virittäydytään joulutunnelmiin ja suunnitellaan yhdessä ensi vuoden toimintaa! Tervetuloa mukaan uudet ja vanhat tutut! Lisätietoja puh KUOKKALAN KARTANO: SEMINAARINMÄEN MUSIIKKIELÄMÄSTÄ Kuokkalan kartanon lauantaiseurassa on aiheena Jyväskylä sävelten ja sanoitusten kaupunkina. Kuokkalalainen musiikkitieteen professori Matti Vainio kertoo Seminaarinmäen musiikkielämästä. Mäeltähän ei kaupunkilaisten korviin PESÄPALLO Suomensarja Miehet Vuoden pelaaja Jaska Kunelius Sisäpelaaja Ville Paltamaa Ulkopelaaja Janne Kainulainen Maakuntasarja Miehet Vuoden pelaaja Petteri Hokkanen Suomensarja Naiset Vuoden pelaaja Susanna Riekkinen Sisäpelaaja Sanna Porkka Ulkopelaaja Heidi Valtanen A-Pojat Vuoden pelaaja Simo Nuppola Sisäpelaaja Ville Paltamaa Ulkopelaaja Joni Karppanen B-Pojat Vuoden pelaaja Ville Okker C-Pojat Vuoden pelaaja Mikko Tiainen D-Pojat Vuoden pelaaja Valtteri Savela Ulkopelaaja Paavo Lassila Sisäpelaaja Topi Okker kantautunut vain seminaarilaisten eli jyskyjen aamuista halonhakkuuta, vaan myös säveliä, joita lehtorit, Pekka Juhani Hannikainen etunenässä, iskostivat lähtemättömästi suomalaiseen musiikkimaailmaan. Tilaisuus alkaa kello 15.00, E-Pojat Vuoden pelaaja Jarkko Korhonen Ulkopelaaja Eero Meijanen Sisäpelaaja Jan Brandt F-Pojat Vuoden pelaaja Atte Brandt Vuoden nuorisotuomari Lauri Lassila Vuoden valmentaja Jani Tuomikoski KAUKALOPALLO Miehet II Div. Vuoden pelaaja Sami Puurunen Hyökkääjä Anssi Moilanen Puolustaja Mika Leskinen Miehet III Div. Jani Karppanen Lentopallo Veteraani Eero Tiainen Vuoden Veteraaniurheilija Paavo Turunen Vuoden Joukkue Petangi Pentti Kytönen Urho Ottelin Erkki Metsä Vuoden Valolainen 2007 Leila Länsisalmi ja siihen on vapaa pääsy. Sitova ennakkoilmoittautuminen puhelimitse emännälle (ke-pe klo 10-17, la-su klo 12-17). Kahvitarjoilu tilaisuuden alussa 5 euroa. JYVÄSKYLÄN VALON PALKITUT 2007 Alarivissä vasemmalla: Virmassa askarrellaan Joulua. Alarivissä keskellä: Kodin kynttilät tuikkivat Kotikaaren ikkunoissa. Ylhäällä vasemmalla: Monique ja Isac -vauva pakolaisten tervetulojuhlassa. Ylhäällä keskellä: Mollin Duuraajat lauloivat tervetulojuhlassa. Alla: Joulupukki samoissa juhlissa. Kuvat: Kirsti Leskinen


9 joulukuuta 2014 alkaen. Tämän vuoksi komissiolla on edelleen oikeus (ja itse asiassa velvollisuus) antaa delegoitu säädös. Tähänastisten viivästysten vuoksi on aiheellista ehdottaa, että kollegio hyväksyy säädöksen syyskuun loppupuolella. Delegoidun säädöksen antamisen jälkeen se toimitetaan Euroopan parlamentin ja neuvoston käsiteltäväksi. Vakavaraisuusasetuksen 462 artiklan mukaisesti komissiolla on valta tarkastella delegoitua säädöstä uudelleen määräämättömän ajan. Komissio pyrkii hyödyntämään tätä mahdollisuutta pitääkseen delegoidun säädöksen markkinoilla tapahtuvien muutosten tasalla ja harkitsee muiden sellaisten varojen sisällyttämistä luottolaitoksen maksuvalmiuspuskuriin, joista on tullut riittävän likvidejä sisällytettäväksi siihen, ja sellaisten varojen poistamista puskurista, jotka eivät enää ole riittävän likvidejä. Uudelleentarkastelussa voidaan arvioida erityisesti päästöoikeuksia EU:n päästökauppajärjestelmän osalta direktiivin 2003/87/EY mukaisesti. FI 9 FI


3 Kuntasuunnitelman mukaiset hyvinvointipolitiikan tavoitteet ja painopistealueet ovat tällä hetkellä 1) Elinvoiman vahvistaminen ja elinvoimapolitiikan toteuttaminen - Yrityselinkeinot - ennaltaehkäisevät palvelut - aktiivinen ikääntyminen 2) Viihtyisä ja turvallinen ympäristö - maisemointi, kaavoitus, esteettömät ratkaisut - virkistysmahdollisuudet, ulkoilualueiden kehittäminen 3) Työvoiman saatavuus ja osaaminen - koulutusmahdollisuuksien lisääminen ja nouseva koulutustaso - Maahanmuuttajataustaisten henkilöiden osuus väestössä nostetaan 10 %:iin 4) Hyvinvointia tukevat palvelut - toimivat lähipalvelut - liikenneturvallisuus - pudasjärveläinen -luonnostaan liikkuva - laajakaistayhteydet Keskeiset hyvinvointiin liittyvät asiakirjat ja ohjelmat, joita kunnassa on valmisteltu tai jotka muuten ohjaavat toimintaa: Kuntasuunnitelma Sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämissopimus 2012/Pudasjärven kaupunki ja Oulunkaaren kuntayhtymä HARVA-ohjelma Kotouttamisohjelma 2009 Lapsi- ja nuorisopoliittinen ohjelma Lastensuojelusuunnitelma Oppilashuoltostrategia Päihdestrategia ja polku Pudasjärven kaupungin liikenneturvallisuussuunnitelma Pudasjärven kaupungin terveysliikuntaohjelma, valmisteilla Hyvinvointikertomus sisältää keskeiset tutkimustulokset kuntalaisten kokemuksia hyvinvoinnista ja hyvinvointipalveluista Pudasjärvellä. (Kohtaan: Muut hyvinvointitiedot) Tutkimuksen ovat toteuttaneet Oulun seudun ammattikorkeakoulun Kuntoutuksen ja terveyden edistämisen koulutusohjelman ylemmän ammattikorkeakoulun tutkinnon opiskelijat 3


