8 14 15 Oppisopimuskoulutusta Satakunnassa Satakunnan oppisopimuskeskus tekee oppisopimuksia Satakunnan alueella. Oppisopimuskoulutuksen järjestämisestä solmittu yhteistyösopimus Porin kaupunginvaltuuston, Kokemäenjokilaakson koulutuskuntayhtymän hallituksen ja Pohjois-Satakunnan koulutuskuntayhtymän hallituksen välillä astui voimaan alkaen. Satakunnan oppisopimuskeskuksen muita sopimuskumppaneita ovat Kankaanpään aikuiskoulutussäätiö, Porin Ammattikurssisäätiö, Nakkilan kunta sekä Harjavallan ja Huittisten kaupungit. Näiden koulutuksen järjestäjien kanssa Satakunnan oppisopimuslautakunta on tehnyt erillissopimuksen oppisopimuskoulutuksen järjestämisestä ja hallinnosta. Oppisopimuskeskuksen muita yhteistyötahoja ovat mm. työvoimatoimistot, elinkeinotoimistot, oppilaitokset ja yrittäjäjärjestöt. Lyhyesti Oppisopimuskoulutus on määräaikainen työsuhde. Työsuhteeseen ja opiskelijalle laadittavaan henkilökohtaiseen opiskeluohjelmaan perustuvana oppisopimuskoulutus on aina Porin kaupungin palveluksessa Kunnallisten motoristien kokoontuminen Tammen tilalla keskiviikkona Kokoontuminen Luontotalo Arkkiin (Pohjoispuisto 7) kahville klo 16.30, josta YHTEIS- LÄHTÖ klo Tapahtumassa esillä asioita mm. - motoristikurssit - vakuutusasiaa - paikallisen moottoripyörä kerhon esittely - Makkaranpaistoa - Saunomis mahdollisuus (oma pyyhe mukaan). SATAKUNNAN OPPISOPIMUSKESKUS opiskelijan, työnantajan ja oppisopimuskeskuksen välistä yhteistyötä. Pääosin työpaikalla tapahtuvaa oppimista täydentää ja tukee teoriakoulutus oppilaitoksessa. Oppisopimuskoulutuksen tavoitteena on todellisessa työsuhteessa saavutettava hyvä käytännön ammattitaito ja tutkinnon suorittaminen. Suoritettavasta tutkinnosta ja opiskelijaksi aikovan aiemmasta koulutuksesta riippuen tutkinnon suorit- taminen oppisopimuksella kestää n. 1-3 vuotta. Oppisopimuskoulutus johtaa samoihin ammatillisiin tutkintoihin kuin oppilaitoksessa järjestettävä koulutus. Oppisopimuskoulutuksessa noudatetaan aikuiskoulutuksen opetussuunnitelmia, tutkintojen perusteita ja menetelmiä, mutta se soveltuu silti yhtä hyvin nuorille kuin aikuisillekin. Oppisopimuksella voi suorittaa lähes kaikkien alojen perus-, ammatti- ja erikoisammattitutkintoja. Myös täydennyskoulutusmahdollisuudet ovat laajat. oleva motoristi Ilmoittaudu tapahtumaan - sähköpostilla osoitteeseen tai - puhelimitse /Ari tai /Matti viimeistään (tiedetään varata riittävästi tarjoilua). TILAISUUS ON MAKSUTON!!! Ps. ellet tällä kertaa pääse tapahtumaan ilmoita yhteystietosi em. henkilöille niin saat suoraan tiedon seuraavista tapahtumista. Tästä se lähtee! Opiskelija hankkii oppisopimustyöpaikan Työnantaja ottaa yhteyttä oppisopimuskeskukseen. Työnantaja, opiskelija ja oppisopimuskeskuksen koulutustarkastajat laativat oppisopimuksen ja henkilökohtaisen opiskeluohjelman. Koulutustarkastaja huolehtii teoriakoulutuspaikan järjestämisestä. Koulutuksen aikana oppisopimuskeskus antaa tukea ja neuvontaa ja seuraa koulutuksen toteutumista. Henkilökohtainen opiskeluohjelma rakentuu ja kehittyy koulutuksen kuluessa ilmenevien tarpeiden ja uusien virikkeiden mukaan. Opiskelija osallistuu oppisopimusaikana tai sen päätyttyä ammatin hallintaa mittaaviin näyttökokeisiin. Oppisopimuskeskus antaa opiskelijalle todistuksen oppisopimuskoulutuksesta. Tutkintotodistuksen myöntää kyseisen alan tutkintotoimikunta. Seisomassa vasemmalta: Satu Uusi-Uola, KaleviHaanpää, Maija Hannukainen, Kirsi Hakulinen ja Pia Anttila. Istumassa vasemmalta: Jaana Viitala, Ulla Heino, Tiina Viitanen ja Juha Nurmi. Kaupungin keskitetyn puhelinvaihteen avoimet ovet Kaupungin puhelinvaihteen tytöt pitävät ovet avoinna ja jatkavat tammikuussa aloitettuja kahvikutsuja perjantaisin klo Kutsutuilla on tällöin mahdollisuus tutustua puhelunvälittäjien työhön, vaihteen toimitiloihin ja henkilöstöön. Samalla on myös oiva tilaisuus keskustella yhteisistä ongelmista ja tarkistaa vaihteen tietokannassa olevat omat tiedot. Työntahti kaupungin puhelinvaihteessa on hyvin kiireistä. Vaihteen kautta kulkee päivittäin noin puolitoista tuhatta puhelua, määrä vaihtelee toki päivien ja vuodenaikojenkin mukaan. Kiireestä huolimatta puhelunvälittäjät haluavat palvella asiakkaita mahdollisimman hyvin ja joustavasti, siihen päästään meidän kaikkien yhteistyöllä. Olisi suotavaa, että mahdollisimman moni kaupungin työntekijä ottaisi kutsun vastaan ja tutustuisi käytännön työhön puhelinvaihteessa, sillä me jokainen voimme omalta kohdaltamme helpottaa puhelunvälittäjien työtä mm. käyttämällä esmikkoa ja mini-infoa oikein. Puhelinasioiden hoitaminen samoin kuin puhelintietojen päivittäminen on jokaisen hallintokunnan oman puhelinyhdyshenkilön vastuulla. Intranettimme sivuilta osoitteesta rumpu.pori.fi otsikon Puhelintiedotteet alta löytyvät puhelinyhdyshenkilöiden nimet ja ohjeet puhelinasioiden hoidosta. Samasta paikasta löytyviin mini-infon ja esmikon käytön ohjeistuksiin on syytä kaikkien tutustua, koska ko. toimintojen käyttö on ehdottoman tärkeää sujuvan puhelinvälitystyön hoitamiselle. Hyvä informaatio henkilöstön poissaoloista ja tavoitettavuudesta helpottaa asiakaspalvelua ja puhelinvaihteen ruuhkaa. Tarja Hakala Puhelunvälittäjä Sari Kalliolevo esittelee puhelunvälitysohjelmaa Porin Veden Jouko Halmiselle ja Yrjö Olinille. Sinua oppisopimusasioissa palvelevat: Kalevi Haanpää oppisopimusjohtaja Ulla Heino koulutustarkastaja Juha Nurmi koulutustarkastaja Pia Anttila koulutussihteeri oppi- ja hankintasopimukset Kirsi Hakulinen koulutussihteeri koulutuskorvaukset Maija Hannukainen koulutussihteeri op.sos.edut, kurssimaksut, stipendit Kirsi Nurmi koulutussihteeri (äitiyslomalla) Jaana Viitala koulutussihteeri todistukset, postit, toimiston henkilöstöasiat Tiina Viitanen koulutussihteeri atk-tukihenkilö, tilastot Satu Uusi-Uola koulutussihteeri oppi- ja hankintasopimukset Kirsi Nurmi koulutussihteeri (äitiyslomalla) Jaana Viitala koulutussihteeri todistukset, postit, toimiston henkilöstöasiat Tiina Viitanen koulutussihteeri atk-tukihenkilö, tilastot Satu Uusi-Uola koulutussihteeri oppi- ja hankintasopimukset Mailis harjoituttaa amatöörilaulajia Porin kaupungin henkilöstölehti Palveluksen ilmestyminen 2003: 28.2., 25.4., 18.6., ja Painopaikka: KEHITYS OY/ALLATUM OY Pori 2003 Palveleva keskus Satakunnan oppisopimuskeskus palvelee kuntalaisia, opiskelijoita, julkisyhteisöjä ja yrityksiä. Koulutuksen kehittäminen ja organisointi kuuluu tehtäviim- me, samoin kuin koulutus- ja opiskeluohjelmien suunnitteleminen ja laatiminen yhteistyössä oppilaitosten kanssa. Hoidamme myös oppisopimuskoulutuksen rahoitusjärjestelyt; valtion osuuksien hakemisen, tietopuolisen opetuksen ostamisen ja opintososiaalisten etuuksien sekä koulutuskorvausten maksamisen. Vuonna 2002 Satakunnan oppisopimuskeskuksella oli voimassa 1109 oppisopimusta. KVL:n toimistolla on parin vuoden ajan kokoontunut ryhmä laulusta kiinnostuneita kaupungin työntekijöitä laulamaan yhdessä kuorona. Ryhmää johtaa kuoronjohtajakoulutuksen käynyt Mailis Lähteenmäki Päätoimittaja Toimitussihteeri Toimituskunta Ulkoasu JET-koulutus hyvässä myötätuulessa Tiistaina 8. huhtikuuta järjestettiin Porin kaupungintalon valtuustosalissa viestintäkoulutustilaisuus, johon oli kutsuttu kaupungin hallintokuntien viestintävastaavat. Viestintävastaavalla tarkoitetaan henkilöä, joka käytännössä (tiedotuskäytännöt, Internet, intranet, palvelus jne.) hoitaa hallintokunnan viestintää. Salin täyteen kuulijoita vetäneen tilaisuuden avasi kaupungin tiedottaja Tapio Furuholm. Hän kertoi Porin kaupungin viestintään liittyvistä ajankohtaisista asioista sekä kaupungin viestinnän Kaupungin henkilökunnalle järjestettiin SAMK:n Porin liiketoimintayksikön toimesta Photoshop koulutusta. Tilaisuus järjestettiin yht. kolmena aamupäivänä klo Opettajina toimivat SAMK:n opiskelijat, jotka opetusohjelmaansa liittyen tällä kurssilla opiskelivat kouluttamista. Kurssilla mentiin syvälle digitaalisen kuvan käsittelyyn ja sen mukanaan tuomiin mahdollisuuksiin. Kurssi oli hyvä- opiskelijat osasivat hyvin kouluttamistehtävänsä ja kurssi anti luonnollisesti palveli osanottajiaan hyvin ajankohtaisuutensa takia. Meneillään olevassa JETkoulutuksessa(Johtamisen erikoisammattitutkinto) päästiin toiminnallisten näyttöpäivien vaiheeseen, jotka olivat KV:n salissa.tässä kukin osanottaja (yht.22) esitti oman vastuualueensa strategisen suunnitelman. Minulla oli tilaisuus olla jonkin aikaa mukana 11.4., jolloin mm. Sirkku Huhdanmäki käsitteli "Ahlaisten vanhainkodin toimintasuunnitelmaa osana vanhustenhuollon strategiaa vuoteen 2008" sekä Harri Juholan Harri Juholan esitelmöi Teknisen palvelukeskuksen strategiasta. Valtuustosalissa viestittiin yleisistä periaatteista. Tiedottajan ja tiedotusvälineiden välisestä yhteistyöstä esitelmöi Satakunnan maakuntatiedottaja Mikko Peltola. Peltola kertoi konkreettisin esimerkein, millä eri tavoilla joukkoviestimiä voi lähestyä. Hän rohkaisi tiedottajia ottamaan yhteyttä tiedotusvälineisiin rohkeasti ja reippaasti, sillä aiheistahan media elää. Iltapäivän viimeiset esiintyjät edustivat Satakunnan alueen tiedotusvälineitä. Satakunnan Kansan kunnallistoimituksen esimies Vesa Paavilainen, Uuden Ajan uutistoimittaja Jukka Vilponiemi PHOTOSHOP -koulutusta Martti Sinisalmi Ulla Eklund Teemu Eskola Ritva Hellman Inna Helminen Sirpa Mannila Maili Tamminen Birgitta Tuunainen Tuulikki Poutanen esityksen Teknisen palvelukeskuksen strategiasta. Iltapäivän esiintymisvuorossa olivat Mika Painilainen (TPK:n hallinto), Maritta Rosenqvist (strateginen suunnitelma ja tuotteistuksen yhtenäistäminen) ja lopuksi Ben Schrey (Porin palveluopisto-liisankadun toimipiste). Vaikutelma kuulemani ja näkemäni perusteella oli erinomaisen positiivinen! Osanottajat olivat selvästi nähneet todella paljon vaivaa esitystensä valmistelussa. Seminaari jatkuu Hyvää myötätuulta kaikille JET:n kanssa työskenteleville edelleen! Kuva: sekä Satakunnan Radion uutispäällikkö Mika Viljanen kertoivat toimitustensa työtavoista sekä siitä, mitä he odottavat kaupungin viestinnältä. Tilaisuuden päätteeksi käytiin viestintäkäytäntöihin liittyvää virkeää keskustelua. Koulutusiltapäivä oli onnistunut tapahtuma sekä esiintyjien että kuulijoiden mielestä. Tilaisuus oli erinomainen aloitus hallintokuntien viestintävastaavien koulutukselle, jota jatketaan myös tulevaisuudessa. Teemu Eskola Kurssin opettajina toimivat SAMK:n opiskelijat vas. Antti Simonen, Ari Koskenvaara ja Antero Luhtanen. Seuraava palvelus ilmestyy Lehden 3/2003 materiaali viimeistään toimitukseen osoitteella: HENKILÖSTÖOSASTO Antinkatu 5, Pori Osoite- ja henkilötietomuutokset: Pirjo-Liisa Hautamäki/palkanlaskentapiste.


