6 Auralan kansalaisopisto Auranlaakson kansalaisopisto Kaarinan kansalaisopisto Liedon-Tarvasjoen kansalaisopisto Loimaan työväenopisto Naantalin opisto Paimion opisto Raision työväenopisto Saariston kansalaisopisto Väståbolands Medborgarinstitut SIIRRY SISÄLLYSLUETTELOON Kyselyn kohdejoukoksi oli valittu Ilo Oppia -opistoverkoston tuntiopettajat sekä muutama suunnittelijaopettaja. Osa opettajista opettaa useassa eri opistossa, joten kohdejoukon tarkkaa laajuutta on melko vaikea arvioida. Kyselyn tilaajan edustajan arvioi kohdejoukon suuruudeksi on 600 opettajaa. Kysely lähetettiin n. 500 opettajalle. Kyselyyn tuli määräaikaan mennessä 145 vastausta. Suunnilleen kolmasosa kohdejoukkoon kuuluvista vastasi kyselyyn. Vastaajien pääasiallisesti edustama opisto näkyy taulukossa 1, jonka yhteydessä olevassa taulukossa näkyvät vastaajien lukumäärät opistokohtaisesti. Vastausmäärät jakaantuvat melko tasaisesti. Opistokohtaista vastausaktiivisuutta voi tarvittaessa arvioida, kun vastausprosentteja laskettaessa vertailulukuna käyttää kyselyn vastaanottajien määrää opistoittain. Kunkin opiston opettajien kokonaislukumäärää voi tässä yhteydessä pitää sekundäärisenä vertailulukuna Taulukko 1: Vastaajan pääasiallinen opisto 6 Vastaajien sukupuolijakauman perusteella suunnilleen neljä viidesosaa vastaajista oli naisia (82 %). Tämä lienee samassa linjassa opiston opettajien sukupuolijakauman kanssa. Vastaajien ikäjakauman tarkastelu (vrt. taulukko 2) osoittaa työikäisten vuotiaiden osalta melko tasaista jakaumaa, kun vastaajat on jaoteltu kymmenen ikävuoden kohortteihin. Suurimmat vastaajien ikäryhmät


4 1. Yleistä Kalenterissa kunkin tapahtuman kohdalla oleva henkilö on tapahtuman pääratamestari. Hän on päävastuullinen tapahtumasta. Hanki riittävästi apuvoimia kartanmyyntiin, tulospalveluun sekä liikenteenohjaukseen ja sovi ennalta työnjaosta. Vilkkaassa alkukauden tapahtumassa (Kaupunkialueella) tarvitset iltarastivaunuun 3-4 henkilöä (kausikorttien myynti, karttojen myynti, tulosten sisäänluku ja EMIT-väliaikojen tulostus) sekä lisäksi liikenteenohjaajat. Maanomistajilta on pyydetty luvat kuntosuunnistusten järjestämiseen silloin kun kartta on tehty. Lupaa Kouvolan Sanomien iltarastien järjestämiseen ei tarvitse erikseen kysyä. "kisakeskuksen" ja parkkipaikan maanomistajien kanssa tapahtumasta on kuitenkin sovittava etukäteen. Samoin ilmoita tapahtumasta paikalliselle metsästysseuralle. Jos löydät virheitä tästä tai muista ohjeista, laita niistä tietoa, samoin kuin parannusehdotukset ja muut palautteet ja kysymykset Kouvolan Sanominen iltarastivastaavalle. 