Neuvoston suositus, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2003, jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan toteuttamisesta (2003/579/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission suosituksen, ottaa huomioon työllisyyskomitean lausunnon, sekä katsoo seuraavaa: (1) Lissabonissa 23 ja 24 päivänä maaliskuuta 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto asetti Euroopan unionille uuden strategisen päämäärän, jonka mukaan siitä on tultava maailman kilpailukykyisin ja dynaamisin tietoon perustuva talous, joka kykenee ylläpitämään kestävää talouskasvua, luomaan uusia ja parempia työpaikkoja ja lisäämään sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Tämän saavuttamiseksi neuvosto sopi yleisistä työllisyystavoitteista ja naisten työllisyystavoitteista vuodeksi 2010. (2) Barcelonassa 15 ja 16 päivänä maaliskuuta 2002 kokoontunut Eurooppa-neuvosto kehotti vahvistamaan Euroopan työllisyysstrategiaa tehostetulla, yksinkertaistetulla ja paremmin hallitulla prosessilla, joka on täysimittaisesti integroitu Lissabonin strategiaan. Barcelonan Eurooppa-neuvosto kehotti myös tehostamaan politiikkojen koordinointiprosesseja ja sovittamaan yhteen talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen ja työllisyyden suuntaviivojen hyväksymisaikataulut. (3) Neuvosto sopi 3 päivänä joulukuuta 2002 tehostamisesta ja katsoi, että tehostamisessa tavoitteena olisi oltava avoimuuden ja tehokkuuden lisääminen, päällekkäisyyden ja toiston välttäminen suuntaviivojen muotoilussa sekä johdonmukaisuuden, täydentävyyden ja yhtenäisyyden varmistaminen. (4) Brysselissä 20 ja 21 päivänä maaliskuuta 2003 kokoontunut kevään Eurooppa-neuvosto vahvisti, että työllisyysstrategialla on keskeinen asema toteutettaessa Lissabonin strategian työllisyys- ja työmarkkinatavoitteita, ja kehotti jäsenvaltioita pitämään yllä kansallisten työmarkkinoiden uudistusvauhtia. (5) Neuvosto hyväksyi päätöksellä 2003/578/EY(1) jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivat. (6) Komissio ja neuvosto hyväksyivät 6 päivänä maaliskuuta 2003 yhteisen työllisyysraportin, jossa kuvataan työllisyyspolitiikan tärkeimmät haasteet kussakin jäsenvaltiossa ja esitetään toimintaprioriteetit, jotka vahvistavat kunkin jäsenvaltion panosta työllisyyden suuntaviivojen yleisten tavoitteiden saavuttamiseksi. (7) Vakaa makrotalouspolitiikka ja kattavat talousuudistukset ovat olennaisen tärkeitä työpaikkojen luomisen kannalta. Jäsenvaltioiden olisi näin ollen pantava tämä suositus täytäntöön johdonmukaisesti talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen kanssa, SUOSITTELEE, että jäsenvaltiot toteuttavat liitteessä esitetyt toimet. Tehty Brysselissä 22 päivänä heinäkuuta 2003. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja G. Alemanno (1) Ks. tämän virallisen lehden sivu 13. LIITE BELGIA Väestön ikääntymisen asettamat haasteet edellyttävät toimenpiteitä, joilla pyritään saamaan työvoimaan kuulumaton potentiaalinen työvoima työmarkkinoille ja nostamaan näin työllisyysastetta ja työvoimaosuutta. Viime vuosien myönteisestä kehityksestä huolimatta työllisyysaste on Belgiassa edelleen merkittävästi alle EU:n keskiarvon ja kaukana EU:n tavoitteista, etenkin ikääntyvien työntekijöiden osalta, joiden työllisyysaste on EU:n alin. On epätodennäköistä, että aktiivisena ikääntymisen edistämiseksi tähän mennessä toteutetut toimenpiteet olisivat riittäviä EU-tavoitteen saavuttamiseksi vuoteen 2010 mennessä. Pitkäaikaistyöttömyys on laskenut viime vuosina ja on nyt alle EU:n keskiarvon, mutta se on edelleen rakenteellinen ongelma. Ajautuminen pitkäaikaistyöttömyyteen on yleistä, eikä asianmukaista ennaltaehkäisevää lähestymistapaa aikuisille työnhakijoille ole vieläkään tarjolla. Työttömyysloukkujen poistamiseksi toteutetuista hiljattaisista toimenpiteistä huolimatta etuusriippuvuuden riski edellyttää etuusjärjestelmän lisätarkistuksia ja työn houkuttelevuuden lisäämistä. Lisäksi maltillinen palkkakehitys yhdessä verojen ja sosiaaliturvamaksujen alennusten kanssa ovat edelleen tärkeimmät tavat parantaa kilpailuasemaa ja luoda työllisyyttä. Työmarkkinoiden pitkäaikaiset alueelliset eroavaisuudet ovat osoitus taloudellisen tilanteen eroista mutta myös työvoiman riittämättömästä maantieteellisestä liikkuvuudesta, ja alaa koskevat aloitteet ovat olleet vaatimattomia. Belgialle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Ennaltaehkäisy ja aktivointi 1. Olisi vahvistettava toimenpiteitä, joilla vähennetään ajautumista pitkäaikaistyöttömyyteen lisäämällä ennaltaehkäisevien toimien kattavuutta työttömien aikuisten piirissä. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 2. Olisi kehitettävä ja pantava täytäntöön kattava strategia työllisyysasteen nostamiseksi etenkin ikääntyvien työntekijöiden ja naisten osalta asianmukaisten tavoitteiden perusteella. Olisi toteutettava varhaiseen työelämästä poistumiseen liittyviä uusia ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja poistettava sen kannustimia. Työn tekeminen kannattavaksi 3. Olisi pantava täytäntöön suunniteltu monivuotinen ohjelma työhön kohdistuvan verorasituksen ja muiden maksujen vähentämiseksi. Näin kannustettaisiin työntekijöitä ottamaan työtä vastaan ja työnantajia luomaan uusia työpaikkoja. Tämän yhteydessä olisi etuusjärjestelmään tehtävä lisätarkistuksia työttömyysloukkujen poistamiseksi. Alueelliset erot 4. Olisi toteutettava yhteisiä toimia työvoiman liikkuvuuden lisäämiseksi alueiden välillä ja parannettava edelleen työvoimapolitiikan koordinointia ja yhdentymistä. TANSKA Tanskan työllisyysasteet ovat jo huomattavasti EU:n tavoitteita korkeampia, myös naisten ja ikääntyvien työntekijöiden osalta. Työvoiman ikääntymisen vuoksi Tanskan on varmistettava työvoiman riittävä tarjonta, jotta se voi turvata kasvupotentiaalin ja sosiaaliturvajärjestelmän rahoituksen kestävyyden. Viimeaikaisilla uudistuksilla on nostettu tosiasiallista eläkeikää, mutta tietyillä aloilla on edelleen oltava valppaana. Tämä koskee etenkin terveydenhuolto-, koulutus- ja sosiaalialaa, joilla yli 50-vuotiaat työntekijät ovat yliedustettuina. Muita mahdollisia työvoimalähteitä ovat Tanskassa jo asuvat maahanmuuttajat, joiden osallistumista olisi kannustettava. Työhön kohdistuvan kokonaisverorasituksen vähentämiseksi on toteutettu uudistuksia, mutta lisäuudistuksia tarvitaan, jotta varmistetaan työvoiman osallistuminen pitkällä aikavälillä. Tämä olisi tehtävä erityisesti vähentämällä edelleen suhteellisen korkeita marginaaliveroasteita ja tarjoamalla kannustimia varhaiseläkkeelle jäämisen hillitsemiseksi. Tanskalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 1. Olisi vahvistettava pyrkimyksiä työvoiman tarjonnan varmistamiseksi pitkällä aikavälillä, etenkin nostamalla ikääntyvien työntekijöiden osallisuutta ja ehkäisemällä pullonkauloja aloilla, joilla työvoima on ikääntymässä. Heikommassa asemassa olevat ryhmät 2. Olisi vahvistettava edelleen maahanmuuttajien integroitumista työmarkkinoille varmistamalla oikea tasapaino taloudellisten kannustimien lisäämisessä ja sosiaalisen syrjäytymisen välttämisessä. Työn tekeminen kannattavaksi 3. Olisi jatkettava uudistuksia korkeiden marginaaliveroasteiden alentamiseksi ja työhön kohdistuvien verotuspaineiden keventämiseksi etenkin keski- ja pienipalkkaisten osalta, ja olisi arvioitava näiden uudistusten vaikutuksia. SAKSA Saksan kokonaistyöllisyysaste on lähellä vuodeksi 2005 asetettua EU:n tavoitetta eli 67:ää prosenttia. Naisten työllisyysaste ylittää jo vuodeksi 2005 asetetun EU:n keskipitkän aikavälin tavoitteen 57 prosenttia, mutta ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on alle vuoden 1997 alhaisen lähtötasonkin, mikä johtuu 60-64-vuotiaiden ikäryhmän alhaisesta työhön osallistumisesta. Naisten työvoimaosuuteen vaikuttavat negatiivisesti jatkuva puute hoitopalveluista sekä sukupuolten väliset palkkaerot etenkin yksityissektorilla. Vuodeksi 2003 odotettu työttömyystilanteen heikkeneminen edellyttää tehokkaita ennaltaehkäiseviä ja aktiivisia työvoimapoliittisia toimenpiteitä. Verotuksen, sosiaaliturvamaksujen ja etuuksien yhdistetyt vaikutukset voivat estää etenkin pienipalkkaisia työntekijöitä tekemästä työtä. Viimeaikaiset uudistukset onkin kohdistettu juuri tähän työntekijäryhmään. Koulutusjärjestelmä on myös tärkeä tekijä työttömyyden torjumisessa, koska heikosti koulutetut muodostavat suuren osuuden työttömistä. Etenkin uusissa osavaltioissa on pulaa työpaikoista, mikä uhkaa entisestään lisätä työmarkkinoiden alueellisia eroja. Sääntelyn taso saattaa haitata työpaikkojen luomista ja edellyttää myös palkanmuodostusta hallitsevien työmarkkinalaitosten kattavaa tarkistusta. Saksalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Ennaltaehkäisy ja aktivointi 1. Olisi parannettava työnhakuneuvonnan ja aktiivisten työvoimapoliittisten ohjelmien tehokkuutta parantamalla niiden kohdentamista ja räätälöintiä. Työvoimapolitiikassa olisi edelleen kiinnitettävä erityishuomiota uusiin osavaltioihin. Muutoksiin vastaaminen ja sopeutumiskyvyn edistäminen 2. Olisi tuettava työpaikkojen luomista tarkastelemalla ja poistamalla järjestelmällisesti sääntelyn aiheuttamia esteitä, jotka saattavat haitata työllisyyden kehittymistä palveluiden ja teollisuuden alalla. Olisi edistettävä sopeutumiskykyisempää työn organisointia ja annettava lainsäädäntöä, joka suosii työpaikkojen luomista ja tuottavuutta. Muun muassa liittohallituksen maaliskuussa 2003 ilmoittama työlainsäädännön uudistus olisi pantava johdonmukaisesti ja pikaisesti täytäntöön. Elinikäinen oppiminen 3. Olisi kehitettävä ja toteutettava edelleen kattavaa elinikäisen oppimisen strategiaa, jossa otetaan huomioon kaikki koulutusjärjestelmän tasot ja kiinnitetään erityishuomiota toimiin, joilla voitaisiin lisätä etenkin ikääntyvien, vähän koulutettujen ja pk-yritysten työntekijöiden osallistumista täydennyskoulutukseen. Sukupuolten tasa-arvo 4. Olisi vahvistettava toimia, joilla käsitellään sukupuoleen liittyviä ongelmia työmarkkinoilla ja arvioidaan erityisesti työtulojen verotuksen vaikutuksia naisten työllisyyteen, ja rohkaistava työmarkkinaosapuolia ottamaan vastuulleen sukupuolten välisten palkkaerojen merkittävä pienentäminen. Olisi edistettävä lastenhoitopalvelujen saatavuutta sekä parannettava niiden yhteensopivuutta työaikojen ja koulujen työskentelyaikojen kanssa. Työn tekeminen kannattavaksi 5. Olisi jatkettava vero- ja sosiaalietuusjärjestelmän uudistamista ja varmistettava työnteon riittävät kannustimet. Samalla olisi etuuksien saamisen ehdoksi asetettava lakisääteinen velvoite hakea aktiivisesti työtä. KREIKKA Kreikan kokonaistyöllisyysaste on huomattavasti alle Eurooppa-neuvoston asettamien tavoitteiden, etenkin naisten osalta. Suhteellisen alhaiset työllisyysasteet johtuvat osittain osa-aikatyön harvinaisuudesta Kreikassa. Työttömyys laski vuonna 2002, kolmantena peräkkäisenä vuonna, mutta se on edelleen yli EU:n keskiarvon, ja naisten työttömyysaste on yli kaksinkertainen miehiin verrattuna. Julkisten työnvälityspalveluiden uudistus, joka on olennaisen tärkeä pitkäaikaistyöttömyyden korkean tason käsittelemiseksi, on edelleen viivästynyt. Jotta voitaisiin lisätä työn tuottavuutta, johon vaikuttaa mm. alhainen ammattitaitotaso, ammatillisen perus- ja täydennyskoulutusjärjestelmien integrointia olisi parannettava. Hiljattaisista uudistuksista huolimatta monimutkainen verotusjärjestelmä ja korkeat sosiaaliturvamaksut ovat edelleen merkittäviä esteitä uusien työntekijöiden palkkaamiselle ja pimeän työn vähentämiselle. Lisäksi joustavien työmuotojen edistämiseksi tehdyillä uudistuksilla on ollut vain rajallisia vaikutuksia. Kreikalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Muutoksiin vastaaminen ja sopeutumiskyvyn edistäminen 1. Olisi pantava täysimittaisesti ja tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa täytäntöön työmarkkinauudistuspaketti, jolla parannetaan osa-aikatyön mahdollisuuksia ja tuetaan työntekijöiden ja yritysten sopeutumiskykyä sekä turvataan samalla joustavuuden ja turvallisuuden tasapaino työmarkkinoilla. Elinikäinen oppiminen 2. Olisi saatettava loppuun ja toteutettava kattava elinikäisen oppimisen strategia, jonka perustana on yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen sekä työllisyyteen liittyvien järjestelmien koordinointi. Olisi toteutettava toimia koulutustason kohottamiseksi ja yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen osallistuvien aikuisten määrän lisäämiseksi. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi toteutettava tehokkaita toimia työllisyys- ja työttömyysasteita koskevien suurten sukupuolierojen vähentämiseksi, ja olisi edelleen pyrittävä lisäämään lasten ja muiden huollettavien hoitopalveluita. Työn tekeminen kannattavaksi 4. Olisi yksinkertaistettava verotusjärjestelmää ja alennettava sosiaaliturvamaksuja etenkin pienipalkkaisten osalta, ja samalla olisi tarjottava parempia kannustimia osa-aikatyön tekemiseksi. Olisi pantava täytäntöön riittävä eri alojen toimien yhdistelmä, jolla voidaan merkittävästi vähentää pimeää työtä. Tähän sisältyy esimerkiksi pienipalkkaisen työvoiman verotuksen alentaminen ja kannustimien lisääminen, jotta pimeät työpaikat muutettaisiin ilmoitetuiksi työpaikoiksi. Toteuttamisesta vastaavat palvelut 5. Olisi saatettava loppuun julkisten työnvälityspalveluiden uudistus ja pantava täysimittaisesti täytäntöön ennaltaehkäisevä ja yksilöllinen lähestymistapa, etenkin naisten ja nuorten osalta. Olisi parannettava edelleen tilastollisia seurantajärjestelmiä. ESPANJA Viime vuosien merkittävistä ponnistuksista ja edistyksestä huolimatta työttömyysaste on edelleen merkittävästi yli EU:n keskiarvon ja työllisyysaste alle EU:n keskiarvon. Naisten työttömyys on laskenut enemmän kuin miesten, mutta naisten työttömyysaste on silti edelleen yli kaksinkertainen miehiin verrattuna. Muut tekijät Espanjan työmarkkinoilla ovat säilyneet lähes muuttumattomina: tuottavuuden kasvu on heikko, määräaikaisten työsopimusten osuus on suuri ja osa-aikaisten pieni, ja osa-aikatyö on edelleen paljon harvinaisempaa kuin muissa jäsenvaltioissa. Myöskään eri autonomisille alueille luoduilla työpaikoilla ei ole onnistuttu kaventamaan laajoja alueiden välisiä työttömyyseroja. Työvoiman maantieteellinen liikkuvuus on vähäistä, mikä johtuu osaksi rakenteellisista esteistä, esimerkiksi asuntomarkkinoiden heikosta toimivuudesta. Tähän liittyen on tärkeää saattaa loppuun julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistaminen ja lisätä alueellisten työnvälityspalveluiden välistä koordinointia. Espanjalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Muutoksiin vastaaminen ja sopeutumiskyvyn edistäminen 1. Olisi parannettava - työmarkkinaosapuolia kuullen - työn organisointia ja osallistumista elinikäiseen oppimiseen, jotta vahvistettaisiin tuottavuutta ja työn laatua. Olisi tarkistettava lainsäädäntöä ja kiinnitettävä erityishuomiota määräaikaisten työsopimusten korkean osuuden vähentämiseen ja osa-aikaisten sopimusten lisäämiseen. Sukupuolten tasa-arvo 2. Olisi toteutettava tehokkaita toimia yleisen työllisyysasteen nostamiseksi ja sukupuolten välisten työllisyys- ja työttömyyserojen kaventamiseksi. Olisi parannettava lasten ja muiden huollettavien hoitopalveluiden tarjontaa. Alueelliset erot 3. Olisi parannettava edellytyksiä työpaikkojen luomiselle heikommin kehittyneillä alueilla ja poistettava työvoiman maantieteellisen liikkuvuuden esteitä. Tähän liittyen olisi vahvistettava alueellisten työnvälityspalveluiden koordinaatiota, jotta voitaisiin vähentää alueellisia työllisyys- ja työttömyyseroja. Toteuttamisesta vastaavat palvelut 4. Olisi saatettava loppuun julkisten työnvälityspalveluiden nykyaikaistaminen, jotta parannettaisiin niiden tehokkuutta ja kykyä toimia välittäjänä työmarkkinoilla. Tähän olisi liityttävä tilastollisen seurantajärjestelmän saattaminen valmiiksi. RANSKA Ranskan kokonaistyöllisyysaste on edelleen suhteellisen alhainen, ja ikääntyvien työntekijöiden työllisyysaste on erittäin alhainen (yksi EU:n alimmista). Väestön ikääntymisen vuoksi haasteena on nostaa työvoimaosuutta etenkin ikääntyvien osalta. Aktiivisen ja ennaltaehkäisevän työttömyyspolitiikan täytäntöönpanosta huolimatta rakenteellinen työttömyys on edelleen yleistä joissakin osissa maata, ja työvoiman kysynnän ja tarjonnan pysyvä epäsuhta aiheuttaa rekrytointiongelmia tietyillä aloilla. Ilman päästötodistusta koulunsa lopettavien nuorten määrä on erityisen ongelmallinen. Lisäksi työmarkkinaosapuolten vuoropuhelu kärsii Ranskassa tietyistä heikkouksista, vaikka sillä olisi mahdollisuuksia olla tärkeässä asemassa useilla aloilla. Ranskalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Ennaltaehkäisy ja aktivointi 1. Olisi jatkettava ja kehitettävä työttömyyttä ehkäiseviä toimia vahvistamalla työttömiin sovellettavaa yksilökohtaista lähestymistapaa ja varmistamalla tehokkaat työnhakukannustimet ja eri työnvälityspalveluiden välinen koordinaatio. Olisikin varmistettava, että uuteen työttömyysvakuutusjärjestelmään liitetään asianmukaiset vaatimukset ja tehokkaat työnhakukannustimet. Elinikäinen oppiminen 2. Olisi pyrittävä kattavaan elinikäisen oppimisen strategiaan, jossa otetaan huomioon ammatillisen peruskoulutuksen tarpeet ja kannustetaan heikommin koulutettujen työntekijöiden osallistumista koulutukseen, etenkin pk-yrityksissä. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 3. Olisi pantava täytäntöön johdonmukaista politiikkaa, jotta voitaisiin lisätä ikääntyvien työntekijöiden työvoimaosuutta huomattavasti etenkin tarjoamalla kannustimia aktiivisena pysymiselle, parantamalla koulutusmahdollisuuksia ja uudistamalla varhaiseläkejärjestelmiä. Työmarkkinayhteistyö 4. Olisi kannustettava ja vahvistettava työmarkkinaosapuolten vuoropuhelua, jotta siinä käsiteltäisiin varsinkin aktiivisena ikääntymiseen ja elinikäiseen oppimiseen liittyviä kysymyksiä. IRLANTI Irlanti etenee vakaasti kohti Tukholman ja Lissabonin työllisyystavoitteita. Talouskasvun jyrkkä hidastuminen ja hiljattainen työttömyysasteen nousu asettavat kuitenkin suuria haasteita. Naisten osuus työvoimasta on kasvanut merkittävästi, mutta naisten ja miesten työllisyysasteissa ja palkoissa on vieläkin huomattava ero. Tätä ovat vielä pahentaneet lastenhoitopalveluiden tarjontaan ja kalleuteen liittyvät ongelmat. Saavutetusta edistyksestä huolimatta maan kahden alueen välillä on edelleen eroja työmarkkinoille pääsyssä ja talouden toiminnassa. Elinikäistä oppimista koskevia strategisia puitteita ei ole vielä pantu täytäntöön, ja yrityksissä tapahtuvan koulutuksen käynnistämistä, etenkin ikääntyville työntekijöille, odotetaan edelleen. Irlannille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Työpaikkojen luominen 1. Olisi toteutettava kattavia lisätoimia työllisyyteen, työttömyyteen ja työpaikkojen luomiseen liittyvien alueellisten erojen käsittelemiseksi, myös yhteisön rakennerahastoista saatavalla tuella. Elinikäinen oppiminen 2. Olisi lisättävä yrityksissä tapahtuvaa koulutusta ja kiirehdittävä johdonmukaisen ja yleisiä tavoitteita sisältävän elinikäisen oppimisen strategian täytäntöönpanoa. Olisi edistettävä työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista näihin tavoitteisiin pyrkimiseen. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi vahvistettava pyrkimyksiä saada aktivoitua työelämän ulkopuolella olevat, etenkin naiset, integroitumaan työmarkkinoille jatkamalla verotuksen aiheuttamien esteiden poistamista, lisäämällä kohtuuhintaisten lastenhoitopaikkojen määrää ja käsittelemällä sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä. ITALIA Viime vuosina parantuneesta tilanteesta huolimatta Italian työllisyysasteen ja yhteisön keskiarvon välillä on edelleen merkittävä ero varsinkin naisten ja ikääntyvien työntekijöiden osalta, ja kansalliset tavoitteet on asetettu tämän mukaisesti. Alueelliset erot ovat suuret: pohjoisessa on korkea työvoimaosuus ja lähes täystyöllisyys ja etelässä alhainen työvoimaosuus ja korkea työttömyys. Aiemmilla uudistuksilla on pysytty lisäämään työllisyyttä ja vähentämään työttömyyttä maan molemmissa osissa, mutta suhteellinen ero on pysynyt lähes muuttumattomana. Pimeän työn merkittävään vähentämiseen tähtäävän riittävän poliittisten toimien yhdistelmän täytäntöönpanon tehokkuus on ollut epätasaista eikä ole vastannut odotuksia. Vaikka viimeisten viiden vuoden aikana onkin otettu käyttöön joustavampia työsopimuksia, epätasa-arvoinen työsuhdeturva haittaa edelleen Italian työmarkkinoita. Toisaalta työttömyysetuus- ja sosiaalitukijärjestelmä on edelleen erittäin rajoittunut Italiassa. Hallitus käynnisti vuoden 2003 alussa aloitteita, joilla tähdätään työmarkkinoiden joustavuuteen ja työturvaan (mm. uusien työnsopimusten käyttöönotto ja työvälityspalveluiden vapauttaminen). Pitkäaikaiset suunnitelmat, kuten julkisten työnvälityspalveluiden uudistus ja elinikäisen oppimisen strategia, laahaavat kuitenkin jäljessä. Italialle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Työpaikkojen luominen 1. Olisi toteutettava kattavia lisätoimenpiteitä työllisyyteen, työttömyyteen ja työpaikkojen luomiseen liittyvän alueellisen epätasapainon ratkaisemiseksi hyödyntämällä tehokkaasti kaikkia keinoja, myös yhteisön rakennerahastoista saatavaa tukea. Pimeän työn merkittävään vähentämiseen tähtäävää riittävää poliittisten toimien yhdistelmää olisi tehostettava edelleen, erityisesti kehottamalla työmarkkinaosapuolia tehostamaan sitoutumistaan ja lisäämällä kannustimia pimeän työn muuttamiseksi ilmoitetuksi työksi. Muutoksiin vastaaminen ja sopeutumiskyvyn edistäminen 2. Tarvittaessa olisi pantava täytäntöön työmarkkinaosapuolia kuullen toimenpiteitä työmarkkinoiden joustavuuden lisäämiseksi ja työn organisoinnin nykyaikaistamiseksi. Samalla olisi edistettävä joustavuuden ja turvallisuuden synergiaa ja vältettävä heikommassa asemassa olevien ryhmien syrjäytymistä. Elinikäinen oppiminen 3. Olisi toteutettava toimia elinikäisen oppimisen strategian täytäntöönpanemiseksi varsinkin lisäämällä työmarkkinaosapuolten kanssa tehtyjen sopimusten kautta tarjottua täydennyskoulutusta. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 4. Olisi toteutettava toimia ikääntyvien työntekijöiden työllisyysasteen nostamiseksi kansallisen tavoitteen mukaisesti etenkin nostamalla - työmarkkinaosapuolia kuullen - tosiasiallista työmarkkinoiltapoistumisikää ja laajentamalla täydennyskoulutusmahdollisuuksien tarjontaa. Olisi toteutettava toimia naisten työllisyysasteen nostamiseksi etenkin lisäämällä joustavien työskentelyjärjestelyjen sekä lasten ja muiden huollettavien hoitopalveluiden tarjontaa. Toteuttamisesta vastaavat palvelut 5. Olisi parannettava työnvälityspalveluiden toimivuutta toteuttamalla kansallinen tietokonepohjainen työmarkkinatietojärjestelmä, joka on kaikkien toimijoiden käytettävissä. Samalla olisi parannettava työnvälityspalveluiden valmiuksia tarjota aktiivisia ja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä työttömille. LUXEMBURG Työvoimaosuus on Luxemburgissa alle EU:n keskiarvon, etenkin ikääntyvien työntekijöiden osalta. Työllisyyskasvu on ollut mahdollista rajatylittävien työntekijöiden ja naisten työvoimaosuuden kasvun ansiosta, mutta juuri mitään edistystä ei ole saavutettu ikääntyvien työntekijöiden työllisyysasteessa sellaisista toimista huolimatta, joilla on pyritty lisäämään kannustimia työssä pysymiseksi. Hyödyntämättömän kansallisen työllisyyspotentiaalin aktivointi on erittäin tärkeää työvoiman tarjonnan lisäämiseksi, jotta saataisiin pontta kasvulle. Kannustimia työssä pysymiseksi voitaisiin parantaa varhais- ja ennakkoeläkejärjestelmien lisäuudistuksilla. Työkyvyttömyyseläkejärjestelmän tuoreimpien muutosten vaikutuksia olisi myös seurattava tiiviisti. Riskinä on, että naisten työllisyysasteen nostamisella saavutettu edistys voi johtaa työmarkkinoiden dynaamisuuden heikkenemiseen. Lisäksi nuorten siirtyminen työmarkkinoille ilman ammatillisesta koulutuksesta saatua tutkintoa on edelleen suuri ongelma. Näiden seikkojen (nuoret, naiset ja ikääntyvät) sekä työn laatuun liittyvien merkittävien seikkojen (elinikäinen oppiminen, naisten ja miesten palkkaerot) osalta Luxemburgissa ei ole vielä toteutettu asianmukaista seurantaa, jotta voitaisiin varmistaa ensimmäisen työllisyyttä koskevan kansallisen toimintasuunnitelman jälkeen päätettyjen toimenpiteiden ja uudistusten vaikutukset. Luxemburgille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Elinikäinen oppiminen 1. Olisi varmistettava täydennyskoulutusta koskevan puitelainsäädännön täytäntöönpano kehittämällä - työmarkkinaosapuolten kanssa tiiviissä yhteistyössä - johdonmukainen elinikäisen oppimisen strategia. Olisi torjuttava koulunkäynnin varhaista lopettamista ja tarkistettava yleistä koulutusjärjestelmää niin, että saataisiin lisättyä yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen välistä johdonmukaisuutta. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 2. Olisi vahvistettava edelleen toimia, joilla pyritään merkittävästi lisäämään ikääntyvien työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille tarkistamalla varhaiseläkejärjestelmää ja seuraamalla tarkasti työkyvyttömyyseläkejärjestelmän tuoreimpien muutosten vaikutuksia. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi jatkettava pyrkimyksiä naisten työmarkkinaosallisuuden lisäämiseksi parantamalla palveluita, joilla helpotetaan työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista, kannustamalla naisia palaamaan työelämään pitkien työmarkkinoiden ulkopuolella vietettyjen jaksojen jälkeen ja toteuttamalla toimenpiteitä naisten ja miesten tasa-arvon edistämiseksi etenkin käsittelemällä sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä. ALANKOMAAT Työttömyyden hiljattaisesta noususta huolimatta Alankomaiden työllisyysaste on edelleen huomattavasti yli Eurooppa-neuvostossa asetettujen yleisten tavoitteiden. Naisten työllisyysaste ylittää EU:n tavoitteen, mutta sukupuolten palkkaerot ovat yhä suhteellisen suuret. Työllisyysasteen nostaminen jatkossa riippuu naisten työllisyyden jatkuvasta kasvusta sekä ikääntyvien ja vähemmistöjen voimakkaammasta aktivoinnista samoin kuin hyödyntämättömän työvoimapotentiaalin käyttöönotosta. Työkyvyttömyysetuuksia saavien suuri määrä aiheuttaa huolta, ja sosiaalietuusjärjestelmän työttömyysloukut vähentävät edelleen ihmisten halukkuutta ottaa vastaan työtä. Ammattitaitoisen työvoiman puutteesta johtuva avoimien työpaikkojen täyttymättä jääminen osoittaa, että elinikäisen oppimisen politiikalla ei ole riittävästi pystytty kaventamaan työvoiman tarjonnan ja kysynnän välistä eroa. Koska työttömyys on nousussa, tämä saattaa lisätä työpaikkojen menetyksen riskiä heikosti koulutettujen työntekijöiden parissa. Alankomaille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Elinikäinen oppiminen 1. Olisi kohdennettava tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa elinikäisen oppimisen politiikka vastaamaan työmarkkinoiden kysyntään, jotta voitaisiin torjua työmarkkinoiden ulkopuolelle jäämistä ja ehkäistä heikosti koulutettujen työntekijöiden ajautumista työmarkkinoiden ulkopuolelle. Sukupuolten tasa-arvo 2. Olisi kehitettävä edelleen yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa strategiaa, jossa käsitellään sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä. Työn tekeminen kannattavaksi 3. Olisi parannettava etuusjärjestelmän avoimuutta käyttäen enemmän veroperusteisia toimenpiteitä tukien sijasta ja koordinoimalla paremmin keskus- ja paikallistason tulotukea. Olisi varmistettava, että työkyvyttömyysjärjestelmässä otetaan huomioon tarve sekä hillitä siirtymistä järjestelmään että saada työelämään etuuksia jo saavat henkilöt. ITÄVALTA Itävalta on jo suureksi osaksi saavuttanut Lissabonin ja Tukholman Eurooppa-neuvostojen asettamat työllisyysastetavoitteet ikääntyvien työntekijöiden työllisyysastetta lukuun ottamatta. Tämä näkyy myös siinä, että keskimääräinen työmarkkinoiltapoistumisikä on hyvin alhainen. Työttömyysaste alkoi kohota vuoden 2001 puolivälistä etenkin nuorten osalta, mutta se on silti edelleen yksi EU:n alimmista. Työmarkkinoiden rakenteelliset muutokset, työvoiman sopeutumiskyky sekä ammattitaidon ja työmarkkinoiden vaatimusten välinen epäsuhta asettavat jatkuvia haasteita. Naisten työllisyysaste on jo erittäin korkea, mutta sukupuolten väliset palkkaerot ja lastenhoitopalveluiden puute ovat vakavia heikkouksia. Itävallalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Elinikäinen oppiminen 1. Olisi jatkettava elinikäisen oppimisen kehittämistä koskevan kattavan strategian täytäntöönpanoa, ja tämän tueksi olisi saatava kaikki asiaankuuluvat toimijat aktivoitua toimiin, ja olisi asetettava asianmukaiset tavoitteet rahoitukselle ja osallistumiselle. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 2. Olisi kehitettävä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa asianmukaisiin tavoitteisiin perustuva toimintasuunnitelma ikääntyvien työntekijöiden ja etenkin naisten työllisyyden lisäämiseksi ja tosiasiallisen työmarkkinoiltapoistumisiän nostamiseksi. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi kehitettävä yhdessä työmarkkinaosapuolten kanssa asianmukaisiin tavoitteisiin perustuva strategia, jossa käsitellään sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä, ja olisi vahvistettava toimia lastenhoitopalveluiden tarjonnan lisäämiseksi. Olisi arvioitava nykyisen lastenhoitoavustusjärjestelmän vaikutus naisten työllisyyden laatuun ja määrään. PORTUGALI Yleiset talousindikaattorit ovat heikentyneet vuodesta 2001, ja työttömyys lisääntyi merkittävästi vuonna 2002. EU-tavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin edistytty vuodesta 1997, ja työllisyysaste on jo nyt yli vuodeksi 2005 asetetun 67 prosentin tavoitteen. Työn tuottavuus Portugalissa on kuitenkin EU:n alhaisin ja kasvaa hitaasti. Keskimääräinen koulutustaso sekä aikuisväestössä että nuoremmissa ikäryhmissä on edelleen alhainen. Vaikka Portugali on merkittävästi lisännyt koulutusmenoja viime vuosina, niiden osuus, jotka ovat lopettaneet koulunkäynnin varhain (ilman toisen asteen tutkintoa) eivätkä ole ammatillisessa koulutuksessa, on selvästi EU:n korkein. Hiljattaisesta kehityksestä huolimatta ammatillinen koulutustaso on merkittävästi alle EU:n keskiarvon. Pien- ja mikroyrityksiä on ollut erityisen vaikea saada osallistumaan kansallisiin ohjelmiin, joilla on pyritty parantamaan niiden henkilöstön ammattitaitoa ja nostamaan työntekijöiden ammattitaitotasoa. Vaikka naisten työllisyysaste on yli yhteisön keskiarvon, sukupuolten välillä on merkittäviä eroja alakohtaisen jakautumisen ja yksityissektorilla palkkojen osalta. Työmarkkinaosapuolten ja hallituksen välillä on allekirjoitettu hiljattain tärkeitä sopimuksia, mutta niiden täytäntöönpano vaatii osapuolten vahvaa osallistumista. Portugalille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Elinikäinen oppiminen 1. Olisi jatkettava kansallisen elinikäisen oppimisen strategian täytäntöönpanoa, parannettava koulutusjärjestelmää varhain koulunkäynnin lopettavien suuren määrän vähentämiseksi ja ammattitaitoisen työvoiman tarjonnan takaamiseksi sekä pantava täytäntöön työntekijöiden yleissivistävää ja ammatillista koulutusta koskevat tavoitteet yrityksissä. Sukupuolten tasa-arvo 2. Olisi jatkettava toimia työ- ja yksityiselämän yhteensovittamiseksi etenkin laajentamalla lasten ja muiden huollettavien hoitopalveluita ja -mahdollisuuksia. Olisi toteutettava toimia, joilla edistetään sukupuolten välistä tasapainoa eri alueilla, ja olisi käsiteltävä sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä yksityissektorilla. Työmarkkinayhteistyö 3. Olisi vahvistettava työmarkkinayhteistyötä hallituksen ja työmarkkinaosapuolten nykyisten sopimusten pohjalta aloilla, jotka koskevat palkkapolitiikkaa ja tuottavuutta, sopeutumiskykyä, työn organisointia ja työn laatua. SUOMI Suomi ylittää Eurooppa-neuvoston vuodeksi 2005 asettamat EU:n yleiset ja naisten työllisyystavoitteet samoin kuin Lissabonissa vuodeksi 2010 asetetut naisten työllisyystavoitteet. Suomi on yksi jäsenvaltioista, joihin ikääntyvän väestön vaikutukset kohdistuvat eniten, minkä vuoksi työttömyysasteen nousu ja työvoiman tarjonnan lisääminen edellyttävät, että ikääntyvät työntekijät pysyvät kauemmin työmarkkinoilla. Kokonaistyöttömyysaste on edelleen yli EU:n keskiarvon, ja rakenteellinen työttömyys on korkea. Joillakin alueilla esiintyy samanaikaisesti korkeaa työttömyyttä ja rekrytointiongelmia, mikä osoittaa, että aktiivisten työmarkkinaohjelmien tehokkuutta olisi vielä parannettava, jotta työvoiman tarjonta vastaisi paremmin sen kysyntää. Työhön kohdistuvan korkean verotuksen alentamiseksi on toteutettu toimenpiteitä, mutta vero- ja etuusjärjestelmien uudistaminen vaatii edelleen huomiota, etenkin pienipalkkaisten osalta. Kansalliset lähteet osoittavat myös suuria sukupuolten palkkaeroja, joita alojen eriytyminen sukupuolittain selittää vain osittain. Suomelle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Ennaltaehkäisy ja aktivointi 1. Olisi parannettava edelleen aktiivisten työmarkkinaohjelmien toimivuutta rakenteellisen työttömyyden torjumiseksi ja alueellisten erojen vähentämiseksi. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 2. Olisi vahvistettava pyrkimyksiä ylläpitää työvoiman saantia pitkällä aikavälillä. Olisi jatkettava etenkin toimia, joilla nostetaan tosiasiallista työmarkkinoiltapoistumisikää aktiivisena ikääntymistä koskevan kansallisen strategian mukaisesti, ja olisi kannustettava osallistumista työmarkkinoille tekemällä lisäuudistuksia vero- ja etuusjärjestelmiin varsinkin pienipalkkaiseen työvoimaan kohdistetuilla verotoimenpiteillä. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi vahvistettava tasa-arvon valtavirtaistamisen yhteydessä pyrkimyksiä käsitellä sukupuolten palkkaerojen ja alojen sukupuolittaisen eriytymisen taustalla olevia tekijöitä. RUOTSI Ruotsin työllisyysasteet ovat erittäin korkeat, myös ikääntyvien ja naisten osalta, ja se on jo ylittänyt kaikki EU-tavoitteet. Väestön ikääntymisen vuoksi Ruotsin on kuitenkin pidettävä yllä työvoiman tarjontaa hyödyntämällä potentiaalisia työvoiman lähteitä maahanmuuttajien, nuorten ja pitkäaikaissairaiden parissa. Varhaiseläkkeet ja pitkäaikaissairaiden nopea lisääntyminen vaativat erityishuomiota, jotta saadaan pidettyä yllä riittävää työvoiman tarjontaa. Käynnissä olevasta verouudistuksesta huolimatta työhön kohdistuva verotus on edelleen EU:n korkein. Etuusjärjestelmät ovat kansainvälisesti katsottuna suhteellisen anteliaita ja niissä sovelletaan tiukkoja myöntämisperusteita. Lisätoimet vaikuttavat kuitenkin tarpeellisilta työnteon kannustimien parantamiseksi. Ruotsille suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 1. Olisi vahvistettava pyrkimyksiä ylläpitää työvoiman tarjontaa pitkällä aikavälillä hyödyntämällä täysimääräisesti kaikkia työvoiman potentiaalisia lähteitä, etenkin lisäämällä maahanmuuttajien työvoimaosuutta. 2. Olisi vähennettävä pitkäaikaisilla sairauslomilla olevien työntekijöiden määrää parantamalla työoloja ja mukauttamalla lainsäädäntöä, jotta edistetään tehokasta integroitumista takaisin työmarkkinoille. Työn tekeminen kannattavaksi 3. Olisi jatkettava vero- ja etuusjärjestelmien uudistamista työnteon kannustimien parantamiseksi etenkin niiden ryhmien osalta, joiden kohdalla verojen ja etuuksien välisellä suhteella on kaikkein kielteisin vaikutus työvoiman tarjonnan kannalta, ja olisi saatettava työtuloa koskeva verouudistus loppuun. YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Yhdistynyt kuningaskunta ylittää Eurooppa-neuvoston asettamat EU:n yleiset työllisyystavoitteet, myös naisia ja ikääntyviä työntekijöitä koskevat tavoitteet. Korkeisiin työllisyysasteisiin liittyy kuitenkin myös suhteellisen alhainen tuottavuus, mikä osittain johtuu riittämättömästä perustaitotasosta, sekä erityisiä työn laatuun liittyviä ongelmia, kuten sukupuolten palkkaerot ja joidenkin työntekijäryhmien heikot mahdollisuudet päästä koulutukseen. Nämä haasteet muodostavat konkreettisen asialistan, jonka pohjalta työmarkkinayhteistyötä olisi kehitettävä kaikilla tasoilla. Lisäksi sairaus- ja työkyvyttömyysetuuksia saavien työikäisten määrän jatkuva nousu saattaa rajoittaa työvoiman tarjonnan lisääntymistä jatkossa. Vaikka kokonaistyöttömyysaste on selvästi alle EU:n keskiarvon, työmarkkinoille pääsyssä on merkittäviä eroavaisuuksia niin, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevat ja pitkäaikaistyöttömät ovat keskittyneet tietyille alueille ja tiettyihin heikommassa asemassa oleviin ryhmiin (yksinhuoltajiin, kotitalouksiin, joissa ei ole työssäkäyviä, joihinkin etnisiin vähemmistöryhmiin, ikääntyneisiin miehiin, vammaisiin ja heikosti koulutettuihin). Tämä edellyttää voimakkaampaa ja hyvin kohdennettua aktiivista työmarkkinapolitiikkaa. Yhdistyneelle kuningaskunnalle suositellaan näin ollen seuraavia toimenpiteitä: Ennaltaehkäisy ja aktivointi 1. Olisi pantava täytäntöön aktiivista työmarkkinapolitiikkaa, joka johtaa kestävään integroitumiseen työmarkkinoille, jotta lievitettäisiin työttömyyden ja työmarkkinoiden ulkopuolella olemisen keskittymistä tiettyihin yhteisöihin. Olisi kiinnitettävä erityishuomiota ryhmiin, joilla on erityisongelmia työmarkkinoilla ja jotka ovat vaarassa tulla pitkäaikaistyöttömiksi tai työtätekeviksi köyhiksi taikka joutua työmarkkinoiden ulkopuolelle. Työvoiman tarjonta ja aktiivisena ikääntyminen 2. Olisi varmistettava - etenkin modernisoimalla sairaus- ja työkyvyttömyysetuusjärjestelmiä - että työkykyisillä on mahdollisuus ja kannustimet tehdä työtä. Sukupuolten tasa-arvo 3. Olisi voimistettava pyrkimyksiä käsitellä sukupuolten palkkaerojen taustalla olevia tekijöitä etenkin parantamalla naisten ja miesten tasapuolista edustusta eri ammateissa ja aloilla sekä lisäämällä osa-aikatyötä tekevien pienipalkkaisten naisten koulutusmahdollisuuksia. Olisi parannettava edelleen lasten ja muiden huollettavien kohtuuhintaisten hoitopalveluiden tarjontaa. Työmarkkinayhteistyö 4. Olisi kehitettävä edelleen työmarkkinayhteistyötä kaikilla tasoilla, jotta saataisiin parannettua tuottavuutta ja työn laatua, etenkin kohdistamalla toimet työvoiman heikkoon perusammattitaitoon ja ammattitaidon puutteeseen.