73 68 puolestaan lisäsi motivaatiota. Tutkija tulkitsi uhrautuvaisuuden osa-alueen olevan yhteydessä velvollisuudentuntoon edistää yhteistä hyvää. Se ilmentää uhrautuvaisuuden sekä identifikaatioettä arvoihin pohjautuvien motiivien olevan yhteydessä keskenään. Usein eri ulottuvuuksia on vaikea erottaa toisistaan ja ne limittyvät. Teoria on aina vahva yksinkertaistus tutkimuksessa tulkitusta todellisuudesta ja siksi vastauksista esiin tuleville teoriarakenteen osa-alueille oli joskus vaikea löytää tarkkaa positiota. Yhdellä lauseella haastateltava saattoi ilmaista useaan motivaatioulottuvuuteen kuuluvia tekijöitä. Vastaajat toivoivat työtehtävien jakoa muutoksen alkuvaiheessa. Sellaisen puuttuminen koettiin vaativan uhrautumista kuten perehtymistä työtehtäviin, joita ei normaalisti tehnyt, sillä organisaatiokoon kasvaminen loi uusia tehtäviä yhtäälle niitä toisaalla poistaen. Tämä taas johti yhteisöllisyyden ja samaistumisen tarpeeseen. Oli tultava toimeen toisten kanssa, kyettävä asettumaan työkaverin ja fyysisesti kaukanakin sijaitsevan kollegan asemaan, jotta kokonaisuus saataisiin hoidettua. Syntyvää yhteisöllisyyttä ei kuitenkaan koettu vastenmieliseksi vaan se sai myönteisiä piirteitä. Affektiivisessa motivoitumisessa korostuikin työntekijöiden keskinäinen yhteisöllisyyden ja tuen tarve. Joidenkin vastaajien oli vaikea mieltää samaistumista asiakkaisiin. Epävarmuutta luova muutos tuo esiin työntekijöiden keskinäisten suhteiden ja aseman pohdinnan uudessa organisaatiossa. Tällöin suhteet asiakkaisiin muutoksen ulkopuolisena ilmiönä jäävät hyvin toimivina ja huoltovapaina normitetuksi rutiinitoiminnaksi taka-alalle. Tilanteessa, jossa omat tehtävät ja sitä myötä asema organisaatiossa ovat epäselviä, epäitsekäs toiminta asiakkaan hyväksi ei ensimmäisenä tule esille vastauksissa. Jos mittaus olisi suoritettu muutoksen jälkeen tai sitä ennen, olisi asiakkaiden huomioiminen tullut oletettavasti vahvemmin esille, sillä asiakasorientaatio esiintyi voimakkaasti tuloksissa motivaation lähteenä muilla ulottuvuuksilla kuin uhrautumisen osaalueella. Asiakaspalvelua ei koettukaan negatiivissävytteiseksi uhrautumiseksi, vaan se oli useille vastaajille voiman lähde. Wright ja Grant (2010, 696) väittävätkin, että mitä enemmän työntekijä saa suoraa palautetta asiakkailta, sitä korkeampi on PSM:n taso ja halu palvella. Yksi vastaajista pohti asiaa seuraavanlaisesti: mää tykkään tästä, semmosesta palvelusta, asiakkaiden, työkavereitten ja asiakkaiden palvelusta. Minusta se on mukavvaa ja sillä lailla siinä tullee erillä lailla se kontakti, kun jokaisen kans erikseen käyään läpi niitä asioita. Se on sillä lailla mu-


29 Paikallisella tasolla eli seudulla terveydenhuollon johtovastuu on seudun terveyskeskustoiminnasta vastaavalla lääkärillä. Tarpeen mukaan hän määrää terveydenhuollon johtovastuulliset lääkärit kuntakohtaisesti. Paikallisen tason terveydenhuollon johtovastuussa olevat osallistuvat paikallisen johtokeskuksen työhön. Kainuun Puolangan kuntaa lukuun ottamatta huoltopäällikkönä toimii perhepalvelujohtaja. Hänen sijaisenaan toimii vanhuspalvelujohtaja. Seuduilla sosiaalihuollon johtovastuu on seudun perhepalvelupäälliköllä. Kuntien huoltopäälliköinä toimivat perhepalvelupäälliköt ja vanhuspalvelupäälliköt tai muut tehtävään määrätyt sosiaalihuollon asiantuntijat. Paikallisen tason sosiaalihuollon johtovastuussa olevat osallistuvat paikallisen johtokeskuksen työhön. Johtoryhmät / johtokeskukset Kainuun soten poikkeusolojen johtoryhmä on sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymän johtoryhmä. Kuntayhtymän johtaja määrää johtokeskuksen sijainnin tilanteen mukaan. Omaa suojatilaa ei Kainuun soten johtokeskuksella ole. Poikkeusolojen johtoryhmien tehtäviin kuuluvat mm: tilanteen seuranta (tilannekuvan ylläpito) suunnittelu ohjeiden ja määräysten antaminen toimenpiteiden valvonta yhteistyö ja yhteydenpito eri toimijoiden kanssa kuntayhtymän sisällä yhteydenpito kuntiin ja eri viranomaisiin ja yhteistoiminta sairaanhoitopiirien kanssa 26


13 Jos poistokalaa halutaan käyttää biokaasulaitoksissa, niin ennen laitosinvestointeja kannattaa varmistaa että kalamassan saatavuus pysyy tasaisena ympäri vuoden. Pelkästään toisarvoisen kalamassan käyttöön perustuvaa bioenergialaitosta ei toisin sanoen kannata perustaa, jollei laitoksen raaka-aineeksi saada myös jotain muuta raaka-ainetta, kuten maatalousjätettä. Tilanne sen sijaan muuttuu, jos biokaasulaitokseen saadaan esimerkiksi useamman ison maatilan tuotantojätteet, jolloin noin puolen miljoonan euron laitosinvestoinnista saadaan hyötyä (ks. liite 1 ja 2). Esimerkkikaavion maatilalla saadaan eläin- ja kasviperäistä jätettä noin tonnia vuodessa, minkä lisäksi biokaasuyksikköön saadaan kalamassaa noin 140 tonnia vuodessa. Tällaisessa tapauksessa biokaasulaitoksen investointi on Pöyry Oy:n biokaasuenergiaasiantuntijan mielestä jo harkinnan arvoista. On kuitenkin huomioitava, että biokaasulaitokseen tulevan syötteen määrän tulisi pysyä suhteellisen vakiona ympäri vuoden, jotta kaasun muodostumiseen reaktorissa ei tulisi häiriöitä. Vuonna 2011 käyttöönotettavalla sähkönsyöttötariffilla eli takuuhintajärjestelmällä tuetaan biokaasulla, tuulivoimalla, puupolttoaineella sekä metsähakkeella tuotettua sähköä, mikä varmasti kannustaa uusiin biokaasulaitosinvestointeihin. Takuuhintajärjestelmällä annettavan tuen määrää on vielä mahdotonta arvioida, minkä vuoksi muun muassa valtiontalouden tarkastusvirasto suhtautuu siihen skeptisesti, sillä järjestelmän nähdään sitovan valtion varoja pitkälle tulevaisuuteen. Sähkönsyöttötariffista tulee 12-vuotinen ja tiettävästi järjestelmästä tulee markkinaehtoisempi kuin Saksassa, missä maksetaan korkeita tukia esimerkiksi tuulisähkön tuottajille. Lahnan ja särjen matalan rasvapitoisuuden (5 10 %) vuoksi niistä ei kannata valmistaa biodieseliä, sillä prosessiin kuluu enemmän energiaa kuin mitä kaloista saadaan biopolttoainetta. Esimerkiksi kirjolohen sisälmykset ovat tätä vastoin paljon parempaa raaka-ainetta biopolttoaineeksi, sillä rasvapitoisuus on paljon korkeampi (jopa 35 %). Julkisuudessa runsaasti esillä ollut vaihtoehto vähäarvoisen kalamassan käyttämisestä biopolttoaineena ei toisin sanoen ole kannattavaa. Elintarvikekäyttö ja ulkomaanvienti Lahnaa ja särkeä käytetään runsaasti ruokakalana Itä-Euroopassa ja Venäjällä. Kyseisiä kalalajeja on hyödynnetty myös suomalaisessa ruokakulttuurissa, tosin niiden käyttö on melko marginaalista verrattuna muihin ruokakaloihin, kuten esimerkiksi loheen, kuhaan, ahveneen, 13


18 Patterin lämmönluovutusta säädetään joko menoveden lämpötilan tai patterin kautta kulkevan vesivirran muutoksilla. Huonelämpötilojen tasaaminen perustuu patterin läpi kulkevan vesimäärän säätämiseen patteriventtiilin avulla [29]. Vesikiertoisessa patterilämmityksessä käytetään matalia lämpötiloja, jolloin energiahäviöt ovat pienet ja pattereiden pintalämpötilat pysyvät turvallisina. Meno- ja paluulämpötilat verkostossa valitaan lämmönlähteen ja lämmönjakotavan perusteella [11] Järjestelmän perussäätö Lämmitysverkoston perussäädöllä tarkoitetaan patteriverkoston virittämistä tai kon- gurointia toimimaan suunnitelmien mukaisesti. Perussäädöllä varmistetaan, että huoneistoissa on suunnitelmien mukainen lämpötila [21]. Huonelämpötilan ylläpidon ansiosta viihtyvyys on korkea ja energiatalous hyvä, koska ylilämmittämistä ei tapahdu. Alustava perussäätö eli vesivirtojen säätö on tehtävä ennen rakennuksen vastaanottamista, kun taas varsinainen perussäätö eli lämpötilojen hienosäätö tehdään lämmityskaudella ennen vuositakuutarkastusta [10]. Patteriverkoston mitoitus tehdään laskennallisen huippulämmitystehon perusteella ja toiminnassa lämmitystehoa säädetään lämmitystarpeen perusteella muuntelemalla menoveden lämpötilaa. Lämmöntarve riippuu suurimmassa osassa tapauksista pääosin ulkolämpötilasta, jonka mukaan säätö tehdään [29]. Lämmitysjärjestelmän moitteettoman toiminnan takaa asiantunteva suunnittelu, toteutus ja säätö sekä säännöllinen huolto [10]. Lämmityslaitoksen energiatalouden kannalta on tärkeää, että patteriverkosto on perussäädetty vastaamaan huoneiden lämmöntarvetta. Perussäätö on välttämätöntä, koska patterimitoitus on aina käytännössä epätarkka ja laskelmissa ei välttämättä ole käytetty oikeita parametreja rakenteiden eristykselle. Perussäätö tehdään kuitenkin usein huolimattomasti ajan, rahan tai taitojen puutteen vuoksi ja tämä aiheuttaa lämmityslaitoksen epätasapainon, joka johtaa menoveden lämpötilan säätöön kylmimpien huoneiden perusteella ja näin ollen ylilämpöön lopuissa huoneissa [29]. Perussäädön onnistumisen tärkeimpiä edellytyksiä on perusteellinen kuntotutkimus, jossa tarkastetaan rakennuksen ja järjestelmien tilanne energiataloudelliselta kannalta. Tutkimuksessa selvitetään kuntoja toimintaedellytykset mm. lämmitysverkostolle, pumpuille, lämmöntuotantolaitteille sekä patteri- ja linjasäätöventtiileille. Lisäksi kuntotutkimuksessa tarkastetaan ilmanvaihdon toiminta ja rakennuksen ulkovaipan lämmöneristyskyky [10]. 2.3 Lämmityksen säätö Luku käsittelee rakennusten lämmityksen säätöä. Alaluvussa esitellään onnistuneen säädön kriteereitä ja perinteisiä tapoja säätää. Alaluvussa taas käsitellään tulevaisuuden menetelmiä. Viimeisenä alaluvussa kerrotaan sään vaikutuksesta sekä sääennusteiden ja ennakoinnin hyödyntämisestä säädössä Säädön kriteerit ja perinteiset tavat Mukavuutta ja taloudellisuutta voidaan pitää rakennuksen lämmityksen säädön onnistumisen tärkeimpinä kriteereinä [24]. Nykyaikaisen rakennusautomaation tavoit- 11


15 Arviointi Arvioinnin tehtävänä on tukea oppimista ja auttaa oppilasta tavoitteiden asettamisessa ja niiden saavuttamisessa. Oppilaalle annettavan palautteen tulee sisältää kannustavia ja rakentavia ilmaisuja ja oppilasta pyritään ohjaamaan itsearvioinnissa. Oppilaan edistyminen instrumenttitaidoissa ja musiikin perusteissa arvioidaan ja kirjataan vuosittain. Arvioinnin suorittaa opettajista koottu arviointiryhmä eli kollegio. Solistista tasosuoritusta arvioitaessa instrumentin opettaja ei osallistu oman oppilaansa arviointiin. Solistiset tasosuoritukset musiikin perustasolla arvioidaan Palmgren-konservatoriossa asteikolla 0-5: 1. erinomainen 5 2. kiitettävä 4 3. hyvä 3 4. tyydyttävä 2 5. hyväksytty 1 6. uusittava 0 Arviointikollegio voi arvioinnissaan käyttää myös asteikkoa 0-25 yllä mainitun asteikon rinnalla. Kaikkien solististen suoritusten yhteydessä oppilaalle annetaan suullinen palaute, jonka tulee olla oppilaan iän huomioon ottavaa. Musiikin perustason soitinten / laulun päättösuorituksia arvioitaessa tulee arviointiryhmässä olla vähintään kolme arvioitsijaa: puheenjohtaja ja kaksi arvioitsijaa. Solististen päättötutkintojen arviointi kirjataan päättötodistukseen arvosana-asteikolla 1-5. Päättösuoritusta edeltävien tasosuoritusten arviointiryhmässä on puheenjohtaja ja yksi arvioitsija. Uusittava arvion saaneen tasosuorituksen uusinnan tulee pääsääntöisesti tapahtua seuraavan lukuvuoden aikana. Tasosuorituksen uusinnassa esitettävän ohjelman kolmanneksen tulee olla muu kuin aiemmassa suoritustilanteessa. Mikäli oppilas ei tee lukuvuoden aikana solistisessa aineessa tasosuoristusta, tulee hänen vastaavasti osallistua solistiseen vuosiarviointiin eli vuositutkintoon. Palmgren-konservatoriossa vuositutkinnon sisältö sovitaan instrumenttikohtaisesti. Vuositutkinnon arviointiryhmään kuuluu vähintään kaksi jäsentä. Solistisen aineen opettaja huolehtii, että oppilas hoitaa vuositutkintovelvoitteensa. Vuositutkinnoksi katsotaan myös esiintyminen oppilaskonsertissa tai luokkamatineassa, jonka opettajakollega arvioi antamalla oppilaalle suullisen palautteen ja ilmoittamalla kansliaan kirjallisesti vuositutkinnon suorittamisesta. Vuositutkinto katsotaan myös suoritetuksi, jos oppilas on lukuvuoden aikana esiintynyt solistisessa tehtävässä konsertissa, johon on menty valinnan kautta. Rytmimusiikkiosastolla vuositutkinto suoritetaan pääsääntöisesti osana yhtyesoittoa. Musiikin perusteiden kurssisuorituksia oppilas voi tehdä yhdessä osassa tai osasuorituksina opettajan harkinnan mukaan. Musiikin perusteiden 1 ja 2 sekä musiikin tuntemisen kurssien suoritukset arvioi kurssin opettaja yksin. Arvosana-asteikkona käytetään merkintää: hyväksytty/uusittava. Musiikin perusteiden 3 kurssin suoritukset opettaja arvioi yhdessä kollegansa kanssa.