Ultraäänitutkimuksessa seulotaan muun muassa sikiön kallon rakenne, josta havainnoidaan erityisesti aivokammioiden rakenne ja koko, aivojen rakenne sekä kasvojen profiili. Lisäksi tarkastetaan selkäydinkanavan eheys. Yrittäjä Ele Lepik tunnetaan värikkäästä tyylistään: ”Tennissukat vaellussandaaleissa, reisitaskuhousut ja tuulipuvut pitäisi kieltää”Tässä raskaudessa ei ainakaan vielä ole lyhentymistä tapahtunut ja tilanne tarkistetaan raskausviikolla 26.Tutkimus voidaan tarvittaessa uusia myöhemmin. Raskausviikon 24 jälkeen tehtävä sikiön rakennepoikkeavuuksien seulonnan tavoitteena on tunnistaa sellaiset poikkeavuudet, joiden kohdalla syntyvän lapsen ennustetta voidaan parantaa ohjaamalla raskauden seuranta ja synnytys hyvin varustettuun sairaalaan. Start studying LIIKKEET. Learn vocabulary, terms and more with flashcards, games and other study tools


15 18 3 MIKROBIOLOGISET KVANTITATIIVISET VILJELYMENETELMÄT METROLOGISELTA KANNALTA Kvantitatiivisten viljelymenetelmien analyysiprosessi etenee siten, että näyte homogenoidaan ensin holellisesti ja laimennetaan tarvittaessa "mittalaitteen" toiminta-aleelle. Sen jälkeen menetelmään sopivat tilavdet siirrostetaan kyseiseen mittalaitteeseen. Sitä laimennssarjan sspensiota, josta saadaan ensimmäiset käyttökelpoiset tlokset nimitetään jatkossa päätesspensioksi. Mittalaite eli "detektioinstrmentti" koost sein monesta yksittäisestä detektorista, joita on kahta tyyppiä: pesäkelk- ja liosdetektorit (petrimalja, liosptki). 3.1 Viljelymääritysten yhteinen perskaava Kvantitatiivisten viljelymääritysten kaikille yhteinen matemaattinen perskaava on y Fx (4) missä x päätesspension mikrobipitoiss ja F päätesspension laimennskerroin. (Kn laimennsta ei tarvita, F 1.) 3. Metrologiset tyypit Päätesspension tiheyden määrittämiseksi on käytössä neljä instrmenttityyppiä. (Harvinainen 'spiral plate' on viides tyyppi mtta jätetään käsittelyn lkopolelle.) 3..1 Yhden maljan instrmentti Mikrobipitoisden arvio perst yhden maljan pesäkelkmäärään c, joka on havaitt päätesspension siirrostilavdesta v (Kva 3). x c v (5) Jlkais J1/001