7 12 LIITTOKOKOUSVAALIT 2012 SATAKUNTA SATAKUNTA LIITTOKOKOUSVAALIT Kolumni Suomi elää perusteollisuudestaan Uusi vuosi alkoi apeissa merkeissä, kun Nokia ilmoitti irtisanovansa tuhat työntekijää Salon tehtaalta vuoden loppuun mennessä. Nokia on viimevuosina irtisanonut ja ulkoistanut tuhansia työntekijöitään Suomessa mutta myös muualla Euroopassa. Syyt ovat olleet yrityksen kannattavuuden, osakkeen arvon ja omistajien voiton saannin kehittäminen. Nokia on syntynyt ja kasvanut maailmanlaajuiseksi yritykseksi suomalaisen ammattitaitoisen työvoiman työpanoksella. Yhteiskunta on kustantanut työntekijöiden koulutuksen. Nokia on saanut julkista tukea innovaatiotoimintaan sekä tutkimus- ja tuotekehitykseen. Nokia on ylivoimainen julkisen Tekes-tuen saajana. Nokia on nostanut Tekes-tukea vuosina yhteensä 160 miljoonaa euroa. Ei siis ole kohtuutonta edellyttää Nokialta lakeja merkittävästi suurempaa panosta irtisanomistilanteissa. Saksan malli pitää olla mahdollinen myös suomessa. Meidän on aika herätä ja huomattava miten globaali uusliberalistinen yritysmaailma toimii. Suomessa on pieniä, keskikokoisia ja suuria yrityksiä. Näistä kolmesta viimeisimpiä on vain murto-osa Suomen yrityksistä. Suurten yhtiöiden johtajat eivät ole mukavia harmahtavia herroja, jotka ovat raataneet tiensä alhaalta ylös vaan bisneskouluista valmistuneita, muissa yrityksissä jo kyntensä näyttäneitä kylmiä pääoman ajajia. He sanelevat miten tässä maassa yrityspolitiikkaa tehdään, myös yritysmaailmassa pieni eliittijoukko päättää suuren massan kohtalosta. Suomen selkäranka on pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, jotka toimivat perusteollisuuden parissa. Nämä yritykset ovat perusrankamme ja niiden toimintakyky ja menestys tulee taata. Julkishallinnon, elinkeinoelämän ja ay-liikkeen tulee yhdessä varmistaa, että alalle tulevat työntekijät saavat saumattoman uran, mitä kulkea koulusta töihin ja töistä eläkkeelle terveenä ja hyvinvoivana. Samalla kun pyritään korjaamaan tämän hetken työelämän ongelmia, pitää pystyä, myös luotsaamaan tulevaisuuteen ja varmistaa, että tehtävät toimet tukevat myös tulevia sukupolvia. Tutkimuksen ja kehityksen määrärahoja on lisättävä Suomen korkeakouluihin valtionyritysten myynti- ja osinkotuotoista. Korkeakouluille tulee antaa nykyistä voimakkaampi panos tutkimukseen ja kehittämiseen. Näillä taloudellisilla lisäpanoksilla korkeakoulujen tulee tuottaa tutkimusta ja kehitystoimintaa, joka tukee perusteollisuuden kannattavuutta ja tuottavuutta. Vahva, itsenäinen metalliliitto on turvattava Metalliliiton työehtosihteeri Turja Lehtonen pitää näitä liittokokousvaaleja ratkaisevan tärkeinä liiton tulevaisuuden kannalta. Hän korostaa, että mikäli liitto halutaan pitää itsenäisenä ja vahvana silloin on syytä äänestää Metallin Vaikuttajia. Lehtonen kertoo, että hän tuli aikoinaan mukaan Metallin Vaikuttajien toimintaan koska tässä porukassa sai toimia vapaasti, ilman ylhäältä annettuja ohjeita ja määräyksiä. Metallin Vaikuttajissa sai olla sitä mieltä mitä kenttäkin oli ja voi tuoda kentän aitoa näkemystä esiin ja viedä eteenpäin, vielä vaalien jälkeenkin, hän korostaa. Nyt hän on tullut siihen tulokseen, että Metalliliiton tulevaisuuden kannalta tässä tilanteessa tarvitaan erityisesti vahvaa kannatusta Metallin Vaikuttajille liittokokousvaaleissa. Meidän ryhmämme on ollut ainut ryhmä, joka on halunnut vahvistaa Metalliliittoa ja pitää sen itsenäisenä, mistä vahvana näyttönä toimii vuoden 2009 ylimääräinen liittokokous. Turja Lehtonen perustelee väitettään sillä, että näissä vaaleissa ratkaistaan monta asiaa. Mikäli Metallin Vaikuttajien kannatus putoaa tulevissa vaaleissa, niin mahdollisten sääntömuutosten ja kaikkien muiden muutosten tekeminen tulee olemaan huomattavasti yksinkertaisempaa. Siinä tilanteessa Teamhankkeiden kaltaiset ja muut liiton itsenäisyyttä vaarantavat puuhailut nostavat taas päätään, hän toteaa. Ääni tulevissa liittokokousvaaleissa Metallin Vaikuttajien ehdokkaalle on ääni Vahvalle Liitolle, Turja Lehtonen painottaa. fakta Liittokokous Metalliliiton ylintä päätäntävaltaa käyttää joka neljäs vuosi kokoontuva liittokokous. Jäsenet muodostavat valitsijayhdistyksiä, jotka asettavat ehdokkaat liittokokousvaaleihin. Liittokokousedustajat valitaan vaalipiireittäin. Suhteellisilla vaaleilla valitut edustajat edustavat jäsenistöä alueellisesti ja sopimusaloittain jäsenmäärän mukaisesti. Liittokokous päättää liiton toiminnan suuntaviivoista seuraavaksi nelivuotiskaudeksi. Seuraava, 21. liittokokous järjestetään Kokoukseen valitaan 464 edustajaa vaaleilla. Postitse tapahtuva ennakkoäänestys on ja varsinaiset vaalipäivät ovat Liittokokous hyväksyy liiton säännöt, aluejärjestön säännöt ja ammattiosaston säännöt sekä ammattiosaston työhuonekunnan säännöt. Liittokokous valitsee liiton puheenjohtajan ja sihteerin sekä muut liittotoimikunnan 18 jäsentä. Liiton hallituksena toimiva liittotoimikunta kokoontuu noin joka kolmas viikko. Liittokokous valitsee myös liittovaltuuston 56 jäsentä. Liittovaltuusto kokoontuu vähintään kahdesti vuodessa. Liittovaltuusto käyttää liiton korkeinta päätäntävaltaa liittokokousten välillä. Liittovaltuusto mm. hyväksyy liiton vuosittaiset toiminta- ja taloussuunnitelmat sekä tilinpäätökset ja toimintakertomukset. Metalli vaikuttajana Olen toiminut vuodesta 2002 SAK:n Satakunnan aluejohtajana ja jäin syksyllä 2011 ansaitulle eläkkeelle 65 täytettyäni, jolloin myös 50. työvuoteni oli parhaillaan menossa. Uskon tehneeni riittävän työuran. Metallin jäsen olen ollut vuodesta 1962, jolloin sain työpaikan silloisesta Rauma Repolasta Porissa. Liityin metalli 6:n jäseneksi, koska olimme silloin vielä sen työhuonekunta. Olen saanut työtehtävieni puolesta seurata läheltä kaikkien SAK:laisten liittojen toimintaa alueella ja myös vastata paljon siitä kuvasta, joka alueen päättäjille ja virkamiehille on muodostunut ammattiyhdistysliikkeestä. Mielestäni tunnen onnistuneeni melko hyvin, koska se palaute, jota toiminnastani on tullut eri tahoilta, on pääsääntöisesti ollut erittäin myönteistä. Olen toiminut koko palkansaajaliikkeen edustajana (AKAVA, STTK ja SAK) erilaisissa projekteissa, toimikunnissa ja osakeyhtiössä mm. Länsirannikko Oy:n eli Winnovan hallituksen jäsenenä (edelleen). Tämä on taustastani asia, jolla voisin vaikuttaa varmasti myös paljon siihen kuvaan, joka metalliliitosta on muodostunut Satakunnassa. Olen saanut katsella ulkopuolisena myös Metalliliiton osastojen toimintaa alueella. Tiedän, että meillä on voimakkaita ammattiosastoja organisaatiossa, voimakkaita seuturyhmiä. Mutta kuva, joka on metallista ja sen toiminnasta muilla ay-liikkeen jäsenillä tai yleensä ihmisillä on mielestäni hämärä ja rajoittunut. Tämä käy selville vaikka kysymällä kaupan kassalta, joka kuuluu suurimpaan SAK:n ammattiliittoon PAM:iin, esimerkiksi: Missä kaupungissa metalliosasto 6 toimii ja mitä tiedät sen toiminnasta? Hyvin harva tietää niistä mitään. Tämä näkemykseni koskee kaikkia metalliosastoja Satakunnassa. Tarkoitan, että metallista ulospäin oleva kuva yhteiskunnallisena vaikuttajana Satakuntalaisille on mielestäni melko huono. Toivoisin voivani vaikuttaa Liiton ja sen jäsenistön avulla asioihin, joilla yhteiskuntaa rakennetaan. Liitto pitää huolta työja palkkaehdoista. Tämä on kaikkien työssä olevien kannalta paras tapa, jolla perheiden hyvinvointi ja tulevaisuus turvataan. Metalliliiton tulisi olla jäsenistönsä voimalla ja omalla esimerkillään vaikuttamassa yhdessä muiden palkansaajajärjestöjen kanssa yhteiskunnalliseen päätöksentekoon. Meillä on foorumeita, joilla voimme yhdessä toimien saavuttaa hyvin paljon. Esimerkiksi SAK:n paikallisjärjestöt alueilla kokoavat ay-liikkeen SAK:laiset ammattiosastot yhteiseen toimintaan. Uskon voivani vaikuttaa edellä mainittuihin asioihin Satakunnassa. Eläkeläisenä ymmärrän, että ay-liike ja ammattiliitot ajavat työssä käyvien jäsentensä etuja työ- ja palkkaehtojen puolesta. Näin pitääkin olla. Eläkeläisillä tässä organisaatiossa ei voi olla muita tavoitteita kuin työssä olevien ay-liikkeen jäsenten etujen valvonta ja hyvinvointi yhteiskunnassa vaikuttamalla kuntien ja eri virkamiesten suunnitelmiin ja päätöksiin. Metalliliitto on vahva vaikuttaja omissa työ- ja palkkaehdoissa. Tehkäämme siitä myös vahva vaikuttaja yhteiskunnan suuntaan. Pentti Rantanen ehdokas N:o 102, Metallin Vaikuttajat PIENTEN TYÖPAIKKOJEN ASIALLA Teljän metallityöväen ammattiosasto 294 on saanut liittokokousvaaleihin ehdokkaita myös Porin alueen pieniltä työpaikoilta. Janne Mäkinen ja Keijo Ukkonen ovat molemmat kokeneita metallialan ammattilaisia, työpaikkansa Yrityksillä tulisi olla myös ajankohtainen suunnitelman olemassa olevan työntekijäkunnan taidon ja hyvinvoinnin ylläpitämiseksi. Nykymaailmassa ei ole enää työpaikkoja, joissa ei ole tarvetta työntekijöiden koulutukselle. Koulutus ja uudet tavat tehdä töitä lisäävät työnmielekkyyden lisäksi yritykset tehokkuutta ja tuottavuutta. Satsatkaamme luotettavaan suomalaiseen teollisuuteen ja sen työntekijöihin. luottamusmiehiä ja osaston toimikunnan jäseniä. Suuri osa metallin jäsenkunnasta on pienten työpaikkojen väkeä, riittävän äänimäärän saaminen liittokokousedustajaksi pääsemiseksi on kuitenkin kiven takana siksi pientyöpaikkojen painoarvo ei metallissa tule riittävästi esille. Teljän parivaljakko ei anna Jari Myllykoski Kansanedustaja Metalliliiton jäsen ennakkoasetelman lannistaa, vaan katse on suunnattu kohti liittokokousta toiveena että Pienillä työpaikoilla kootaan voimat yhteen ja keskitetään ääniä ehdokkaille, joille pientyöpaikkojen huolet ja murheet ovat tuttuja. Seuraava liittokokous linjaa metallin tulevaisuutta Janne ja Keijo odottavat terävämpää otetta jolla metalli ottaisi paikkansa maan johtavana teollisuusliittona, erityisesti palkkarintamalla. Metallissa on alkanut esiintyä liittoon kuulumattomia, jotka etenkin lyhyen metallin syksyisen lakon aikana olivat tekemässä rikkuritöitä myös Porin seudulla. Tämän tyyppisten ongelmien kanssa useat luottamusmiehet joutuvat painimaan, myös Keijo. Janne kuvaili omaa työpaikkaansa ilmapiiriltään vanhoillisena mutta ihmiset huomioon ottavana. Perheyrityksestä löytyy joustavuutta, eikä yleensä pienten työpaikkojen ongelma paikalli- nen sopiminenkaan ole noussut yli- voimaiseksi. Projektiluontoiset alihankinnat isoille toimijoille on taannut myös työsuojelutason kehittymisen. Yleiseen keskusteluun on tuotu ajatus työurien pidentämisestä, Janne ja Keijo eivät ajatukselle hurraa, raskaissa metallitöissä päinvastoin nykyinenkin työssä oloaika on monesti liikaa. Nuorille työuransa alussa oleville ja pätkätöissä oleville tulisi ensin varmistaa pysyvä työpaikka ja vasta sen jälkeen jos on tarvetta kunto kestää ja intoa riittää, niin siitä vaan. Liiton päätöksen tekoon hakeutuu työssäkäyvien lisäksi myös runsaslukuinen eläkeläisten joukko. Usealla eläkeläisellä on valtava kokemus yhteisten asioiden hoidosta mutta olisi syytä harkita jonkinlaista rajoitusta eläke-edustajien määrään, tavoitteena että metalliväkeä koskevat päätökset tehtäisiin kuitenkin työssä käyvien edustajien toimesta. Seppo Kuusisto Metalli 127:n ehdokkaat äänessä Kevään liittokokousvaaleihin on Ammattiosasto 127 ehdolla Boliden Harjavalta Oy:stä pääluottamusmies Tapio Keinonen ja sulaton luottamusmies Ville Maanavilja. Norilsk Nickel Oy:stä on ehdolla pääluottamusmies Jarkko Perkiökangas ja Niemisen Valimolta pääluottamusmies Kari Tuomisto. Kantavina teemoina vaaleissa meillä on perusmetallin vahva asema, vuorotyöntekijän oikeudet nykyisessä metalliliitossa, sekä työn joustavuus suhteessa perheeseen ja vapaa-aikaan. Viime syksyllä käyty neuvottelukierros osoitti, että metallin pitää myös tulevaisuudessa pystyä tiukkoihin neuvotteluihin ja ajaa jäsenistönsä etuja, vaikka julkinen mielipide osittain sitä vastaan olisikin. Suurimpana vientialana metallin on oltava palkkajohtaja, jotta nykyinen hyvinvointiyhteiskunta saadaan säilytettyä. Palkankorotuksilla on turvattava työntekijöiden reaaliansiot inflaatioon nähden. Metalliliiton tulee ensisijaisesti tavoitella työehtosopimuksia tehtäessä euro- ja senttimääräisiä korotuksia. Näin estetään eriarvoisuuden muodostuminen ja palkkaerojen kasvu. Kilpailukykyisillä palkoilla varmistetaan myös tulevaisuudessa osaavan työvoiman hakeutuminen metallialalle. Tärkeää on myös oikeudenmukainen ja tasaarvoinen palkkapolitiikka. Vuorotyöntekijät ovat olleet liian kauan unohdettujen asemassa niin vuorolisien kuin muidenkin korvausten osalta. Vuorotyö on tutkitusti rasittavaa ja altistaa tekijät monille niin fyysisille kuin henkisillekin sairauksille normaalia päivätyötä enemmän. Perheen ja vapaa-ajan merkitys on korostunut erityisesti nyt, kun työntekijöiltä vaaditaan yhä suurempia ponnisteluja tuotannon lisäämiseksi. Jaksaminen on erityisen tärkeää niin töissä kuin kotonakin. Ihmiselle on annettava aikaa hengähtää ja ladata akkuja riittävästi. Yhtenä ratkaisuna tähän olisi vuosiloman kasvattaminen viikolla nykyisestä. Tämä onnistuu kun lauantaita ei enää laskettaisi lomapäiväksi. Lomapäivien lisääminen yhdessä työajan joustavuuden kanssa parantaa selvästi työskentelymotivaatiota ja samalla pitää huolen henkisestä jaksamisesta. Tapio Keinonen Ville Maanavilja Jarkko Perkiökangas Kari Tuomisto


99 Liite 13. FHS 2012:n työaikaresurssoinnit FINNHOCKEY SCHOOL 2012 TYÖAIKARESURSSOINTI Laskennallinen työaika Leirin toimintojen erittely Finnhockey School - ohjaajalla työaika on leirin aloitus-, sekä lopetuspäivänä 4 tuntia. Normaalina leiripäivänä työaika on 7 tuntia. Työaika lasketaan eri toimintojen keston mukaan, ei alkavien tuntien mukaan. Esimerkki: 8:00 8:30 Aamupala Työaika 30 min 12:30 13:30 Fyysiset testit Työaika 60 min Aamupala + fyysiset testit Työaika yhteensä 90 min HUOM! Työaika ei tarkoita yhtäjaksoista työn suorittamista päivän aikana, vaan työaika koostuu eri leirin toiminnoista. Toimintojen kesto tuottaa henkilöille tarvittavan määrän tunteja. Hetket, jolloin henkilölle ei ole resursoitu töitä, henkilö on vapaa käyttämään vapaa-ajan oman tarpeensa mukaan lepäämiseen tms. Henkilölle, joka suorittaa ilta / yö-valvonnan, resursoidaan päivän aikana 5 tuntia työsuoritusta. Näin ollen ilta / yövalvonnasta kompensoidaan kaksi työtuntia yövalvontaan päättyvästä päivästä. Lähtökohtaisesti henkilö, joka vastaa ilta / yövalvonnasta, hoitaa myös seuraavan aamun aamupalan. Yö-valvonnassa vietetty yö ei tuo majoitus-kustannuksia henkilölle. Mikäli henkilö työpäivänsä aikana / päättyessä poistuu alueelta, tulee hänen olla tavoitettavissa hätätapauksia varten. Mikäli esimerkiksi leirin lopetuspäivänä lukujärjestyksessä on ohjelmaa 4 tunniksi, silloin leirin koko henkilökunta osallistuu kaikkiin toimintoihin. Mikäli leirin aikana tulee ns. ylityötunteja, ne tullaan kompensoimaan mahdollisuuksien mukaan seuraavina päivinä. Lähtökohta kuitenkin on, että henkilökunnan työaika tulee olemaan mainitut 4 tuntia (aloitus + lopetuspäivä) tai 7 tuntia (normaali leiripäivä). Leirien yhteenlaskettua kokonaistuntimäärää halutaan kunnioittaa. 96


10 9 s i vu Talouden taantuma vaikutti verotuloihin ennakoitua vähemmän. Verotulot kasvoivat 3,1 %. Kuva 3. Verotulojen kehitys Pirkkalassa. Kangasala Lempäälä Nokia Pirkkala Tampere Ylöjärvi Kuva 4. Verotulot euroa/asukas Pirkkalassa ja lähikunnissa Kunnan lainat Lainojen jäljellä oleva pääomalla painotettu keskimääräinen korko oli 3,18 %. Vuoden vaihteessa markkinakorko 12 kk eb oli 1,32 %. Kunnan lainakanta väheni tilinpäätösvuonna 2,9 milj. eurolla ja oli 32,8 milj. euroa. Talousarviossa oli lainaa arvioitu olevan vuoden lopussa 42,8 milj. euroa. Pirkkalan kunnan asukaskohtainen lainmäärä oli 1988 euroa. Kunnan velkaantuneisuus hidastui tilinpäätösvuotena. Kuva 5. Lainat /asukas Pirkkalassa.