4 4(11) 5 Asiapiiri Yhteistoimintamenettelyn piiriin kuuluvat: 1) henkilöstön asemaan oleellisesti vaikuttavat palvelutoiminnan muutokset, tutkimus- ja kehittämishankkeet, kone- ja laitehankinnat sekä olennaiset muutokset työtehtävissä, töiden ja työtilojen järjestelyissä, 2) lomautusilmoitusten antamista, virka- ja työsopimussuhteiden irtisanomista tai osa-aikaistamista edeltävä asian käsittely silloin, kun toimenpiteet johtuvat hallinnollisista, taloudellisista ja tuotannollisista syistä, 3) henkilöstöhallinnon periaatteet, henkilöstöä kuvaavat tunnusluvut henkilöstöasioiden hoidossa noudatettavat menettelytavat ja henkilöstöstrategia-asiakirjat, 4) viraston, laitoksen tai muun toimintayksikön taloudellista tilaa, toimintaja taloussuunnitelmaa sekä talousarviota ja sen täytäntöönpanoa koskevat esitykset, 5) kunnan talousarvioehdotus, mikäli sen valmistelun yhteydessä käy ilmi, että talousarvioehdotuksen hyväksyminen todennäköisesti aiheuttaa olennaisia henkilöstön irtisanomisia, osa-aikais tamista, lomautuksia tai muita palvelussuhteen ehtojen muutoksia. 6) henkilöstön kehittämisen periaatteet ja koko kuntaa koskevat henkilöstö- ja koulutussuunnitelmat sekä koulutussopimuksen mukaista koulutusta koskeva taloussuunnitelma 7) sisäisen tiedotuksen periaatteet, 8) ulkopuolisen työvoiman käytön ja julkisten palveluhankintojen kilpailuttamisen periaatteet, muutoin ulkopuolisen työvoiman käyttöä käsitellään 9 :n mukaisesti, 9) työkykyä ylläpitävän toiminnan periaatteet, 10) aloitetoiminnan periaatteet, 11) henkilöstöpalvelujen järjestäminen, 12) sukupuolten tasa-arvon edistämisestä laaditut suunnitelmat, 13) työsuojeluyhteistoiminta (työsuojelun valvonnasta ja muutoksenhausta työsuojeluasioissa annetun lain 8, 10 ja 11 :n ja kunnallisen alan työsuojelusopimuksen rajoituksin.)


17 Pellen ja maalarin esitys Olipa kerran pelle, joka halusi esiintyä. Mutta pelle oli hylätty jo monta vuotta sitten sirkuksesta. Eräänä päivänä pelle harjoitteli jongleeraamista. Maalari oli kävelyllä ja näki pellen harjoittelevan. Maalari meni pellen luokse ja sanoi: Sinä osaat jongleerata hyvin. Minäkin haluaisin maalata, mutta minulla ei ole maalaamista. Hei, sinä voit maalata kun temppuilen, kunhan autat minua pääsemään sirkukseen, sanoi pelle. No, käyhän se, mutta en lupaa että pääset sirkukseen. Hei muuten onko sulla muuta nimee kuin ööö, PELLE? Hmmm en muista mutta kai minulla on. Entä sinulla? Minulla on vain nimi MAALARI, mutta me voimme keksiä toisillemme jotkut nimet. Sinä voit olla vaikka Harri-Narri ja minä Pirkko Pensseli. Vuoden päästä Harri-Narri sanoi: Mehän voidaan tehdä oma sirkus, koska mä en halua mihinkään ilkeeseen sirkukseen. Parin päivän päästä Harri ja Pirkko ostivat sirkusteltan ja Pirkko maalasi koristeita ja Harri valmisteli esitystä. Illalla oli Harri-Narrin ja Pirkko Pensselin sirkus täynnä yleisöä. Sen illan jälkeen Harrin ja Pirkon sirkus esiintyi joka lauantai klo 19:00 ja niin ystävystyivät pelle ja maalari. Minttu Pöyry Heikko peikko Peikko, joka on heikko. Takki on lakki. Pieni on sieni. Pesä on kesällä. Tobias Honkanen 16


40 Kävijöiltä kysyttiin mielipidettä alueen palveluista ja ympäristön laadusta. Parhaimmiksi arvioitiin polttopuut huolletuilla tulentekopaikoilla ja alueen tulentekopaikat. Kuivakäymälät ja laiturit saivat myös hyvät arvostelut. Palveluista huonoimmat arvosanat saivat yrittäjien tuottamat palvelut, maantienvarsien opastus, tiestö, erityistarpeiden huomioon ottaminen, opastuspalvelut maastossa sekä telttailupaikat. Syy siihen, että yrittäjien tuottamat palvelut saivat huonoimman arvosanan, johtuu varmasti osaksi siitä, että Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuistossa toimivien yritysten palveluita ei vielä riittävästi tunneta. Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuisto eroaa luonteeltaan esimerkiksi Lauhanvuoren kansallispuistosta, jossa palveluita on tarjolla enemmän ja ne ovat myös paremmin asiakkaiden tiedossa (Kuivinen 2010a). Kävijät saattavat verrata Kauhanevan Pohjankankaan palveluita läheisen Lauhanvuoren monipuolisempaan palvelutarjontaan, koska puistoissa on paljon samoja kävijöitä. Maantienvarsien opastuksen huono arvosana selittyy maantieopasteiden puuttumisella kokonaan Karvian suunnalta tultaessa, kun taas moitteet alueen tiestöä kohtaan johtuvat sekä Kauhajoen että Karvian suunnasta alueelle johtavien hiekkateiden huonosta kunnosta varsinkin loppukesän 2007 aikana. Tämä näkyi selvästi myös vapaamuotoisessa palautteessa. Erityistarpeiden huomioonottamisen huonoja arvioita selittänee liikuntaesteisille soveltuvien palveluiden vähäisyys puistossa. Yleisesti ottaen Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuiston palvelurakenteet saivat suhteellisen hyvät arvostelut. Kaikki palvelurakenteet arvioitiin keskiarvojen perusteella melko hyviksi tai erittäin hyviksi lukuun ottamatta yrittäjien tuottamia palveluita, tiestöä ja maantievarsien opastusta. Kävijöiltä kysyttiin mielipidettä myös kansallispuiston palveluiden määrästä. Lähes puolet vastanneista piti maantienvarsien opastuksen määrää liian pienenä. Erityistarpeiden huomioon ottamista piti määrältään liian pienenä 20 % vastanneista ja polku- ja/tai latureitistöä 14 % vastanneista. Se, että 14 % kävijöistä arvioi polku- ja/tai latureitistön määrän liian pieneksi, viestii siitä, että alueelle olisi kävijöiden mielestä saatava lisää reittejä Kauhalammin pitkospuureitin lisäksi. Talviaikaan olisi ilmeisesti tarvetta latureitistölle Nyt alueen soilla voi hiihtää talvisin, mutta alueella ei ole valmiita hiihtolatuja. Liian suuriksi erilaisten palvelujen määrän merkitsivät vain muutamat vastaajat. Kokonaisuudessaan palveluiden määrään oltiin Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuistossa melko tyytyväisiä. Kävijöiden ennakko-odotukset Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuiston palveluista, harrastusmahdollisuuksista, reiteistä ja rakenteista ja luonnonympäristöstä vastasivat todellisuutta suhteellisen hyvin. Parhaiten todellisuutta vastasivat ennakko-odotukset luonnonympäristöstä. Palvelut vastasivat heikoimmin kävijöiden odotuksia, sillä lähes puolet (44 %) koki palveluiden vastanneen ennakko-odotuksia vain keskinkertaisesti. Syynä tähän lienee tiettyjen palveluiden puuttuminen kokonaan kansallispuiston alueelta johtuen alueen luonteesta (mm. herkkä luonto, rajoitusosa). Kävijöiltä kysyttiin, mitkä asiat olivat häirinneet heitä Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuistossa oleskelun aikana. Hyvin harvat kävijät olivat kokeneet, että jokin asia olisi häirinnyt heitä retken aikana. Eniten oli häirinnyt luonnonympäristön käsittely, mutta sekin oli häirinnyt vain 6 %:a kävijöistä. Vapaamuotoisen palautteen perusteella tällä tarkoitettiin todennäköisesti luonnon ennallistamistarkoituksessa kaadettuja puita mm. Salomaalla. Toiseksi eniten oli häirinnyt maaston kuluneisuus. Kävijöiden oli mahdollista mainita myös joku muu häiriötekijä, mutta yksikään vastaaja ei ilmoittanut sellaisia. Tämä on hyvin poikkeuksellista, sillä useimmilla muilla alueilla kävijät ovat maininneet useita häiritseviä tekijöitä ja yleensä ainakin hyttyset. Vapaamuotoisten palautteiden perusteella Kauhanevan Pohjankankaan kansallispuiston kävijät kaipasivat pääasiassa nykyisten palveluiden ja rakenteiden kehittämistä. Myös palveluiden ja rakenteiden lisäämistä alueelle kannatettiin jonkin verran. Vapaamuotoinen palaute koostui suurimmaksi osaksi kehittämisehdotuksista, mutta myös valituksia ja kehuja esiintyi. Erityisesti toivottiin kehitettävän alueen tiestöä ja lisättävän alueelle johdattavien maantieopasteiden määrää. Moni 40


16 3 Sähkö- ja elektroniikkalaitteita koskeva lainsäädäntö 3.1 Yleistä Sähkö- ja elektroniikkaromuun liittyy useita säädöksiä, joista tärkeimpiä on EU:n alueella helmikuussa 2003 voimaan astunut direktiivi sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta (2002/96/EY) eli lyhyesti WEEE-direktiivi. Direktiivin tarkoituksena on ensisijaisesti ehkäistä SER:n syntymistä ennalta ja edistää syntyneen romun hyötykäyttöä EU:n jätehierarkian periaatteiden mukaisesti. Syntyvän jätteen haitallisuuden vähentämiseksi on asetettu direktiivi vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa (RoHS-direktiivi, 2002/95/EY). Suomessa direktiivit on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä valtioneuvoston asetuksella sähkö- ja elektroniikkaromusta (852/2004) ja valtioneuvoston asetuksella vaarallisten aineiden käytön rajoittamisesta sähkö- ja elektroniikkalaitteissa (853/2004). Taulukkoon 1 on koottu sähkö- ja elektroniikkaromuun liittyvää lainsäädäntöä. Tunnisteet viittaavat alkuperäiseen säädökseen. 3.2 SER-laitteiden luokittelu WEEE-direktiivissä sähkö- ja elektroniikkalaitteet jaetaan kymmeneen laiteluokkaan. Jokaiselle luokalle on määritelty laitekohtaiset, massaperusteiset hyödyntämistavoitteet. Direktiivi edellyttää, että kotitalouden 1 sähkö- ja elektroniikkaromua on kerättävä keskimäärin vähintään neljä kilogrammaa asukasta kohti vuodessa. Suomen lainsäädännön mukaan tuottajien on kuitenkin kerättävä ja käsiteltävä kaikki kerättävissä oleva SE-jäte direktiivin tavoitteen saavuttamisesta riippumatta. SERluokat ja kerätyn romun edellytetyt hyödyntämistavoitteet on esitetty taulukossa Käsittely- ja raportointivelvoitteet Suomessa sähkö- ja elektroniikkaromun käsittely- ja raportointivelvoitteet ovat astuneet voimaan WEEE-direktiivissä edellytetään, että SER on kerättävä erillään muista jätteistä, ja käyttäjille on tiedotettava velvollisuudesta toimittaa SER erilliskeräykseen. Laitteet on merkittävä erilliskeräystä kuvaavalla tunnuksella. Direktiivissä vahvistetaan tuottajavastuun periaate, jonka tarkoituksena on kannustaa laitevalmistajia tuottamaan sellaisia laitteita, jotka on helppo korjata, uudelleenkäyttää, purkaa ja kierrättää. 1 Kotitalouden sähkö- ja elektroniikkaromulla tarkoitetaan kotitalouksilta peräisin olevaa SER:a sekä kaupan, teollisuuden, laitosten ja muun elinkeinotoiminnan piiristä tulevaa SER:a, joka laatunsa ja määränsä vuoksi vastaa kotitalouksista peräisin olevaa SER:a. 14 Suomen ympäristökeskuksen raportteja


1 Keskiruskea) yllätti todella positiivisesti! Siinä on kaksi sävyä, joista tumma on aikas tumma, mutta sitä saa helposti vaaleammalla sekoiteltua sopivammaksi. Mä meikkaan ensin kulmien loppuosan tummalla ja alan sitten sekoittelemaan vaaleaa tumman joukkoon ja meikkaan sillä kulmat alkuosaan asti. Yleensä häivyttelen kulmien alkupään pelkällä tuolla vaalealla. Kuulostaa monimutkaiselta, mutta hoituu ihan hetkessä! Meikkaamiseen käytän Duroyn kulmakarvasivellintä, siinä on viisto pää ja se on sopivan pieni & tiivis. Lopuksi käyn kulmat kevyesti tuolla kirkkaalla Kulmien Muotoilugeelillä läpi. Eniten yllätyin tuon kulmaväriduon kestosta! Mulla on kuitenkin tosi rasvoittuva iho, josta kulmakynät ym. yleensä suttaantuu pois pitkän päivän jälkeen. Tää Lumenen duo kestää kulmissa tosi tosi hyvin..! Olen suorastaan hämmästynyt iltaisin, kuinka hyvin kulmat ovat vielä ”paikoillaan” ennen iltapesua.