2 Asukasviesti 1/2013 TÄSSÄ NUMEROSSA Ajankohtaista ja apua arkeen Vinkkejä ja ajankohtaista tietoa 7...Unelma-asunto löytyi Turun keskustasta Espoon Asunnot sai uuden ilmeen Kirjasto on viihtyisä kohtauspaikka Lyömätön linja auttaa kun väkivalta nostaa päätään Savuton elämä maistuu hyvältä 21...Tunnetko Espoon? Oma kasvimaa vaikka parvekkeelle 25...Kevään ja alkusyksyn asukaskoulutustilaisuudet 26...Korjaukset tuovat suuria säästöjä 26...Pari vinkkiä energiansäästöön 27...Risto opastaa: Huolehdi paloturvallisuudesta 28...Asiakaspalvelulle Vuoden tiimi -palkinto 28...Viisi uutta taloa valmistuu tänä vuonna 29...Anne Viita vastaa asukkaiden kysymyksiin Espoon laulu osaa viihdyttää Asukaskortin tarjoamat edut 35...Siivous- ja huoltoliikkeiden yhteystiedot Anna palautetta: Espoon Asunnot Yhteystiedot Espoon Asunnot Oy Osoite Upseerinkatu 3 B (2. krs), Espoon Asunnot Oy Puhelin (09) (vaihde) Faksi (09) Asiakaspalvelu Puhelin (09) Puhelinajat ma ke pe ( alkaen ma ke to pe ) Käyntiajat ma ke to ( alkaen ma ti ke to ja pe ) Asukasviesti Kodikkaan asumisen pää-äänenkannattaja Ilmestyy 4 kertaa vuodessa. Julkaisija Espoon Asunnot Oy Upseerinkatu 3 B Espoo puh. (09) Vastaava päätoimittaja Lotta Funck Tuottaja/toimitussihteeri Kari Tyllilä Ulkoasu ja taitto: Klippi Design Management Suvi Klippi, Yrjö Klippi Tekijät tässä numerossa Taina Kaasila Maarit Kauniskangas Pyry Klippi Ninarose Maoz Satu Pääkkönen Sini Silván Tapani Vauhkonen Anne Viita Risto Vuori Painopaikka: Uniprint AS, Tallinna Asukasviesti-lehdessä käytettävän paperin valmistuksessaja kirjapainon tuotannossa on otettu huomioon Pohjoismaisen ympäristömerkin vaatimukset. ISSN Muutoksen tuntua ilmassa Se on jo ovella. Kevät. Valon määrä lisääntyy jatkuvasti. Vaikka pidän talvesta, lumisista puista ja kirpeästä pakkasesta, on ihana astua kevääseen. Ympäristö muuttuu kuin varkain eloisaksi ja värikkääksi. Kukat luovat itsensä uusiksi ja värittävät hiljalleen pientareet ja puistot. Tuntuu että omat energiavarastot täyttyvät pitkän talven jälkeen. Monelle meistä iskeekin kotona puuhasteluvimma: ikkunat pestään kirkkaiksi, matot saavat kyytiä tamppaustelineellä ja parvekkeelle suunnitellaan uusia kukka-asetelmia. Minulle kevät on positiivinen muutos. Eräs tuttavani taas kapinoi vuosi toisensa jälkeen kevättä vastaan. Kevät on hänelle täynnä pölyä ja tunkkaista ilmaa. Luonto on karu ja harmaa. Allergia tekee väsyneen olon. Ja kuitenkin pitäisi näyttää iloiselta ja olla täynnä virtaa, vaikka oikeasti vielä väsyttää talven jäljiltä eikä haluasi luopua villapaidasta. Lopulta hän on kyllä onnellinen juodessaan ensimmäiset ulkoilmakahvit parvekkeellaan. Me kaikki koemme asiat omalla tavallamme. Kuulin joskus upean sanonnan: Elämässä vain kymmenen prosenttia on sitä mitä tapahtuu ja 90 prosenttia on sitä miten siihen suhtautuu itse. Tässä sanonnassa viisaus tiivistyy siihen, ettei ihmisen tarvitse olla muutoksen armoilla, ikään kuin virran vietävänä. Kukaan ei voi vaikuttaa kaikkeen ympärillä tapahtuvaan, mutta meistä jokainen voi vaikuttaa siihen, miten itse suhtaudumme tapahtumiin. Sisukkuus, positiivinen ajattelu ja ahkeruus auttavat uusien asioiden kohtaamisessa. Oman toiminnan kautta muutos kääntyy vääjäämättä itselleen positiiviseksi. Parhaimmillaan oma toiminta aiheuttaa onnellisuutta myös muissa ihmisissä. Myös Espoon Asunnot herää kevääseen raikkaalla ilmeellä. Emme muuttaneet vain yrityksen nimeä ja visuaalista ilmettä, vaan pyrimme palvelemaan asiakkaitamme paremmin ja edistämään espoolaista sosiaalista hyvinvointia. Haluamme, että meidät tavoittaa entistä helpommin ja että pystymme auttamaan sinua entistä nopeammin. Toivomme kaikilta asiakkailtamme jatkuvaa palautetta toimintamme parantamiseksi. Haluamme, että sinä viihdyt asunnossasi ja että muutoksemme on positiivinen muutos myös sinulle. Aurinkoista kevättä! Lotta Funck media Muualla sanottua Muistan lukeneeni kirjailija Hannu Mäkelän tekstin, jossa hän puhuu mökökammarista. Kyse on ilmiöstä, joka on etenkin keski-ikäisille miehille tyypillinen. Ulkovaja tai työhuone pihan perällä, tila, johon voi vetäytyä nikkaroimaan tai vain tupakoimaan. Soisin mökökammarin mieluusti molemmille sukupuolille. Näyttelijä Hannu-Pekka Björkman Eeva-lehdessä, helmikuu Jos syö koko ajan vähän, syökin huomaamatta paljon. Ravitsemustieteen tutkija Jaakko Mursu Kuluttajalehdessä 1/2013. Kokkaaminen on terveellinen ja terapeuttinen harrastus. Se luo sielunrauhaa, jota voi sitten jakaa ystäville lautanen kerrallaan Kuvataiteilija Eemil Karila, Glorian Koti, helmikuu 2013 Internetin tuoma vallankumous merkitsee, että lähes mikä tahansa on nähtävissä ja kuultavissa parilla hiiren napsautuksella. Seisovan pöydän antia on kuitenkin kertynyt niin valtavasti, että tuloksena ruokailijat neuvottomiksi saava runsaudenpula. Kääntäjä ja tietokirjailija Tommi Uschanov pohtiessaan populaarikulttuurin kehitystä Yliopistolehdessä 2/2013. Lähes kaikilla suomalaisilla on suunnattoman ekologisen selkäreppunsa lisäksi julmetusti kovaa ja konkreettista kamaa.... Kaatopaikat ovat eräänlaisia museoita, ja kuten kaikki museot, ovat nekin modernin ajan keksintö. Esseisti ja suomentaja Antti Nylén Suomen Luonto -lehdessä!/2013. Vanhusten kasvava määrä länsimaissa on täyttä harhaa. Heidän sijaansa suurimman massan jo nyt muodostavat nuoret aikuiset. Ihmisen varsinainen ikä ei nimittäin ole hänen todellinen ikänsä, vaan se, minkä ikäinen hän tuntee ja toivoo olevansa. Päätoimittaja Katriina Palo-Närhinen Geo-lehdessä 2/2013. Vanhemmiten olen vähitellen joutunut ymmärtämään, että laiskuudesta voi olla henkistä hyötyäkin. Jos ei koskaan pysty pysähtymään, se on paha juttu. Kunnolla ajatteleminen on sitä, että ihminen on yksin ajatustensa kanssa. Ja se voi tietysti olla tavattoman raskasta, jos sitä ei ikinä tee. 80-vuotias kirjailija, elokuvaohjaaja, näyttelijä jne. Jörn Donner Image-lehdessä, helmikuu asukasviesti


Reissu olikin hyvää harjoitusta, sillä kuukauden päästä me lennetäänkin jo Englantiin! Luvassa on sukulointia sekä muutama päivä Lontoossa. Sitä silmällä pitäen pieni saikin jo ensimmäiset aurinkolasinsa ja kokeiltiin me myös vaunujen istuinosaa. Istuinosa olisi ehkä hieman kätevämpi reissussa, sillä se toimisi myös sitterinä ja pieni näkisi sieltä tarvittaessa myös maisemia sekä isin ja äidin. Istuinosanhan saa laskettua ihan alas päiväunia varten ja kokeiltiinkin että pieni nukkuu oikein makoisasti päiväunet myös tässä istuinosassa. Kuomu tulee istuinosan kanssa todella suojaisasti pienen ylle ja vaunujen suojaliina peittää hyvin koko unisen paketin. Istuinosa on myös paljon ilmavampi sillä kelit voivat silloin olla jo kovinkin lämpimät ja kevät pitkällä. Reissuun asti mennään kuitenkin makuuvaunulla ja katsotaan sitten reissun jälkeen kumpaa käytetään. Periaatteessa istuinosaan suositellaan siirryttävän vasta 6 kk korvilla, mutta osa siirtyy jo paljon aiemmin kun lapsi rupeaa kampeamaan itseään ylös nähdäkseen maisemia. Kaikki kun on niin yksilöllistä pienten kehityksessäkin ja riittävän takakenossa pidettäessä paino jakaantuu tasaisemmin. Meillä istuinosaa onkin tarkoitus pitää makuuasennossa suurimman osan aikaa. Istuinosan saa myös asennettua kumpaankin suuntaan ja sitä olisi tarkoitus pitää kasvot työntäjään päin.


Miten synnyttää vetovoimainen yhteisö?
Kaikki suuri alkaa pienestä
Olen monesti palannut mielessäni siihen lohduttomaan näkyyn, mikä israelilaisia kohtasi, kun he 70 vuoden pakkosiirtolaisuuden jälkeen alkoivat valua takaisin isiensä maahan. Kaikki entinen oli poissa. Jerusalem oli alennuksen tilassa; muurit kiviröykkiöinä ja temppeli raunioina. Edessä oli valtava jälleenrakentamisen urakka. Ja sitten kun oli viimein päästy töihin, kaikki näytti yhä niin surkealta. Ison ja vaiherikkaan urakan jälkeen uusi temppelikin tuntui edellisen rinnalta niin pieneltä, että itketti: ”Vieläkö teidän joukossanne on joku, joka on nähnyt, miten kaunis entinen temppeli oli? Eikö se, mikä nyt on silmienne edessä, ole entisen rinnalla kuin ei mitään? (Hagg 2:3). Profeetat kuitenkin rohkaisivat kansaa ja piirsivät heidän sieluihinsa näyn. Näky oli valtava ja varmasti miniatyyritemppeliä toljottaessa lähinnä epäuskottava: ”Minun on hopea ja minun on kulta, sanoo Herra Sebaot. Tämän temppelin loisto on oleva suurempi kuin entisen, sanoo Herra Sebaot.” (Hagg 2:8-9). Jumalan sana osoittautua todeksi: Tuosta vaatimattomasta temppelintapaisesta muovautuu Herodeksen aikaan yksi tuon ajan upeimmista uskonnollisista rakennuksista. Ja siihen temppeliin saapuu lopulta itse Messias.


Karuja lukuja.Hyvinvointi Suomi tosiaan.Hyvin voi ne joilla on rahaa pysyä tämän nyky yhteiskunnan mukana.Erityisesti pitäisi kiinnittää huomiota nuorten miesten ja vanhempienkin miesten syrjäytymiseen.Tämä on ainoa ryhmä jota oikeasti syrjitään nyky Suomessa.Alkuperäisväestön miehet ovat syrjityssä asemassa.Ei paljon löydy edun ajajia ja kaikki paha on meidän syytä.Tämä kymmenen vuotta kestänyt lamakin on koskettanut eniten juuri suomalaisia poikia ja miehiä.On todella vaarallista päästää yhteiskuntaan vihaisten nuorien miesten joukko joka tuntee tulevansa oman kotimaansa hylkimiksi.Muutenkin kannattaisi päättäjien miettiä miltä tuntuu kun oma kansa seisoo leipäjonossa ja maahan tulevat elintaso surffarit paapotaan pilalle.Niille ei kelpaa seisovan pöydän ruoka ja kiitokseksi kaikesta nämä tulijat raiskaavat,ahdistelevat,pahoinpitelevät ja ryöstävät kantaväestöä.Hulluksi on Suomessa meno muuttunut.Yhtään ihmettele jo yhä useampi ei tunne enään kuuluvansa nykyisen yhteiskunnan jäseneksi.Niin vähän on jäljellä rakkaasta hyvästä isänmaastani!


Lausunnonpyytäjän asiamies on selvittänyt asiaa aiemmasta vakuutusyhtiöstä ja tämän vakuutusyhtiön edustajan kanta on vastannut lausunnonpyytäjäyrityksen käsityksiä vastuuvakuutuksen kattavuudesta. Asiasta on sähköpostimateriaalia. Toisin sanoen aiempi vakuutusyhtiö ottaa huomioon yksittäisen vakuutetun toimialan ehtoja soveltaessaan. Vakuutusyhtiön lakimies on vahvistanut korvauskäytännön asianmiehelle sekä puhelimitse että sähköpostilla. Vakuutusyhtiön lakimies on pitänyt ehdon suoraa soveltamista LVI-alan toimijoihin mahdottomana, koska kaikki tällä alalla syntyneet vastuuvahingot ovat veden tai kosteuden aiheuttamia. Näin ollen kyseessä olevan vakuutusyhtiön vastineessa esittämä kanta, että kosteus- ja vesivahingot korvataan vain hyvin poikkeuksellisesti, on vähintään ihmeellinen. Ainakin asiaa voidaan pitää epäselvänä, jolloin tilannetta tulee tulkita vakuutetun eduksi kokonaisuudessaan. Muilta osin viitataan aiempaan lausuntopyyntöön.


10 §.Kalastusvakuutuslaitoksen hyväksyminen. Pykälässä säädettäisiin kalastusvakuutuslaitoksen hyväksymisen edellytyksistä ja hyväksynnän myöntävästä viranomaisesta. Kalastusvakuutuslaitokseksi voitaisiin 1 momentin mukaan hyväksyä sellainen vakuutusyhdistyslaissa (1250/1987) tarkoitettu vakuutusyhdistys tai vakuutusyhtiölaissa (521/2008) tarkoitettu vakuutusyhtiö taikka ulkomaisista vakuutusyhtiöistä annetussa laissa (398/1995) tarkoitettu ulkomaisen vakuutusyhtiön Suomessa sijaitseva sivuliike, jolla on vakuutustukea koskevien tehtävien hoitamiseksi tarvittavat taloudelliset ja hallinnolliset edellytykset. Hyväksynnän edellytyksenä olisi lisäksi, että hakija osoittaa tarjoavansa vakuutuksia sellaisin sopimusehdoin, että vakuutuskorvauksen perusteella voidaan maksaa vakuutustukea. Vakuutusehdoissa tulisi huomioida ne erityiset edellytykset ja menettelyt, joita vakuutustuen maksaminen tämän lain säännösten mukaan edellyttää.


Toinen törmäyskurssilla oleva megavoima on Waden mukaan Venäjän valtion pyrkimys muodostaa itsestään Euraasian alueen poliittinen, kulttuurinen ja taloudellinen keskus. Tämä Venäjän pitkän aikavälin pyrkimys jää länneltä pääosin huomioimatta, koska se on keskittynyt pelkästään analysoimaan Putinin päivittäisiä mielenliikkeitä. Venäjällä on jo 1990-luvulta lähtien ollut suunnitelmia yhdistää Ukraina ja muut Neuvostoliittoon kuuluneet valtiot uudelleen mannermaiseksi suurvallaksi. Uudelleen elvytetty teoria euraasialaisesta valtakunnassa näkyy kaikessa Putinin ulkopoliittisessa toiminnassa. Eurasianistisessa sivilisaatioiden törmäyksessä ei asetuta ainoastaan Amerikkaa, vaan koko atlanttisen maailman liittoa vastaan. Kokoavana voimana toimii venäläinen ortodoksisuus, jonka Venäjän johto näkee sivilisaatioiden kamppailussa kestävämpänä kuin lännen ”hengettömän materialismin ja kaoottisen liberalismin”. Putinin kausilla imperiumin loiston päivät ja rappiollisen lännen ”uhriksi” joutuminen ovat nousseetkin keskeisiksi teemoiksi kaikkialla Venäjällä.
Kirjoituksessaan Wade viittaa New Yorkin yliopiston historian sekä venäjän ja slaavilaisten aineiden emeritusprofessori Jane Burbankiin, joka sanoo New York Timesin jutussa euraasialaisten ideologien puhuneen jo 1920-luvulla ”Ukrainan ongelmasta”. Heidän mielestään varsinkin länsiukrainalaiset ovat liian individualisteja ja riittämättömän ortodoksisia. 1990-luvulla eurasianismin johtavat ideologit pitivät Ukrainan suvereniteettia ”valtavan vaarana koko Euraasialle”. Venäjän Euraasia-hanke vaatii ”ehdottomana imperatiivina” Mustanmeren koko pohjoisrannikon hallintaa. Juuri tämä ideologia motivoi Putinia. Se sai hänet hyökkäyksen aattona julistamaan Ukrainan ”siirtomaaksi, jolla on nukkehallitus”.


Omasta tilanteestani lyhyesti: Olen Wincapitan jäsen, mutta en ole henkilökohtaisesti sijoittanut omaa rahaani enkä myöskään tulouttanut yhtään euroa. Avopuolisoni sijoitti omista varoistaa alkupääoman ja hoiti sijoitusta puolestani. Lapsuuden ystäväni kiinnostui WC:sta ja avopuolisoni kertoi sijoitusmahdollisuudesta hänelle. Ystäväni lähti mukaan ja luonnollisesti olen hänen "sponsorinsa" pitkäaikaiseen tuttavuuteemme perustuen. Hän on minun yksi ja ainoa sponsoroituni. Kuulusteluissa on moneen kertaan useamman henkilön kertomana käynyt kpr:lle ilmi, että en ole kertonut kenellekään Wincapitasta, saati sitten "houkutellut" ketään sijoittamaan. Tästä huolimatta minua epäillään rahankeräys rikoksesta ja törkeästä petoksesta. Tätä piinaa on jatkunut yli kaksi vuotta. Sairastuin masennukseen, josta olen yrittänyt toipua ulkopuolisen avun turvin. Koko elämäni on totaalisen jumissa tutkinnan keskeneräisyyden vuoksi. En voi toteuttaa pienimpiäkään unelmiani, enkä mennä elämässä eteenpäin.


Tuolla käynnillä asiat eivät oikein kauheasti edenneet koska lääkärit jäivät miettimään hoitolinjaa ja sitä, miten hoitoa jatketaan ja mitä leikataan vai leikataanko. Parin viikon päästä kirurgeilla ja oikojilla oli nk. terapiapalaveri, jossa he porukalla katselivat kipsejäni ja kuviani ja pohtivat, mikä olisi paras hoitolinja. Tällöin olin vielä toiveikas, että pääsisin leikkaukseen toukokuussa.. Terapiapalaverin jälkeen TAYSin oikoja soitti minulle ja kertoi mitä oli puhuttu, ja että hän itse oli saanut idean Herbstin kojeesta, jonka toimintaperiaate olisi ollut sama kuin jaspereissa, joista olin jo aivan oikomisen aloituksessa kieltäytynyt. Nämä kojeet toisivat jousien avulla alaleukaa keinotekoiseen kärkipurentaan siten, että hampaita yhteen purressa ylä- ja alaleuan välillä oleva jousi pakottaa alaleukaa eteenpäin.


Olen toiminut Reumaliiton kouluttamana vertaistukijana (systeeminen skleroosi ja skleroderma) yli 10 vuoden ajan. Ajatus tätä harvinaista sairautta koskevan tietokirjan kirjoittamisesta on ollut vuosia mielessäni, mutta sen toteutus tuntui kovin etäiseltä. Niinpä päädyin kaksi vuotta sitten opiskelemaan WordPress-nettisivuston tekemistä. Helmikuussa 2019 julkaisin netissä tämän KOVA KAKKU -sivuston. Nimi viittaa skleroderman ja systeemisen skleroosin näkyvimpään oireeseen, ihon kovettumiseen, mutta myös siihen, että diagnoosi parantumattomasta kroonisesta sairaudesta on sairastuneelle ”elinkautistuomio”. Olen koonnut sivustolle sklerodermaa ja erityisesti systeemistä skleroosia koskevaa perustietoa. Lisäksi olen kertonut vuonna 2018 tekemäni kyselyn tuloksista ja julkaissut harvakseltaan myös ajankohtaisia blogikirjoituksia. Sivustolla on myös erittäin suositut osastot SSc-potilaiden lähettämille kokemuskertomuksille ja valokuville. Sivustolla on ollut tätä kirjoittaessani (vain runsaan vuoden aikana) kaikkiaan 8835 kävijää. Todennäköisesti jotkut ovat vain vilkaisseet sivustoa, mutta toisaalta oletan, että jotkut lukijat ovat käyneet sivustolla useita kertoja. Ehkä siitä on kerrottu muillekin. KOVAN KAKUN voi sanoa toimineen varsin hyvin sairautta koskevan perustiedon jakajana. Vaikka tarkempaa tietoa olisi paljon enemmänkin jaettavaksi, sivustoa ei voi juuri nykyisestään paisuttaa.


Bangladeshin maisema ja ilmasto vaikuttivat mukti bahinin menestykseen. Länsi-Pakistanin alkuperäisasukkailla, jotka muodostivat suurimman osan Bangladeshiin lähetetyn pakistanilaisen joukkojen sotilashenkilöstöstä, ei ollut kokemusta taisteluoperaatioista viidakossa ja partisaanien vastaisesta taistelusta, jota partisaanit käyttivät tehokkaasti vastakkainasettelussaan. Pakistanin armeija. Zaur Rahmanista tuli Vapautusarmeijan ensimmäinen ylipäällikkö, ja huhtikuussa 1971 hänet korvattiin eversti Mohammed Osmanilla, joka otti 17. huhtikuuta 1971 kaikki partisaanien asevoimat komentoon. taistelukokemusta. Hän valmistui Sylhetin hallituksen pilottikoulusta ja Aligarhin muslimiyliopistosta. Hän aloitti uransa virkamiehenä Brittiläisessä Intiassa, mutta siirtyi asepalvelukseen toisen maailmansodan alkaessa. Vuonna 53 hän valmistui Intian sotilasakatemiasta Dehradunissa ja aloitti palvelemisen tykistöupseerina Britannian Intian armeijassa toiseksi luutnanttina. Osmani taisteli Burman rintamalla, jossa hän sai nopeasti kapteenin arvoarvon vuonna 1918 ja majurin arvon vuonna 1984. Sodan päätyttyä Mohammed Osmani suoritti esikuntaupseerien kurssit Isossa-Britanniassa ja häntä suositeltiin everstiluutnantiksi. Kun Brittiläinen Intia jaettiin ja Pakistan saavutti valtion itsenäisyyden, Osmani värvättiin lisäpalvelukseen Pakistanin nouseviin asevoimiin.


Tuohon kaadettiin miljarditolkulla rahaa, samalla kun 14nm prosessia viilattiin pidemmälle kuin mitään prosessia pitkään aikaan ja myös tulevaisuuden projektit jo pyörivät taustalla. AMD olisi jossain vaiheessa omien fabiensa kanssa samaan tilanteeseen, eikä sillä olisi ikinä ollut varaa yhtä aikaa jatkokehittää vanhaa prosessia että se pysyy jotenkuten kilpailukykyisenä, korjata vuositolkulla sitä seuraavaa olla ottamatta tulevaisuuden prosesseilta rahoitusta pois (Intelkin on joutunut henkilöresursseja siirtämään varmasti pois tuohon 10nm korjaamiseen, koska leading edge prosessiosaamista ei vaan ole ihan jokaisella koulun penkiltä värvättävällä it- tai sähköinsinöörillä…). Ja se "jossain vaiheessa" muuten olisi ollut samaan aikaan kuin Intelillä, koska jatkokehitetty 16nm prosessi nimellä 12nm+ tulee jäämään GloFon viimeiseksi yrityksesi huipputason prosessista, 10nm kohdalla löivät hanskat tiskiin ja hyppäsivät 7nm kimppuun, kunnes lopettivat uusien prosessien kehityksen (ainakin toistaiseksi)


Olin ollut näkevinäni kottaraisparvessa kahlaajia? Sisämaan asujana en oikein tunne kahlaajia, no rantasipin, liron ja muutaman viklon kyllä, mutta päätin jäädä muiden jo lähdettyä ottamaan näkemistäni kahlaajista selkoa. Oikeastaan, tunnistamisessa olin jo saanut tuttavaltani apua, kahlaajat olivat suokukkoja. Harvoin niitä Uudellamaalla näkee, ja muistan kyllä kerrat, jolloin suokukkokoiraat ovat näyttäytyneet ja pukeutuneet keväällä aivan merkillisiin soidinhepeneisiin! Nyt suokukkokoiraat ja -naaraat olivat ilman juhlapukuja, ja muistuttivat toisiaan, koiraat vain olivat naaraita kookkaampia. Jos kirjoittajalle oli annettu jokin tietty tuntimäärä vapaata luonnon helmassa, olin sen ajan jo reippaasti ylittänyt. En millään malttanut lopettaa suokukkojen tarkkailua ja kuvaamista. Tässä tarvittaisiin kurkien apua. Jos kurkijoukkio tai kurkipari päättää lähteä pellolta lentoon, sen ne selvästi ilmaisevat. Pari kolme torven töräytystä raikuu ilmoille merkiksi, ja sitten mentiin. En kuullut nyt kurkien merkkiääniä – itselleni. Suokukot olivat häipyneet jo kauemmaksi, ruskosuohaukka oli saanut saaliinsa ja lepäili jossakin kylläisenä – tulvapelto alkoi hiljetä aamun hälinästä ja liikehdinnästä. Ja tulihan se lopulta sieltä; sinisorsa otti ja rääkäisi kuuluvasti jostakin tulvapellon heinätuppaan vierestä. Tuon huudon nyt ymmärsi vanhempikin luontoharrastaja; kamerasta virrat veks, laukun nepparit kiinni ja mars kotiin päin!


Tuntuu palkitsevalta viedä taloudellista riippumattomuutta eteenpäin huomatessasi, miten sinulla on mahdollista antaa aikaa entistä enemmän läheisillesi, samalla kun vaimon ei ole koskaan tarvinnut murehtia laskuja tai rahan riittävyyttä, kun olemme yhdessä olleet. Uskon lasteni arvostavan vartuttuaan suuresti vanhempien heille suomaa aikaa, sen sijaan että olisivat katselleet vierestä päättymätöntä juoksua oravanpyörässä. Nelikymppisenä ymmärrän ajan rajallisuuden ja säälin suuresti, kuinka työpaikallani monet lähes eläkeikäiset hamuavat ylitöitä. Toivon todellakin, ettei oma elämäni tule koskaan olemaan yhtä tyhjää ja yksinäistä. Monesti mietin mihin hittoon nämä vanhukset ovat suuren palkkansa käyttäneet, ettei edes elämän loppumetreillä ole varaa höllätä vauhtia…


Taannoin Kauppalehdessä oli artikkeli, jossa esiteltiin 10 syytä, miksi ihmiset eivät tule rikkaiksi. Kaikille esille tuoduille syille löytyi yksi yhteinen nimittäjä - vastuun ottaminen.
Toiset ihmiset ovat omaisuudella mitattuna rikkaampia kuin toiset. Varakas tuttavani ihmetteli asian tilaa hengen mieheltä, joka totesi, että osa ihmisistä asetetaan enemmän vartijoiksi. Miehen mukaan me elämme johdatuksessa, vaikka valtaosa ihmisistä ei siihen usko. Epäonnistumisten kohdalla vedotaan kohtaloon, jota todellisuudessa ei ole.
Vauras tuttuni ei tyytynyt selitykseen, vaan tiedusteli syytä siihen, miksi moni liikemies epäonnistuu useastikin ennen kuin "oppii" rakentamaan elämänsä vakaammalle pohjalle. Tähän viisas ystävämme sanoi, että epäonnistumisia voi tulla sen vuoksi, että ihmiset joutuvat joko olosuhteiden vuoksi huonoon asemaan tai sitten eivät ota vastuuta heille kuuluvista tehtävistä.
Se, minkä lupaamme tehdä, on meidän tehtävä. Se, mikä kuuluu vastuullemme, on meidän hoidettava kunnialla päätökseen. Olemme vastuussa omasta kehostamme, ravinnostamme, perheestämme, kodistamme, ajatuksistamme, käytöksestämme sekä tietysti työstämme. Mitä enemmän haluamme edetä urallamme, sitä paremmin meidän on kyettävä huolehtimaan meille kuuluvista tehtävistä. Jokainen laiminlyönti tai välinpitämättömyys, asioiden lykkääminen ja vastuun välttely vie mahdollisuuksiamme saavuttaa se, mikä meille on tarkoitettu.
Valtaosa meistä valittelee huonoa kohtaloa, vaikka pitäisi tarttua itseä niskasta ja alkaa tehdä se, mikä pitää. Jokaisen ihmisen on hyvä tehdä vastuuinventaari; teinkö kaiken sen, mistä olin tosiasiallisesti vastuussa tänään, tällä viikolla? Jos jatkuvasti laiminlyömme vastuitamme, meistä voi tulla negatiivisia ja alamme selitellä sekä kadehtia kanssaihmisiä, joilla "menee paremmin". Jumalan silmissä suurempi syntinen on se, joka toista kadehtii kuin se, joka on ahkeruudellaan saavuttanut vaurautensa.
Omaisuutensa luoneet yksilöt ovat harvinaisia luonteiltaan. He ovat ottaneet tosissaan sen työn, johon ovat ryhtyneet. Eivät hekään heti ole löytäneet omaa alaansa, mutta luonne on pakottanut tekemään jokaisen eteen tulleen työn vastuullisesti, ikään kuin siinä piilisi heidän onnensa. Näin he ovat jalostuneet ja oppineet velvoitteensa kaikissa arjen askareissan. Pienimmätkin asiat hoidetaan heti ja kunnolla eikä päivä pääty ennen kuin sille kuuluvat toimet on suoritettu.
On varmasti sellaisiakin "epäonnistujia", jotka ottavat enemmän vastuita, kuin heillä on kapasiteettia. Ahneus johtaa lopulta laiminlyönteihin. Ahkeruus tuottaa aina hedelmää.
Mieleen tulee tarina (Matt. 25:14-30), jossa isäntä antoi kolmelle palvelijalleen eri määrän talentteja. Kaksi palvelijaa meni ja tienasi tuplamäärin, joten heidät palkittiin ylenpalttisesti. Yksi palvelijoista hautasi rahan maahan, koska pelkäsi. Isäntä sätti ja haukkui palvelijaa laiskaksi ja kelvottomaksi. Juuri tällaisia laiskureita ja kelvottomia ovat vastuuttomat. Heistä ei ole paljon vartijoiksi.
On muistettava, että ihmisillä on elämässään erilaiset vastuut. Eräät opettelevat keräämään omaisuutta ja tekevät sitä työtä vastuullisesti. Toiset valitsevat hoitotyön sairaalassa tai vaikkapa omaishoitajina, jotkut opetusalan, puhtaanapitoalan, rakennustyön tai puhelinmyynnin jne.. Mitä tahansa ihminen työkseen tekeekin, on siitä otettava täysi vastuu ja tehtävä kaikki se, mikä kullekin päivälle kuuluu. Ketään ei tulisi arvioida omaisuuden tai rahamäärän mukaan, vaan sillä, miten vastuunsa kantaa. Todellista rikkautta voi kokea vasta, kun on tehnyt velvoitteensa. Sellainen on kuuliaisuutta Jumalalle, joka vastuulliset palkitsee.