Se mitä nuo halpakännykät tekevät on, että Motorola, SonyEricsson, LG ja todennäköisesti myös Samsung vetävät matkapuhelintoimintansa tappiolle siksi, etteivät ne pysty enää kilpailemaan hinnalla G'Fiven, Huawein, ZTE:n ja muiden kiinalaisten kanssa. HTC voi olla myös kova peluri Android-rintamalla. Jäljelle jää Nokia, Apple ja RIM, sekä Android-puolella nuo kiinalaiset.


Asiakkaalla tulee olla tarve, että hän ostaisi. Tämä ei kuitenkaan yksinään riitä. Hänellä on oltava myös aito kiinnostus ratkaista tarpeen takana oleva tavoite tai haaste. (Laine 2008, 106.) Tarvekar- toitus on tärkeä osa myyntiprosessia. Tarvekartoituksessa myyjä ottaa huomioon asiakkaan arvos- tukset, toiveet, odotukset sekä ostotilanteen, jonka pohjalta hän osaa tarjota asiakkaalle sopivaa ratkaisua tämän osto-ongelmaan. Need Identification eli tarve- ja tilannekartoituksessa myyjän tulee osata esittää asiakkaalle kysymyksiä, kuunnella tarkasti hänen vastauksiaan sekä kirjata muistiin tär- keimmät kohdat saaduista tiedoista. (Bergström ja Leppänen 2009, 385.)


asvit hidastavat ilmastonmuutosta, lisäävät pihan viihtyisyyttä ja monimuotoisuutta ja tuottavat ruokaa. Ne sitovat pölyä, viilentävät, vaimentavat melua ja haihduttavat hulevesiä. Ennen kasvien hankkimista tutustutaan eri kasvilajeihin ja niiden vaatimuksiin. Kasvillisuus suunnitellaan pihan reuna-alueille ja yhdistämään pihan toimintoja. Monilajiset, kerrokselliset kasviryhmät ovat helppohoitoisia ja näyttäviä ja lisäävät pihan monimuotoisuutta. Samassa ryhmässä kasvaa puita, pensaita, perennoja ja kesäkukkia sekä hyöty-, koriste- ja luonnonkasveja. Hiiltä sitoutuu tehokkaasti ja pölyttäjät löytävät kasveista ruokaa koko elinkaarensa ajan. Suosi perinnekasveja, kotimaista alkuperää olevia kasveja ja FinE-kasveja. Ne ovat turvallisia, kestäviä ja helppohoitoisia. Suosi Suomessa ja paikallisilla taimistoilla kasvatettuja taimia, koska niiden kuljetusmatkat ovat lyhyitä. Varo vieraslajeja. Selvitä miten kasvi leviää, ennen kuin istutat uuden kasvilajin pihalle. Monet ulkomaalaiset lajit ovat levinneet kotipihoilta Suomen luontoon vieraslajeiksi. Luonnossa ne valtaavat alaa ja syrjäyttävät luonnonlajeja. Vieraslajeilla on haitallinen vaikutus koko alueen ravintoketjuun.


Karin Widnäs, vuodesta 1995 Fiskarsissa, Raaseporissa asunut, tunnustettu ja ansioitunut taiteilija ansaitsee kulttuuripalkinnon. Hän on sinnikkäästi ja itseään säästelemättä säilyttänyt Suomesta katoamassa olevaa taiteen osaamisaluetta perustamalla yksityisen keramiikkamuseon. Hän on sekä kotimaassa että ulkomailla tunnettu keraamikko, joka hurmaa monipuolisuudellaan. Hänen tuotantonsa koostuu kattaus- ja pienesineistä suuri kokoisiin julkisiin taideteoksiin. Hän on rakennuttanut Fiskarsiin ateljeensa ja myöhemmin yksityisen keramiikkamuseo KWUMin. KWUM on uniikki helmi, jossa upea arkkitehtuuri nostaa näyttelytiloissa esillä olevat taideteokset oikeuksiinsa ainutlaatuisella tavalla. Vierailija saa tutustua Widnäsin omaan taidekokoelmaan, vaihtuviin näyttelyihin sekä keramiikan kiehtovaan historiaan sekä polttotekniikoihin.


32 32 Vitaalielintoiminnoista erityisesti pulssin, lämmön ja verenpaineen muutoksiin tulisi kiinnittää huomiota. Myös synnyttäjän yleisvoinnissa tapahtuvia muutoksia kuten nopeaa kivuliaisuuden tai vastaavasti uupumuksen lisääntymistä tulee tarkkailla. (Poole 2003, 791; Äimälä 2012a, 429; Tunturi 2013, 88.) Puudutekomplikaatiot Sentraalisia puudutuksia, epiduraali- ja spinaalipuudutusta, käytetään erilaisissa alaraajoihin ja lantion alueelle kohdistuvissa toimenpiteissä. Näiden lisäksi kyseiset puudutusmenetelmät ovat suosittuja synnytyskivun hoidossa. (Tunturi 2013, 97.) Epiduraali- ja spinaalipuudutusten sivuvaikutukset ovat pitkälti samankaltaisia. Kumpaankin puudutukseen liittyy sympaattisen hermoston salpaus ja verisuonten laajeneminen. Puudutusaineen aiheuttama verenpaineen lasku onkin näiden puudutusten tavallisin haittavaikutus. Useimmiten verenpaineen lasku on lievää ja helposti hoidettavissa, esimerkiksi tehostamalla nesteytystä jo ennen puudutuksen laittoa. (Leighton & Halpern 2002, 69; Poole 2003, 790; Raussi- Lehto 2006, 252; Nikkola 2007, 215; Berghäll 2012, 26.) Sarvelan (2009, 305) mukaan verenpaineen lasku epiduraalipuudutuksen yhteydessä on kliinisesti merkittävänä melko harvinainen, ja se voidaan estää nesteinfuusiolla ja pitämällä potilas mahdollisuuksien mukaan kylkiasennossa puudutuksen laiton jälkeen. Moschini, Marra & Dabrowska (2006, 47) toteavat CSE- puudutuksen aiheuttavan huomattavasti enemmän verenpaineen laskua kuin pelkän epiduraalipuudutuksen. Poolen (2003) mukaan hemodynamiikka puolestaan on tasaisempi potilaskontrolloidun epiduraalin eli PCEA:n käyttäjillä ja hypotensiota esiintyy vähemmän, jopa itseannosteltujen bolusten jälkeen. (Poole 2003, 791.) Epiduraalipuudutuksen samoin kuin spinaalipuudutuksenkin yhteydessä voi ilmetä virtsarakon toimintahäiriöitä, sillä myös virtsarakko voi puutua ja näin ollen potilas ei välttämättä enää tunne virtsaamisentarvetta (Raussi- Lehto 2006, 251; Tunturi 2013, 95-99). Sentraalisia puudutteita käytettäessä tulisi siis kiinnittää huomiota virtsan eritykseen ja spontaanin virtsaamisen sujuvuuteen. Mikäli virtsaamisvaikeuksia ilmenee, tulisi potilaan virtsarakon ylivenyttyminen ehkäistä katetroimalla ja mahdollisuuksien mukaan suonensisäistä nesteytystä vähentämällä. (King 1997; Tunturi 2013, )


Pienempi askel uudella polulla on työpaikan valloittaminen omalla itsellään. Jos yrität sulautua työpaikalla väliseinien väriin ja luikahtaa kahvihuoneeseen aina silloin, kun muut ovat jo siellä käyneet tai vältellä huomenien ja hyvän päivän toivotusten huikkaamista, voit olla varma, ettei pätkäsi lopussa kukaan sinun nimeäsikään vielä osaa. Tee itsellesi palvelus astumalla esiin. Vakituinen henkilöstö huomaa, että olet oikeastaan ihan ” hyvä tyyppi”, ja maineesi hyvänä työntekijänä kasvaa. Tämä edellyttää tietenkin sitä, että olet osaamisesi tasolla ja etkä ole tehnyt pahoja virheitä. Sinun tulee kysyä, jos et osaa. Kannattaa esittää mieluummin liian paljon kuin liian vähän kysymyksiä. Vanhemmat ja kokeneemmat sitä paitsi pitävät siitä, että heihin luotetaan ja heidänkin osaamistaan arvostetaan. Sinulla on tarjottavana uusi ja oma näkökulmasi. On työpaikan etu, jos uusi ja vanha lyövät kättä päälle – parhaimmat asiat tapahtuvat yhteistyön voimin.


20 gelmat hapen kuljetuksessa. (McNaughton 2000.) Lisäämällä elimistön emäksisyyttä ollaan usein todettu sekä korkeaintensiteettisen anaerobisen että aerobisenkin suorituskyvyn parantuneen kasvaneen puskurointikyvyn myötä, jolloin happamuuden aiheuttama lihasväsymyksen syntyminen hidastuu. (McArdle ym. 2001; 231, 570). Korkeaintensiteettisessä fyysisessä rasituksessa ensisijainen energianlähde on glykogeeni, josta tuotetaan ATP:tä lähinnä anaerobisen glykolyysin avulla (McNaughton & Thompson 2001). Anaerobisen glykolyysin seurauksena elimistöön alkaa kertyä laktaattia sekä vetyioneja, jotka dissosioituvat lihaksissa muodostuvasta maitohaposta. Klassisen käsityksen mukaan bikarbonaatti-ioni puskuroi syntyneet vetyionit muodostaen hiilihappoa ja kasvattaen ventilaatiota: LAH + HCO - 3 LA + H 2 CO 3 ja edelleen H 2 CO 3 CO 2 + H 2 O. Glykolyyttisessä aineenvaihdunnassa syntyneet heikot elektrolyytit ja kreatiinifosfaatista hajonneet fosfaatit ovat suuria, varauksellisia molekyylejä, jotka eivät juurikaan läpäise lihassolukalvoa. Siksi vetyionikonsentraation säätely voi tapahtua ainoastaan siirtämällä vahvoja elektrolyyttejä lihaksen ja ekstrasellulaarinesteen välillä sekä säätelemällä lihaksen sisäistä hiilidioksidin osapainetta (Heigenhauser 1995.) Toisaalta laktaatin kuljetus lihaksista vereen vähentää plasman SID:ä ja kasvattaa siten vetyionipitoisuutta, jotta plasman elektroneutraalisuus säilyisi (Miller ym. 2005) Happo-emästasapainon muutosten vaikutus lihassupistukseen ja hapenkuljetukseen veressä Lihassolun ph:n laskiessa alle 6,9:n vetyionipitoisuuden nousun myötä tärkeän glykolyysissä toimivan entsyymin, fosfofruktokinaasin toiminta estyy, ja samalla glykolyysin toiminta ja ATP:n tuotanto hidastuu. Kun lihassolun ph laskee alle 6,4:n, lakkaa glykolyysin toiminta vetyionien vaikutuksesta kokonaan. (Wilmore & Costill 2004, 152.) Lisäksi kasvanut vetyionipitoisuus aiheuttaa väsymistä, koska lihassupistukselle olennainen kalsiumin vapautuminen sarkoplasmisesta retikulumista estyy (McNaughton & Thompson 2001). Lihassupistusta vaikeuttaa erityisesti se, että troponiinin sitoutuminen kalsiumiin heikkenee happamissa olosuhteissa, jolloin aktiinin ja myosiinin välinen interaktio on myös heikkoa (McNaughton 2000). 23