Heitän käänteisen kysymyksen: mitä haittaa voisi olla siitä, että ihmiskunta ottaa ilmastonmuutoksen uhan tosissaan ja ryhtyy säästämään energiaa, kehittämään uusiutuvia energialähteitä ja lisäämään energiatehokkuutta kaikilla aloilla? Ihmiskunnalle siitä on pelkästään hyötyä, mutta monikansalliselle öljy-, auto-, paperi-, metalli-, lento-, matkailu- ja kulutustavarateollisuudelle ynnä muille suurille teollisuuden aloille siitä on haittaa, sillä se heikentää bisnestä, ainakin alkuvaiheessa. Siksi edelleenkin esiintyy tahoja, jotka julkisesti epäilevät koko ilmaston lämpenemistä, tai vähättelevät sitä ja sen seurauksia tai puhuvat läpiä päähänsä, että se tuo mukanaan vain hyvää, kun kohta banaanitkin kasvavat pelloillamme. Niinhän höpötettiin vielä muutama vuosi sitten esimerkiksi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen johdon suulla, näkyvästi Kauppalehden sivuilla.


20 18.4. Autoliikenteen Työnantajaliitto ry Keskeiset sisällöt Henkilöstöjohta minen, Yritysjohtaminen Asiakaspalvelu Yleistaidot Ympäristöosaaminen Näiden lisäksi korostuvat Opetus alan kulttuurinmurros palvelualaksi, eri kulttuuritaustaisten henkiöiden johtaminen ja ymmärtäminen, ihmissuhde- ja vuorovaikutustaidot, työhyvinvointi ja sairauspoissaolojen vähentäminen, prossessijohtaminen ja suunnittelutaidot, ikäjohtaminen ja urasuunnittelu, inhimillistä johtamista ja tiukkoja pelisääntöjä Liiketoimintaosaaminen Asiakaspalvelu- ja ihmissuhdetaidot, eri kulttuurien tapojen tuntemus Talouden perusperiaatteet, kielitaito, eri kulttuurien ja arvojen ymmärtäminen ympäristöasiat korostuvat entisestään Kuljetusalan kulttuurinmurros palvelualaksi, maahanmuuttajataustaisten henkilöiden huomioiminen koulutuksessa ja työyhteisössä, työhyvinvointi ja työssäjaksaminen, kansainvälistyminen ja kielitaito, eri kulttuurien ja arvojen ymmärtäminen, henkilöstöjohtamisessa ennakointitaidot, talousosaaminen, allalle selkeät pelisäännöt, työturvallisuus asioiden kehittämiseksi on tehtävä yhdessä töitä, kuljetusalan imagon nostaminen ja ammattiylpeyden vahvistaminen Laadukkaan ja työelämän tarpeita palvelevan koulutuksen kehittäminen


Kauneus ja sen tavoitteleminen tuovat meille hyvinvointia niin kauan, kun oman kauneusihanteen korostaminen ei kuluta meitä, ei vie meiltä energiaa eikä missään nimessä aiheuta negatiivisuutta elämäämme. Voisimmeko ajatella, että itseensä ja kauneuteen panostamisen tulisi lähteä meistä itsestämme eikä muiden painostuksesta. Tämähän ei poikkea paljoltikaan urheilusta tai esimerkiksi ravintokeskustelusta, jota urheilijoiden ympärillä nyt puidaan. Terveellisinkään ruoka ei ole terveellistä, jos siitä tulee pakkomielteistä ja väkisin pyrimme saavuttamaan täydellisyyttä, jota ei ole olemassakaan. Jokaisen meistä tulisi kyetä katsomaan peiliin ja todeta: Olen kaunis. Jos ripsiväri tai kestoripset auttavat siihen, olkoon niin! Tärkein asia on, että opimme näkemään itsemme kauniina ja olemaan tyytyväisiä omaan itseemme.


2 pääkirjoitus Nurkkahuoneen näkymiä 2012 Rakennemuutos hallittu tai hallitsematon muuttaa liiketoimintaympäristöämme jatkuvasti ja väistämättä. Puun jatkojalostus sellu- ja paperitehtaissa alkaa jo olla katoavaa kansanperinnettä, myös sahatavarateollisuus painii kannattavuusongelmien kimpussa. Yksi tapa ajatella asiaa uudesta näkökulmasta lähtee siitä tiedosta, että noin neljäsosa Kainuun vuotuisesta metsänkasvusta jää tätä nykyä hyödyntämättä. Osuuden on arveltu kasvavan vuoteen 2020 mennessä jopa 40 %:iin, jollei alan toiminnoissa tapahdu sitä ennen merkittävää muutosta. Samaan aikaan energiantarve kasvaa maailmanlaajuisesti ja uudenlainen, ekologinen energiantuotanto käsittää aurinko- ja tuulivoiman lisäksi myös biotalouden. Jalostamalla metsän kestävä vuosituotto alueellamme pidemmälle, vaikkapa biopolttoaineiksi, voitaisiin kasvattaa maamme energiaomavaraisuutta ja saavuttaa lisäksi useita EU:n määrittelemiä ympäristötavoitteita paljon nykyistä helpommin. Kehitysyhtiö Measurepolis Development Oy on mukana Kainuun bioenergiastrategiaa kehittävässä työryhmässä, jossa ovat edustettuina useiden muiden intressipiirien kuten Suomen Metsäkeskuksen, Renforsin Rannan, Kainuun Edun ja tutkimuslaitos CEMIS Oulun edustajat. Tällaisella osaavalla ja laajaalaisella työryhmällä on tarkoitus saada aikaan näkyviä tuloksia jo tämän vuoden aikana. Myös nopeasti kasvava kaivannaisteollisuus tarjoaa useita uusia kohteita mittaustekniikan sovellutuksille. Metsäteollisuudesta tutut prosessimittaukset ovat sovitettavissa useilta osin kaivos- ja kaivannaisteollisuuden tarpeisiin. Toki myös uusia aihealueita on noussut esille kaivos- ja jalostustoiminnan lisääntyessä vauhdilla maassamme. Jatkuvasti tarvitaan yhä enemmän ajantasaista dataa siitä, mitä esimerkiksi kaivosprosesseissa ja ympäröivässä luonnossa tapahtuu. Kun mittaamalla saadaan tutkittua tietoa, voidaan yhtiön johdossa tehdä oikeita päätöksiä. Measurepoliksen ja sen yhteistyökumppaneiden edustama huippuosaaminen ympäristömittausten parissa on saavuttanut jo kansainvälistäkin mainetta. Kesäkuussa minulle tuli Englannista puhelu, jossa aivan uusi kumppani pyysi meitä mukaan, koska UK:n Ympäristöministeriön vesiasioista vastaava laitos haki ratkaisuja veden saastumisen mittaamiseen ja niiden hälytyksiin langattoman teknologian avulla. Measurepolis oli kuulemma tunnistettu Euroopan parhaimpiin kuuluvaksi ympäristömittausten asiantuntijaorganisaatioksi! Tekesin strategisen huippuosaamisen keskittymien (SHOK) kautta on saatu viime vuosina rakennettua uudenlaista tutkimus- ja tuotekehitysaktiviteettia, erityisesti yhteistyötä yritysten kanssa vahvistaen. SHOK-ohjelmat ovat arvostaneet Measurepolisin asiantuntijuutta kansallisesti merkittävissä avauksissa varsin laajasti. Biotalous FIBIC, Energia ja ympäristö CLEEN Oy, sekä Metallituotteet ja koneenrakennus FIMECC Oy ovat turvautuneet osaamiseemme, erityisesti mittausteknologiaan liittyvissä kysymyksissä. Measurepoliksen rooli on selvästi bisneksen ja tutkimuksen välimaastossa. Osaltaan työnjakoa on selkiyttänyt Kajaanin CEMIS-keskus, joka kantaa suuren vastuun tutkimuksen ja koulutuksen alueellisen yhteistyön kehittämisestä. Meille jää monessa tapauksessa uusien innovaatioiden tuotteistaminen ja kaupallistaminen suorina asiakastoimeksiantoina. Oman henkilökunnan ja uusien hankkeiden määrää ei ole tavoitteena kasvattaa, mutta aidon asiakastarpeen tunnistaessamme olemme toki joustava toimija. Lisäarvomme on siinä, että löydämme uudenlaisia liiketoimintamahdollisuuksia alan yrityksille ja haemme niille uusia kumppaneita sekä Suomesta että myös maailmalta. Terveisiä vielä Elinkeinoelämän ympäristöfoorumista Helsingistä: Kiinaksi sana KRIISI kuvataan kahdella kirjainmerkillä, jotka tarkoittavat VAARA ja MAH- DOLLISUUS. Pidetään nämä molemmat vaihtoehdot kirkkaina mielessä! Jussi Mäkinen Toimitusjohtajan sijainen MEASUREPOLIS DEVELOPMENT OY Kehräämöntie 7, Teknologiapuisto PL 103, Kajaani, johtaja Outi Laatikainen gsm toimitusjohtajan sijainen Jussi Mäkinen gsm liiketoiminnan kehityspäällikkö Antti Juva gsm viestintäpäällikkö Marko Lipponen gsm toimistosihteeri Irma Oikarinen gsm ohjelmapäällikkö Jarmo Toivanen gsm tutkimuspäällikkö Jouni Tornberg gsm teknologia-asiantuntija Petri Österberg gsm


Sarjan merkitystä koko Turtles-brandille on turha aliarvioida. Sarja esitteli kilpparit miljoonille skideille ympäri maailman 80- ja 90-luvun taitteessa ja maa kerrallaan nöyrtyi ninjakilpikonnien edessä. Noihin aikoihin, jokaisen sekunnin kohdalla oli jossain päin maailmaa menossa ärhäkkä ninjataistelu, joita käytiin leikkikentillä, koulujen pihoilla, olohuoneissa ja ties missä. Leonardo, Donatello, Michelangelo ja Raphael olivat kaikkialla ja elivät meissä kaikissa. Jokainen meistä halusi osata ninjutsua. Jokainen meistä halusi päheän asun ja asevarustelun. Jokainen meistä halusi pitsaa. Jotkut halusivat jopa asua viemäreissä. Ehkä jotkut päätyivätkin sinne lopulta, tiedä häntä. Turtlesmania raivosi kaikkialla ja sarjakuvat, lelut, pelit ja tv-sarja buustasivat kaikki toisiaan. Tämä on maailman siistein juttu nyt ja aina, ajattelimme.


16 Vene-ohjelman projektista VA-Varusteelle uusia tuulia Teksti ja kuvat: Sirpa Posti Tekesin Vene-ohjelman ensimmäinen rahoituspäätös myönnettiin VA-Varuste Oy:lle joulukuussa Nyt tähtäimessä on kehittää täysin uusi tuote yrityksen tuotevalikoimaan. Verkostoituminen on tuonut uusia kontakteja, resursseja ja osaamista oman liiketoiminnan kehittämiseen. Leikatut kankaat saapuvat jatkokäsittelyyn valmistamoon. Kuopion Siikaniemen tehtaassa Kallaveden rannalla käy vilske. Va-Varuste Oy:n suunnittelimossa työstetään tietokoneiden ääressä tarkkoja digitaalisia kaavoja, jotka siirretään seuraavaksi pitkälle leikkaamopöydälle. Yhden työntekijän ohjaama kone leikkaa halutun määrän päällekkäisiä kangaskerroksia kerrallaan. Isossa valmistamosalissa leikatut kankaat ommellaan ja jatkokäsitellään. Metalliverstaalla veneen kuomujen metallikaaret taivutetaan metritavarasta mittatilaustyönä. Tähtäimessä investoida yrityksen tulevaisuuteen ja kehittää uusi tuote VA-Varuste Oy:lle myönnettiin Tekesin Vene-ohjelman ensimmäinen rahoituspäätös viime vuoden vaihteessa, ja näin käynnistyi ohjelman ensimmäinen projekti. Yrityksen tutkimus- ja tuotekehitysprojekteista vastaava tuotekehityspäällikkö Mikko Vainikainen toteaa: - Jos meillä ei olisi tätä uutta Vene-ohjelman projektia, olisi selvää, ettei meiltä tulisi uutta tuotetta. Pyrkimyksenämme on olla teknisesti hyvä ja toimia asiakaslähtöisesti. Markkinatilanne on nyt haastava ja eteenpäin pitää katsoa. Vene-ohjelman projektissa yritys tutkii verhoilutekniikan ja 3D-suunnittelun yhdistämistä veneteollisuuden tuotteen muotoiluun, suunnitteluun ja valmistukseen. Suunnitteilla on täysin uusi tuote yrityksen omaan tuotevalikoimaan. Tuote liittyy oleellisesti veneen sisustukseen. - Haluaisimme tarjota venevalmistajille kokonaispakettia veneiden tekstiilituotteisiin, täsmentää Vainikainen ja toteaa, että tässä vaiheessa projektia lopullinen tuote on vielä liikesalaisuus. Yrityksen on mietittävä mihin liiketoimintaansa suuntaa - Lähdimme Vene-ohjelmaan mukaan, koska halusimme laajentaa omaa tuotevalikoimaamme ja pistää paukkuja tulevaisuuteemme. Kuulimme paikallisen TE-keskuksen edustajan Harri Kivelän kautta Tekesin uudesta Vene-ohjelmasta, ja päätimme lähettää hakemuksemme Tekesiin, Mikko Vainikainen kertoo. VA-Varusteella on aiempaa kokemusta Tekesin projekteista, joten hakupapereiden täyttö ja raportointi on tuttua. - Yrityksen on selvitettävä ensin itselleen, mitä halutaan tehdä tulevaisuudessa, mikä on liiketoiminnan päätavoite, mitkä ovat omat resurssit ja aikataulut. On mietittävä mitä erityisesti halutaan kehittää ja miten liiketoimintaa suunnataan sitä tukemaan, korostaa Vainikainen. Tärkeää 16 Finnboat News


Perustuslakivaliokunta on arvioinut, että kahden vuoden enimmäisrangaistusvaatimus toisi sääntelyn piiriin useita sellaisia rikoksia, joita ei voida pitää tuolloisessa perustuslain 10 §:n 3 momentissa tarkoitettuina yksilön tai yhteiskunnan turvallisuutta tai kotirauhaa vaarantavina rikoksina (PeVL 32/2013 vp, s. 6–7). Perustuslakivaliokunta on toisaalta toistuvasti katsonut huumausainerikosten kuuluvan yksilön tai yhteiskunnan turvallisuutta vaarantavien rikosten piiriin (HE 309/1993 vp, s. 54, PeVL 2/1996 vp, s. 2, PeVL 32/2013 vp, s. 3, PeVL 33/2013 vp, s. 3). Sanotun johdosta on selvää, että huumausainerikokset kuuluvat yksilön tai yhteiskunnan turvallisuutta vaarantavien rikosten piiriin. Tullin toimivaltaan kuuluu huumausainerikollisuuden torjunta omalla tehtäväalueellaan. Tulli ja poliisi tekevät tiivistä yhteistyötä huumausainerikosten tutkintaan liittyen ja siksi on välttämätöntä, että Tullin ja poliisin toimivaltuudet tällä alalla ovat mahdollisimman yhdenmukaiset. Ehdotusta ei näin ollen ole pidettävä perusoikeuksien suojan kannalta ongelmallisena.


Roomalaiset naiset osallistuivat useimpiin juhliin ja kulttitapahtumiin. Joissakin rituaaleissa edellytettiin nimenomaan naisten läsnäoloa, mutta heidän aktiivinen osallistumisensa oli vähäistä. Yleensä naiset eivät suorittaneet eläinuhreja, jotka olivat useimpien suurten julkisten seremonioiden keskeinen riitti. Vestalien julkisen pappeuden lisäksi jotkin kulttiharjoitukset oli varattu vain naisille. Bona Dean riitit sulkivat miehet kokonaan pois. Koska naiset esiintyvät julkisuudessa harvemmin kuin miehet, heidän uskonnollisia käytäntöjään tunnetaan vähemmän, ja jopa perhekulttia johti paterfamilias. Äitiyteen liittyy kuitenkin lukuisia jumaluuksia. Juno, Diana, Lucina ja erikoistuneet jumalalliset avustajat valvoivat hengenvaarallista synnytystä ja vauvan hoitamiseen liittyviä vaaroja aikana, jolloin lapsikuolleisuus oli jopa 40 prosenttia.


Näiden muutosten pysyvyyteen ja vaikutusten suuruuteen lähivuosina liittyy paljon epävarmuutta. Mutta on selvää, että monissa tapauksissa niiden vaikutukset ovat pysyvämpiä kuin alun perin odotettiin. Paljon epävarmuutta liittyy myös siihen, miten nämä muutokset ja shokit mahdollisesti vaikuttavat ja välittyvät euroalueen talouteen. Viime vuosikymmenien hitaan inflaation aikana yritykset, jotka joutuivat ratkaisemaan suhteellisten hinnannousujen ongelmia, välttelivät hinnankorotuksia ja markkinaosuuksien menetyksiä. Tämä kuitenkin muuttui pandemian aikana, kun yritykset kokivat suuria, kaikille yhteisiä shokkeja, jotka toimivat epäsuorana koordinointimekanismina yritysten välillä. Yritykset muuttivat hintojaan voimakkaammin ja ennen kaikkea useammin kuin ennen kohdatessaan markkinoilla samankaltaisia shokkeja.Ks. Hukkinen ja Viren: How does changing pricing behavior affect inflation? Evidence from Euro Area microdata, SUERF Policy Notes and SUERF Policy Briefs, 7. September 2023, https://www.suerf.org/suerf-policy-brief/74217/how-does-changing-pricing-behavior-affect-inflation-evidence-from-euro-area-microdata. Joillakin sektoreilla euroalueella hintamuutosten toistuvuus on liki kaksinkertaistunut kahden viime vuoden aikana verrattuna aikaan ennen vuotta 2022. Lisäksi uusi ympäristö, jossa mahdollisesti kohtaamme yhä useammin tarjontapuoleen liittyviä muutoksia ja shokkeja, voi luoda riskin suuremmille suhteellisille hintashokeille kuin ennen pandemiaa.


On varmistettava, etteivät oireet johdu masentuneisuudesta eivätkä psykoosilääkkeistä[113][114][115][114] ja lisäksi on huomattava, että kriteerit eivät ole täyttyneet mielialahäiriön kehittymisen jälkeen eikä häiriötä voida pitää elimellisenä aivosairautena eikä alkoholin tai päihteiden tai keskushermoston toimintaan vaikuttavan lääkeaineen käyttöön liittyvänä päihtymistilana, riippuvuutena tai vieroitusoireina. Erotusdiagnostiikassa on otettava huomioon myös erilaiset dissosiatiiviset häiriöt erityisesti dissosiatiivinen identiteettihäiriö eli "sivupersoonahäiriö", jossa on merkittäviä päällekkäisiä oireita psykoosisairauksien kanssa, mutta kuitenkin selkeästi poikkeava kokonaistaudinkuva.[116] Lyönti tainnuttaa vastustajan ja tekee häneen 1 vahingon, kun taas poisto tekee 500 vahinkoa. Koska ne ovat kaksi eri toimintoa, on mahdollista että toinen onnistuu ja toinen epäonnistuu, riippuen siitä riittääkö kantomatka tai onko Medicin pilkkaa keskeytetty. Onnistuneesta taposta, Medic saa 100% ylilatausta (25% iskusta, 75% aseen takaisinvedosta), joka vastaa neljää Übersahan normaalia lyöntiä. Skitsofreenikko voi myös kohtaamiensa arkielämän vaikeuksien vuoksi ajautua kodittomaksi, jolloin hoito-ohjelman noudattaminen voi olla vaikeaa. Aiemmin kodittomaksi ajoi myös tapa kotiuttaa sairaalasta skitsofreenikkoja vailla asuntoa.[125] Jälkioireet ovat samankaltaisia kuin ennakko-oireet. Lisäksi pää voi tuntua aralta ja niska jäykältä. Migreenidiagnoosi voidaan antaa, jos aurattomia kohtauksia on ollut viisi tai aurallisia kaksi Jälkioireet piinanneet pahasti venäläishyökkääjää - loukkaantuminen toi Kasperi Kapaselle ison mahdollisuuden


On olemassa myös muita, joskaan ei yhtä tehokkaita tapoja puhdistaa maksaa. Yksi tunnetuimmista menetelmistä on kahviperäruiske, jossa käytetään luomulaatuista (mielellään tarkoitukseen valmistettua erikois-) kahvia. Kahviperäruiske muodostaa maksassa glutationi-S-transferaasi-entsyymiä, joka 600-700-kertaistaa maksan puhdistuskyvyn. Lisäksi se avaa ja laajentaa sappitiehyitä sekä työntää sappinestettä ulos maksasta ja sappirakosta. Muistathan, että maksa sitoo myrkylliset aineet sappinesteeseen, joten sen jatkuva poistuminen kehosta on välttämätöntä! Kahviperäruiske pidetään sisällä noin 12-15 minuuttia, jolloin kaikki kehon veri puhdistuu noin neljä kertaa, sillä yksi veren täysi kierto kestää noin 3 minuuttia. Kahvia lisätään 2-3rkl 7-10dl:aan vettä ja keitetään n. 15 minuuttia pienellä teholla.


9 2.1.2 Tekniselle hallinnolle kohdistettu kysely Toimitilahallinnon ja toimitilapalveluiden organisointi Tekninen hallinto oli organisoitu neljässä kunnassa liikelaitosmuotoisesti, kahdeksassa oli nettoyksikkö ja kolmessa oli bruttoyksikkö. Toimitilojen ylläpito oli organisoitu kolmessa kunnassa liikelaitosmuotoisesti, seitsemässä oli nettoyksikkö, kolmessa bruttoyksikkö ja yhdessä hajautettuna siten, että hallintokunnissakin oli henkilöstöä Tarveselvitys- ja hankesuunnittelukäytäntö Tarveselvityksiä ja hankesuunnitelmia tehtiin suhteellisen vähän, jolloin pienessä kunnassa tehtiin vain tarveselvitys käyttäjän toimesta, kahdessa kunnassa molemmat tehtiin käyttäjän toimesta, kolmessa TS(tarveselvitys)käyttäjän ja(hs) hankesuunnitelma tilakeskuksen toimesta, neljässä molemmat tehtiin yhteistyössä ilman vastuurajoja tai ohjeistusta. Yhdessä tehtiin molemmat tilakeskuksen toimesta. Päätöksenteon päätöselimen määrittelyn kokorajat vaihtelivat; Tampereella kokoraja, jolloin hankesuunnitelma tulee laatia on 1M, Kouvolassa 0,5M ja Porissa 0,1 M. Turussa alle 1M ; n hankesuunnitelman hyväksyy hallintokunta, 1-2 M ; n hankkeen kaupunginhallitus ja yli 2 M ; n hankkeen hankesuunnitelman hyväksyy valtuusto Salkutuskäytäntö Salkutuskäytäntö vaihteli eri vastaajien kesken ja peustui, pitkän tähtäyksen omistamisen tavoitetilaan(pidetään, kehitetään, jalostetaan kehittämispotentiaali huomioonottaen, luovutaan), rakennuksen kuntoon, käyttöön, käyttötarkoitukseen, ja toiminnallisuuteen sekä ylläpitoluokitukseen ja kustannustehokkuuteen. Lisäksi salkuttamista pidettiin tarpeellisena kehittää toiminnallisen tehokkuuden, myyntipotentiaalin ja käyttötarkoituksen mukaan. Tarkemmin vastaukset on kuvattu liitteessä Sisäinen vuokra Vastaajilta kysyttiin sisäisen vuokran määräytymisperusteita ja saatiin seuraavan taulukon vastaukset. Pienemmissä kunnissa sisäinen vuokra ei useinkaan ole vielä käytössä, mutta suuremmilla on. Kunta Poisto (mistä laskettuna) Korko (mistä?) Suuruus Muut tekijät 2-2,5% Kaarina 3% (nykyhinnasta) 5,3M (5,2 /m²) Ylläpitovuokra (uudishankintahinnsta) Raisio Kokemäki Kuopio Lempäälä Pirkkala kivirakennus 2%/v ja puu; 2,5%/v hankintahinnasta Ei käytössä Sumu-tasapoistot, poistoaika 20-40v Sisältää kaiken ylläpidon 3% (tasearvosta) 2,87 /hum²/kk 4% tasearvosta (osakkeet 7%) 2,97 /hum²/kk Jälkikäteen toteutuneiden kustannusten mukaan vanhoissa rakennuksissa 1,75 % ja uusissa 4,5 % Turku 2% (uudishinnasta) (markkinakoron mukaan) nykyhinnasta Orivesi - 4,41 /hum2/kk Tampere 7 % 6,44 /hum²/kk Vaasa Pori Tasapoisto 1,75 % uudishinnasta 3 % tasearvosta 3,07 /hum² Toimikunta on määrittänyt tason Kunnossapito. siivous tilahallinto.isännöinti. Tontinvuokra.Yhteensä 6,44 /hum2/kk. Sisältää ylläpidon ja on suuruudeltaan3,64 /hum2/kk. Siivouksen kanssa 4,76 /hum2/kk Ulkoinen vuokratalonmiestoimi LVS, ulkol. hoito jätehuolto, kp, siivous. käyttäjäpalvelut.yhteensä6,92 /hum2/kk. Sisältää yläpidon maanvuokran, lämmityksen. Ylläpitovuokra ilman maanvuokraa 3,07 /hum2/kk. Maanvuokralisä 0,71 /hum2/kk. Ylläpitovuokra 1,94 /hum²/kk. Siivouslisä 1,78 /hum2/kk Ylläpitovuokra ilman maanvuokria ja vastikkeita 2,07 /hum2/kk- Maanvuokra 0,23 /hum2/kk ja vuokrat ja vastikkeet 0,55 /hum2/kk.


22 2.2 Kehittämisresurssit ovat pienet Verkkopalvelujen kehittämisestä vastaa työ- ja elinkeinoministeriön tieto-osaston sähköiset palvelut -ryhmä ja sen TE-palvelut -tiimi. Ryhmässä työskentelee noin kymmenen henkilöä. Ryhmän asiantuntijoiden mukaan palveluja on jatkuvasti kehitetty myös asiakkaiden toiveiden perusteella. Lähtökohtana on ollut monikanavainen palvelu. Samalla kuitenkin todettiin, että Suomessa työhallinnon verkkopalveluja kehitetään minimimiehityksellä verrattuna moniin muihin Euroopan maihin. Yksi lähtökohta verkkopalveluiden kehittämisessä olivat 1990-luvun lamavuodet, jolloin asiakasmäärät moninkertaistuivat. Tällöin ymmärrettiin, ettei kaikille asiakkaille voida tarjota kattavaa henkilökohtaista palvelua, eivätkä kaikki asiakkaat sitä edes tarvitse. Edelleen 2000-luvulla sähköiset palvelut ovat uudistuneet merkittävästi, ja palveluvalikoima on nyt erilainen kuin kymmenen vuotta sitten (kuvio 5). Verkkopalveluiden aikajana 1992 Avoimen työpaikan ilmoitus Paikkatietojen selailu 1993 Haussa oleva työvoimakoulutus Työnhakijan omakuvaus (=CV-netti) 1996 Työnhakijaksi ilmoittautuminen Työvoimakoulutukseen haku Oma työnhaku-palvelu Omat työttömyysturvatiedot Työnhakuinfon kuittaus Paikkavahti 2005 Koulutusvahti 2006 CV-vahti Meneillään olevat koulutukset (työnantajille) 2009 Kuvio 5: Verkkopalvelujen kehitys. Lähde: TEM. 22