Muilta osin elämä on idiotismin riemuvoittoa... Muru alotti juoksunsa viimein ja kuin ollakaan sekotti Cellon pään ihan täysin. Tähän asti ei länderipojat ole leonkerpeleitten juoksuista välittäneet, mut nyt on meno ihan toinen. Cello on kertakaikkinen ääliö, se hyppii ja vinkuu ja vonkuu ja hölmöilee. Ulkona se kulkee nuolemassa pihaa, vaikka Muru ja Tiuku on kulkeneet jo tovin silleen, etteivät ole piha-alueelle päässeet asioitaan toimittamaan. Pojat taas ei toviin ole päässeet tarhaa tutkimaan. Totoro ei oo ihan niin sekasin, mut selkeesti sekin on nyt tajunnut, että hei noihan on niin kun naisia nuo kerpeleetkin.


25 JÄRJESTÄYTYMIS- KOKOUKSESSA Jäsenmaksupalautusta varten Marttaliitto tarvitsee myös yhdistyksen pankkitilin numeron Hyväksytään perustamiskokouksessa ilmoittautuneet ja sen jälkeen jäsenilmoituksensa täyttäneet jäsenet ja kirjataan ne pöytäkirjaan Sovitaan seuraava kokous, jossa suunnitellaan tulevaa toimintaa, laaditaan toimintakalenteri ja talousarvio Suunnittelukauden pituus riippuu siitä, milloin yhdistys perustetaan Mikäli yhdistys perustetaan esimerkiksi toukokuussa, toimintaa suunnitellaan vuoden loppuun saakka seuraava toimintavuosi suunnitellaan vuoden vaihteessa yhdistyksen toiminta- ja tilikausi on yleensä kalenterivuosi


USA:n puolustusministeriön CCRP (Command and Control Research Program) sisältää paljon julkista, hyvää ja ilmaista tietoa; muun muassa pdf-muodossa olevia kirjoja johtamisesta, informaatiosodankäynnistä ja verkostokeskeisestä sodankäynnistä. Ajankohtaisia aiheita ovat muun muassa simulointi, johtamisen ymmärtäminen, vaikutusperusteinen sodankäynti, oppeja Kosovosta ja Somaliasta, kompleksisuusteoria ja verkostokeskeinen sodankäynti, vikkelät organisaatiot, informaatiokampanjat rauhanturvaoperaatioissa sekä ”kompleksisuus, globaali politiikka ja kansallinen turvallisuus”. Näissä kirjoissa on parhaimmillaan paljon myös yleiseen maailman muutokseen liittyvää, ja siis siviilitoimintaa käsittelevää taustaaineistoa. http://www.dodccrp.org/html3/pubs_download.html Erinomainen suomalainen, mutta englanninkielinen lähde aiheeseen on http://www.sci.fi/~fta/swarming.htm Ko. sivustolla on ollut noin 500.000 käyntiä vuodesta 1997.


Kuvan tiedot. Latauspäivämäärä January 08, 2018. Koko. 3,24 Mt Lingua: englanti espanja saksa tanska ruotsi kirjanorja hollanti ranska puola Brasilian portugali HS.fi kertoo kiinalaisen pelitalo Ziison kopioineen peliinsä graafisen ilmeen, nimen ja juoni-idean Suomessa tekeillä olevalta Iron Sky -leffalta. IPad-peli kyllä poistettiin nopeasti sen jälkeen.. Päivitetty 10.6.2014 ARKIPÄIVÄN PALVELUKSET Kalenterissa ei erityismerkkejä, Mineassa on pyhän muistolle 3 stikiiraa EHTOOPALVELUS P: Alkusiunaus L: Amen. Kunnia olkoon sinulle... Taivaallinen Kuningas... 4 Uusi vuosi Koska venäjällä ei vietetä länsimaista joulua, Pakkasukko (Ded Moroz) ja Lumihiutaletyttö (Snegurotshka) tuovat lahjoja ja makeisia lapsille uutena vuotena. Pakkasukolla on kädessä sauva ja jalassa huopatossut (valenki ) ja hän kulkee Lumihiutaletytön kanssa ympäri Venäjää troikan vetämissä vaunuissa. Lapset voivat ansaita lahjansa esittämällä lauluja ja tarinoita Pakkasukolle ja Lumihiutaletytölle. He voivat myös kirjoittaa kirjeen Pakkasukolle muutamaa viikkoa ennen uutta vuotta. Kirjeessä he kertovat kuluneen vuoden saavutuksistaan sekä lahjatoiveensa. Venäjällä ei ole tonttuja, mutta Pakkasukko saa monenlaista apua metsän eläimiltä kuten jäniksiltä, oravilta ja linnuilta. Uuden vuoden aamuna lapset nousevat aikaisin ja käyvät tarkistamassa, onko kuusen alle ilmestynyt lahjoja. Päivän aikana levätään ja syödään hyvin. Televisiosta katsotaan perinteisiä uuden vuoden ohjelmia ja elokuvia.


Jos pinot noirit eivät ole lemppariviinejäni, niin zinfandelit todellakin ovat. Ja syksyllä löytyi uusi lemppari: The American Redwood Zinfandel 2017. Ensimmäisenä siitä hoksaa ulkoviinillisen seikan: maskuliininen tumma pullo on tavattoman painava (kuva yllä). Viini on hilloista, ei onneksi liian makeaa, mutta marjaista, ei napsuvia tanniineja, ei pinkeitä kristyksiä, vaan hyvää tekevää ja suunmyötäistä talvista ihanaa punaviiniä. Saman talon merlot-viini on sekin Alkoissa, ja sekin on hyvää. Joka tapauksessa meillä on jonain jouluiltana, ehkä juustojen ja kirjojen kanssa, tarjolla lasilliset zinfandelia.


18 15 kritisoitu epäjohdonmukaisuudesta vaiheiden sisällöstä ja määrästä (Armitage & Conner, 2000) ja eroteltavuudessa (Schwarzer, 2008). Motivaatiovaihemallien käyttöä tukee empiriaan perustuva näyttö mallien soveltuvuudesta interventioiden suunnitteluun (Rutter & Quine, 2002; Conner & Norman, 2005), joka oli osa tämän tutkimuksen tarkoitusta. Motivaatiomalleista valittiin tarkasteltaviksi Azjenin (1991) suunnitellun toiminnan teoria ja Fishbeinin ym. (2001) integroitu sosiaalis-kognitiivinen malli. Suunnitellun toiminnan teoria on paljon terveyskäyttäytymistutkimuksessa käytetty sosiaalis-kognitiivinen malli, jolla on onnistuneesti selitetty useaa eri terveyskäyttäytymistä (Conner & Norman, 2005, ) myös käsihygieniakäyttäytymistä (esim. Mc Laws ym., 2011; O Boyle ym., 2001; Whithby ym., 2007). Sen vahvuuksina voidaan pitää hyvin määriteltyjä käyttäytymisen determinantteja (Sutton, 1998) sekä suuria efektikokoja ja selitysastetta verrattuna muihin sosiaalis-kognitiivisiin malleihin (Armitage & Conner, 2000). Integroitu malli puolestaan on tuoreempi lähestymistapa kognitiivisia tekijöitä painottaviin terveyskäyttäytymisen malleihin, jossa huomioidaan käyttäytymiseen liittyvät emotionaaliset, ympäristö- ja taitotekijät (Conner, 2010) Suunnitellun toiminnan teoria Suunnitellun toiminnan teoria on odotusarvomalli, joka on laajennus perustellun toiminnan teoriasta (Fishbein & Azjen, 1975; Azjen & Fishbein 1980). Perustellun toiminnan teorian mukaan käyttäytymisen paras ennustaja on intentio eli yksilön motivaatio käyttäytyä tietyllä tavalla. Intentio koostuu henkilön halusta yrittää ja panostaa käyttäytymisen toteutumiseen. Se määrittyy kahden tekijän, käyttäytymiseen liittyvän asenteen ja subjektiivisen normin kautta. Asenne on yksilön positiivinen tai negatiivinen kokonaisarvio käyttäytymisestä, kun taas subjektiivisella normilla viitataan yksilön havaintoon sosiaalisesta paineesta toteuttaa tai jättää toteuttamatta käyttäytyminen. Mitä vahvempi positiivinen kokonaisarvo käyttäytymisestä ja mitä vahvemmin yksilölle tärkeät viiteryhmät tukevat käyttäytymistä, sitä vahvempi intentio ja sitä todennäköisemmin käyttäytyminen toteutuu. (Rutter & Quine, 2002, s ) Perustellun toiminnan teoriasta poiketen suunnitellun toiminnan teoriassa käyttäytymisen ei oleteta olevan täysin vapaatahtoisesti ohjautuvaa, vaan myös ympäristötekijöiden oletetaan vaikuttavan käyttäytymiseen. Havaittu käyttäytymisen


18 liä ja aiheuttaa tulehduksia. (Kari 2009, 847, hakupäivä ; Shah-Desai 2011, 22; Sheldrick 2011, 31.) Kuivasilmäisyys voidaan löyhästi jakaa oireiden ja löydösten perusteella vaikeusasteeltaan kolmeen kategoriaan: lievään, kohtalaiseen ja vakavaan. Lievässä kuivasilmäisyydessä henkilö tuntee ajoittain erilaisia kuivasilmäisyyden oireita, joihin viittaavia löydöksiä ei kuitenkaan voida havaita objektiivisissa tutkimuksissa. Kohtalaisessa kuivasilmäisyydessä oireita on useammin. Vakavassa kuivasilmäisyydessä oireet ovat jokapäiväistä elämää hankaloittavia ja lisäksi voidaan tehdä objektiivisilla tutkimuksilla oireisiin sopivia löydöksiä kuivasilmäisyydestä. (Shah-Desai 2011, ) Oireita ja häiriöitä voivat aiheuttaa ikääntyminen, näyttöpäätetyöskentely, koneellinen ilmastointi, yleissairaudet, kuten Sjögrenin syndrooma, lääkkeet, ravintoaineiden puutokset, allergiat, taittovirhekirurgia, ilman epäpuhtaudet ja tupakointi. Myös silmän tulehdukset voivat olla syy kuivasilmäisyyteen. (Helenius 2001a, 22, 2001b, 23; Holopainen & Tuisku 2011, 119; Shah- Desai 2011, 22.) 18