3 Lasten kanta selville Jehovan todistajien oikeuskomiteoissa on Uskontojen uhrien tuki ry:n selvityksen mukaan käsitelty myös seksuaalirikoksia. Selvityksen mukaan käsittely komiteoissa on vaikuttanut siihen, että seksuaalirikokset eivät ole päätyneet poliisin käsittelyyn. Uhreille seuraukset ovat olleet vakavia. Jehovan todistajat ovat kiistäneet rikosasioiden käsittelyn oikeuskomiteoissaan. Kotimaa24.fi Hautausmaille 89 kesätyöntekijää Espoon seurakuntayhtymän hautausmaille on valittu 89 kesätyöntekijää, joista lähes kaikki ovat nuoria. Hakijoita oli 549. Suurin osa palkatuista on kausityöntekijöitä, joiden tehtäviin kuuluvat muun muassa hautojen ja kukkapenkkien hoito sekä kitkentä, haravointi ja ruohonleikkuu. Uudet työntekijät aloittivat Toukokuun alussa diakoni Martta Nurmi aloitti kansainvälisen työn sihteerinä ja pastori Kaisa Yletyinen aloitti II seurakuntapastorin virassa Leppävaaran seurakunnassa. Pastori Hanni Raiskio aloittaa Leppävaarassa III seurakuntapastorin virassa 23. toukokuuta. K äsissään vero. fi-kahvikuppi, 27-vuotias Lasse (nimi muutettu), puhuu avoimesti velkakurimuksestaan. Se syntyi vuosien saatossa pikavippejä nostamalla. Nyt kun asiaa miettii, niin oli hölmöä ottaa pikalainoja, joiden korot olivat käsittämättömän korkeita. Mutta ei sitä silloin ajatellut, kun rahaa piti saada jostakin. Espoolaisen nuoren miehen velkakurimus alkoi vuonna Kierre kasvoi aina vuoteen 2013 asti, kunnes uutinen isyydestä ravisteli muutokseen. Rahaa rohmunneet bileillat jäivät taakse. Lasse solmi parisuhteen, jossa vastuu itsestä ja perheestä vahvistui. Olin pohtinut jo vuosia aikaisemmin, että voisin hakea apua velkaneuvonnasta, mutta se vain jäi. Ajattelin, että pystyn selvittämään sotkuni itse, mutta toisin kävi. Velkavuoren kasvaessa Lassen mieltä jäyti ahdistus. Se oli omaa tyhmyyttä. Jätin laskuja maksamatta, ja ensimmäiset ulosottovelat iskivät päälle Tietyn pisteen jälkeen Las- se ei jaksanut enää murehtia, vaan sulki velkaongelmat pois mielestä niin kuin saattoi. Kun nuorukainen kävi Espoon talous- ja velkaneuvonnassa ensimmäisen kerran 2013 syksyllä, alkoi velkataakan kitkeminen. Lasse sai sosiaalisen luoton, euroa, jonka avulla on helpompi maksaa rästejä pienissä erissä. Lasse pääsi selvittämään velkaneuvonnassa asioitaan ripeästi. Toisin olisi nyt. Espoon velkaneuvonta on pahasti ruuhkautunut, ja uusia asiakkaita otetaan vasta elokuun alussa. Neuvojat summaavat suman syyksi henkilöstövajeen ja asiakkaiden monimutkaistuneet velat. Pikavippien vuoksi velallisilla on kymmeniä velkojia. Solmujen selvittäminen vie Espoon talous- ja velkaneuvonnan kymmeneltä työntekijältä yhä enemmän aikaa. Kuukaudessa neuvontaan olisi tulijoita noin 200. Heistä noin puolet kyetään ottamaan vastaan. Asiakkaat eivät itse tiedä mihin ovat velkaa tai missä velka on perittävänä. Velkaselvittely kestää pitkään. Selvittelyn aikana asiakkaiden tilanteet ehtivät muuttua. Tulee uusia velkoja, lomautuksia, sairastumisia ja eroja, selventää Espoon johtava velkaneuvoja Aulikki Pentikäinen. Velkaneuvojien työtä helpottaa muun muassa yhteistyö Espoon seurakuntien kanssa, sillä myös diakonit auttavat talousloukkuun ajautuneita. Pentikäinen painottaa, että ruuhkaa selvitettäisiin parhaiten, jos neuvontayksikkö saisi lisää vakansseja. Yhteistyölle 4 Visiitillä viime torstaina talous- ja velkaneuvonnan tiloissa Tapiolassa ilmeni, että asiakkaat jättävät usein ilmoittamatta, jos eivät tulekaan tapaamiseen. Näin ollen jonossa olevat eivät pääse peruuntuneille ajoille. Aulikki Pentikäisen mukaan jotkut asiakkaista jättävät tulematta, koska jonot ovat venyneet niin pitkiksi. Ruuhka ei selity taantumalla. Pikavipit eivät ole pelkästään nuorten vitsaus, vaan niihin turvautuvat kaikenikäiset. Espoon velkaneuvonnan tilaston mukaan yli 50 prosenttia asiakkaista on jo monena vuonna koostunut palkansaajista. Espoon seurakuntayhtymän diakoniasihteeri Anne Maria Maunuksela kertoo paikallisdiakoneja aiheesta kuulleena, että ihmiset velkaantuvat nyt myös kalliin asumisen vuoksi. Asumiskulujen takia myös kokoaikatyössä käyvät joutuvat hakemaan apua. Espoon diakonit sekä talous- ja velkaneuvojat lataavatkin painetta paikallispäättäjille. Asuntopolitiikan tulisi olla sellaista, johon voidaan poliittisella tahdolla vaikuttaa, Maunuksela määrittää. Espoo on kallis paikka asua. Täällä ei ole tarpeeksi edullisia vuokra-asuntoja, Aulikki Pentikäinen allekirjoittaa. Sosiaalista asuntotuotantoa pitäisi olla enemmän. Maija Saari Siksi aion kirjoittaa Espoon Teatterin Esitystalous 2:ssakin pohditusta kysymyksestä espoolaisesta identiteetistä, Tapiolan osalta. Takana on näet yksi onnistuneimmista napakympeistä suomalaisessa festivaalihistoriassa: April Jazz Ja nyt en puhu markkinatalouden kieltä. Toki, konsertit olivat kokolailla täynnä yleisöä, mutta tarkoitan yhteisöllistä riemuvoittoa. Lasse Siirtyminen valtionapuun sopii kirkolle Kirkolliskokous pitää mahdollisena, että seurakunnat luopuvat yhteisövero-osuudesta ja saavat jatkossa lakisääteistä valtionapua korvauksena kirkon yhteiskunnallisista tehtävistä. Kirkon lakisääteisiä yhteiskunnallisia tehtäviä ovat hautaustoimi, väestökirjanpitoon liittyvät viranomaistehtävät sekä kulttuurihistoriallises- Tiivistelen: Yksi tärkeimmistä fonisteista jazzin kaanonissa, Kenny Garret, nähtiin bändeineen jammaamassa Ebelin opiskelijoiden kanssa. Tämän hetken kirkkain trumpettitähti Ambrose Akinmusire piti Kulttuurikeskuksen kellarissa pyörryttävän klinikan trumpetisteille, ja hänet sai nähdä Garden-hotellin aulajameissa illalla ilotulittamassa, ilmaiseksi! Oma kitarasankarini Jarmo Saari räjäytti pankin Republicillaan Louhisalissa, kolmen Suomen sydämellisimmän rumpalin kanssa, ja supersuositun nettihittibändin Snarky Puppyn soittajat paljastuivat nöyriksi ja kohteliaiksi herrasmiehiksi. Hekin jammasivat illalla suomalaisten ykkösnyrkkien kanssa. Festivaalihenkilökunnan pitkäaikaisimmat työntekijät ovat myös hyviä ystäviäni, jotkut Tapiolan lukiosta asti. Tekemisen meininki on lukioajoista tuttu: nauretaan vää- 4 kk vain 29 e (Norm. 44 e) Samaan aikaan verkossa Kotimaa24.fi ränä, tehdään kelloon katsomatta töitä ja juhlitaan yhdessä. April Jazz on täydellinen, ihmisen kokoinen festivaali. Jokaisen tekijän tontti on myös ihmisen kokoinen. Ei kolossaalisen suuri, eikä häviävän pieni, vaan juuri passelisti palkitseva. Siitä yhteisöllisyys syntyy, eikä sitä voi brändätä. Lukioaikoina Sibelius-lukiolaiset olivat aina ne virtaviivaisimmat ja coolimmat serkut. Itse löysin paikkani juuri Tapiolasta, jossa itsensä nolaaminen kohotti aina yhteistä riemua, ja sitä riemua haluan yhä kohottaa. ti arvokkaiden kirkollisten rakennusten suojelu. Valtiovarainministeriö esittää, että kirkolle myönnetään yhteisöveron sijasta 114 miljoonan euron suuruinen lakisääteinen valtionavustus vuodesta 2015 lähtien. Kirkolliskokouksen mukaan valtionapujärjestelmään voitaisiin siirtyä aikaisintaan vuoden 2016 alussa. Kotimaa24.fi Tilaa lehti, joka välittää ja rohkaisee. Valo tunnelin päässä. Lasse sai apua pahaan velkakierteeseen Tapiolan Tuulimäellä sijaitsevasta Espoon talous- ja velkaneuvonnasta. Kirjoittaja on Kirjoittaja on muusikko ja musiikintekijä. Tapiola soi ihmisen kokoisena Tunnustusten sarja jatkuu: en ole syntyperäinen espoolainen. Ponnistan Lohjan taannoisen maalaiskunnan Virkkalan omenankasvatukselle soveliaasta maaperästä. Silti sydämeni kuuluu osaksi Espoolle, sen Lower East Sidelle, Tapiolalle. Sinne sijoittuvat elämäni ensimmäiset tärkeät käänteet; siellä ruukkuni murskattiin, ja aloin hiljalleen liimata palasia yhteen. Ajattelin, että pystyn selvittämään sotkuni itse, mutta toisin kävi. 3 Kuka tahansa seurakuntalainen tai luottamushenkilö voi olla seurakunnassaan aloitteellinen arvokkaan luontokohteen turvaamiseksi. Ympäristötutkija Susanna Anttila Kotimaa24.fi -uutiset Karttaminen merkitsee sitä, että yhteisöstä eroavan tai erotetun kanssa ei saa puhua eikä häntä saa tervehtiä. Selvitys Jehovan todistajista Kotimaa24.fi -uutiset Mitätöinnin ja ohikatsomisen mekanismit ovat usein hienovaraisia, niitä on myös luterilaisessa kirkossa. Arkkipiispa Kari Mäkinen Kotimaa24.fi -uutiset Monet käyvät vaikeaa taistelua hengellisen vakaumuksensa ja seksuaalisen suuntautumisensa välillä. Sateenkaariyhdistyksen puheenjohtaja Riku Karppinen Kotimaa24.fi -uutiset Blogeissa En ollut ymmärtänyt, että se voisi olla näin rankkaa ja että voi käydä niin, että ihmisiä suljetaan pois yhteisöstä ja perheestä. Julkisesti on ehkä helpompaa olla uskonnoton kuin kristitty, mutta yksityisesti, vähän piilossa ja salassakin, armon mysteeri käy kohti. Oikeusministeri Anna-Maja Henriksson Kotimaa24.fi -uutiset Mari Kinnunen Turun Sanomien Ristiveto-blogissa Mitkä ovat kuolevan seurakunnan viimeiset sanat? Meillä on aina tehty näin. Tapio Tähtinen Espoon hiippakunnan kirkolliskokousedustajien Facebook-sivulla Kirkkoisä Augustinus oli sitä mieltä, että himo ei kuulu kristityn elämään, mutta hän näki kuitenkin öisin seksiunia ja oli siitä kummissaan. Ehkä himo olisi tullut uniin vähemmän, jos sitä ei olisi valveilla kieltänyt itseltään. Nanna H. Oisko tulta? -blogissa Sielut on luotu suuriksi ja avariksi, pikkusieluisuus on vain ohjelmointivirhe. Hanne Malkki Espoon seurakuntien Pääjalkanen-sarjakuvablogissa Tarinan oikea paikka Puhetaidon kouluttaja Juhana Torkki arvostelee mediaa liiasta kepeydestä ja kohujen perässä juoksemisesta. Kirkon taas pitäisi luottaa tarinan voimaan. Sivuilla NYT! Paasto kirkastaa Paasto on mahdollisuus tarkastella asioiden tärkeysjärjestystä. Kuusi suomalaista kertoo omasta paastonajastaan. Sivuilla uskova ukraina Sodan uhka on lähentänyt Ukrainan ortodoksikirkkoja toisiinsa. Munkit rukoilivat venäläisen sotilasajoneuvon edessä maaliskuun alussa rajaasemalla Krimillä. Sivuilla Pyhä keskellä arkea. Joka torstai. Hetki omaa aikaa ja mielekästä luettavaa. Tilaa Kotimaa-lehti tueksi ja arvomaailmasi jakajaksi tai Nimi Nyman Kolumni Marzi esimerkiksi diakonien kanssa annetaan arvoa, mutta sen varaan ei voida nojata näin kestämättömässä tilanteessa. Olarin seurakuntaneuvosto antoi 1.4. kokouksessaan vokaation teologian maisteri Antti Luomalle. Se merkitsee, että hänet kutsuttiin papiksi Olarin seurakuntaan. Tällainen seurakunnan kutsu tarvitaan, jotta henkilö voidaan vihkiä papiksi. Tuomiokapituli haastatteli Antin sekä kaksi muuta Espoon hiippakunnasta pappisvihkimystä anonutta. Heidät kaikki päätettiin kutsua hiippakunnan järjestämään uusien työntekijöihaastattelussa den valmennukseen toukokuussa. Pappisvihkimykset vahvistetaan valmennuksen jälkeen niin sanotussa ordinaatiopubliikissa. Varsinainen pappisvihkimys on Espoon tuomiokirkossa 8. kesäkuuta. Sen jälkeen Antti Luoma aloittaa Olarissa vuoden loppuun asti kestävän seurakuntapastorin sijaisuuden. Työ painottuu kirkollisiin toimituksiin ja jumalanpalveluselämään, mikä tarjoaa hyvän mahdollisuuden perehtyä papin perustyöhön. jani laukkanen Selvitys: rikoksia peitelty Velkaneuvonta ruuhkautui pahoin kesäksi Lasse pääsi velka neuvojan avulla pikavippiloukusta. Neuvojat ja diakonit odottavat päättäjiltä toimia velallisuuden kitkemiseen. Sarja esittelee seurakuntien päätöksentekoa. Antti Luoma sai kutsun papiksi Olariin Maija Saari Ensi vuoden alusta lähtien kirkollisen päätöksenteon valmistelussa pitää arvioida ja ottaa huomioon myös päätöksen vaikutukset lapsiin. Kirkolliskokous päätti asiasta yksimielisesti viime perjantaina. Arviointiin liittyy muun muassa lasten ja nuorten mielipiteiden selvittäminen eri menetelmin. Valtiolta ja kunnilta vastaava säädös puuttuu. Kotimaa24.fi Päätösvalta 5


11 Lähde: Tilastokeskuksen Yritysrekisteri 500 Toimialakohtaisilla hankkeilla tuettiin pk-yritysten kehittymistä ja kasvua 400 PK-yritysten määrän kasvu ja toiminnan kehittyminen oli tärkeää Kouvolan seudun elinkeinorakenteen monipuolistamisessa. Siihen pyrittiin elinkeinotoiminnan toimialakohtaisilla kehittämishankkeilla, joissa oli mukana kuusi toimialaa: elintarvike-, logistiikka-, matkailu-, metalli-, puu- ja tietoteollisuus Kouvolan seudulla aloittaneiden yritysten määrät vuosittain. 350 Palveluja yritysten kehittämiseen ja sijoittumiseen Liiketoiminnan kehittämiseen, investointien suunnitteluun ja rahoitukseen oli tarjolla hyviä neuvoja ja kumppaneita. Rahoittajat Finnvera, TE-keskus, Tekes ja Sitra olivat vahvasti mukana kehittämässä uutta liiketoimintaa. Sijoittumispalvelussa asiakkaalle tarjottiin yksilöllisiä täyden palvelun paketteja sijoittumisesta Kouvolan seudulle. Palvelu käsitti laajimmillaan jopa tuotantolaitteiston hankinnan avaimet käteen periaatteella. Leena Gardemeister, yritysneuvoja. Työpaikkamittari Yrittäjäkeskuksen / Perustetut yritykset, jotka ovat Yrityspalvelun yritysneuvonnan asiakkaat käyttäneet seudullista yritysneuvontaa 11


Filosofian kunniatohtorit
Kunniatohtorin arvo on suurin huomionosoitus, jonka yliopisto voi myöntää yksityiselle henkilölle. Toisin kuin tavallisissa tohtorin arvoissa, nimitys kunniatohtoriksi ei riipu akateemisista meriiteistä. Kunniatohtoriksi voidaan nimittää henkilö, joka on tehnyt työtä tieteen, yliopiston tai merkittävän yhteiskunnallisen asian hyväksi. Kunniatohtoriuden kautta yliopisto voi nostaa esille tärkeiksi ja ajankohtaisiksi katsottuja teemoja. Kunniatohtorin arvon myöntää yksittäinen tiedekunta yleensä neljän vuoden välein järjestettävissä promootiotilaisuuksissa, joissa juhlitaan opintonsa päättäneitä maistereita ja tohtoreita. Erillinen toimikunta ottaa kunniatohtoriehdotukset vastaan ja tekee viralliset päätökset. Seuraava filosofisen tiedekunnan promootio järjestetään vuonna 2017. Olemme valinneet tähän esittelyyn kahdeksan tiedekuntamme kunniatohtoria.


Puheenvuoroja
Hyvät toverit,
”Varat kansan hankkimat on menneet kaikki konnain kukkaroon”, kun ”raharuhtinaat nuo röyhkeät… ne työtä ryöstävät”. Nämä Kansainvälisen säkeet ovat tänään entistä ajankohtaisemmat.
Käynnissä on voimakas hyökkäys työväen- ja kansalaisliikkeiden kamppailun tuloksena saavutettujen oikeuksien ja uudistusten purkamiseksi. Tälle hyökkäykselle esitetään näennäisen epäpoliittisia perusteluja talouden sopeuttamisesta, rakennemuutoksesta ja globalisaatiosta. Ei tarvitse kuitenkaan kuin katsoa ennätystasolle kohonneita voittoja ja osinkoja nähdäkseen, keiden etuja tämä palvelee.
Työväenliike nousi Suomessa sata vuotta sitten vastustamaan työvoiman polkumyyntiä, naisten alistamista, torppareiden ja mäkitupalaisten oikeudettomuutta, köyhyyttä ja eriarvoisuutta. Työväenliike vaati demokratiaa ja asetti kyseenalaiseksi tuotantovälineiden yksityisen omistusoikeuden pyhyyden. Monista saavutuksista huolimatta samanlaiset sosiaaliset ongelmat ovat kärjistyneet uudelleen. Hyvinvointivaltion sijasta yhä useammalle näyttäytyvät luokkayhteiskunnan kovat kasvot.


Johannes Gerhardin sanat (Locus de sacra Sriptura 1,8) heijastavat kauniisti luterilaisen puhdasoppisuuden raamattunäkemystä. Sen mukaisesti Raamattu on kristitylle uskon ja elämän ehdoton normi. Tämä käsitys ei ole koskaan ollut ongelmaton edes luterilaisen kristikunnan piirissä. Vuosisatojen aikana erilaiset hengelliset liikkeet ovat tukeutuneet voimakkaasti ns. sisäiseen sanaan kirjoitetun sanan kustannuksella. Akateeminen tutkimus ja suurten kansallisten kirkkojen teologia on kulkenut omia latujaan. Viime vuosikymmeninä perinteisen käsityksen on haastanut entistä voimakkaammin ajatus, jonka mukaan ei ole olemassa ”Raamatun opetusta”: lukiessaan Raamattua ihminen ei kohtaa Jumalan ääntä vaan erilaisia inhimillisiä, keskenään ristiriitaisia käsityksiä. Näin vanha luterilainen sola scriptura -periaate kuuluu väistämättä menneisyyteen, ja kristinusko on menettänyt yksiselitteisen norminsa.