2. Vakuutus: Suunnistusliitto on ottanut jäsenseuroilleen Pohjolan Tuplaturva-vakuutuksen, joka sisältää kilpailu- ja kuntorastitapahtumien toimitsijoiden tapaturma- sekä vastuuvakuutuksen. Kuntorastien osallistujat osallistuvat tapahtumaan omalla vastuullaan ja vastaavat itse omista vakuutuksistaan (tämä on mainittu "Ohjeet suunnistajille" -ohjelapussa, joka on laitettava näkyviin tapahtumapaikalle). Jaa kuntosuunnistajille esitettä kuntosuunnistusvakuutuksesta. Suunnistusliitto tulouttaa kuntosuunnistustapahtumaa järjestäville seuroille tai seuralle kaksi euroa jokaisesta tapahtuman koodilla maksetusta vakuutuksesta. Keskilaakso-Rastien koodi on 152. Koodi pitää kirjoittaa Tilausta ja toimitusta koskevat huomautukset -kenttään vakuutusta ostettaessa. Tarkemmat vakuutusehdot on kerrottu vakuutuksen tuoteselosteessa. 3. Pelastussuunnitelma: Lue pelastussuunnitelma etukäteen. Huolehdi siitä, että turvallisuustoimet ovat kuntosuunnistusiltana suunnitelman mukaiset. 4. Kartat ja radat Ratojen piirtäjät/tulostajat: Asko Määttä Seppo Tuominen Kari Hovi Ossi Karvonen Pyydä piirtäjältä ajantasainen karttapohja. Jos karttaa täytyy päivittää ilmoita muutokset mahdollisimman ajoissa piirtäjälle, mielellään 4 viikkoa ennen tapahtumaa. Tarkkaile keltaisten alueiden muuttumista vihreiksi ja erityisesti suunnitelluilla rastiväleillä. Toimita


19 MäVin joukkueet pelaavat kotiottelunsa liikuntahalli Kisalassa, joka mäntyharjulaisen säästämismentaliteetin mukaisesti rakennettiin vuonna 1995 liian pieneksi. Kaukalo ei siis ole täysimittainen. Kaudella jaoston lisenssipelaajien määrä ylitti ensimmäistä kertaa sadan rajan ja lisenssien määrässä mitattuna kyseessä on Suomen 84:ksi suurin salibandyseura. Salibandyjaostoa johtivat Pasi Pöyry ja hänen luopuessaan tehtävistä Tapani Penttinen. Vuosikymmenen loppupuolella johdossa on ollut Henry Parta. Vuosien aikana miesten joukkue on seilannut eri sarjatasojen välillä ja viime kaudelle se lunasti paikan 3. divisioonaan. MäVin naisten joukkue saavutti vuosituhannen vaihteessa jopa 1. divisioonan paikan, mutta valitettavasti joukkue hajosi eikä paikkakunnalla päästy näkemään ykkösdivaripelejä. Vaikka vajaan 7000 asukkaan Mäntyharju ei kovin suurta pelaajapohjaa pysty tarjoamaan, on MäVin salibandyjaostolla ollut historiansa aikana aina sarjoissa juniorijoukkueita. Pisimmälle tähän mennessä on yltänyt vuonna 1985-syntyneiden ikäluokka (kuva), joka vuosituhannen alussa oli C- ja B-ikäluokkien TOP10-joukkue Suomessa junnut pelin tuoksinnassa. Kuva: Henry Parta Myös syntyneet tekivät kovaa jälkeä Itä-Suomen alueella, mutta valitettavasti joukkue hajosi juuri siinä vaiheessa, kun menestystä SMtasolla olisi ollut mahdollista hankkia. Kausi oli jälleen toiminnaltaan kaikkien aikojen laajin. Pelaajia oli mukana yli 130 ja joukkueita kuusi. Kauteen mahtui niin menestystä kuin pettymyksiäkin: D94-pojat pelasivat komeasti itsensä Itä-Suomen aluemestariksi, mutta miesten joukkue putosi 3. divisioonasta. Samalla miesten joukkue päätti ottaa aikalisän, eikä lähtenyt kaudeksi mukaan sarjatoimintaan. Positiivisia asioita kaudessa riitti, muun muassa kaksi tyttöjoukkuetta saatiin käyntiin ja lajin parissa paikkakunnalla arvokasta työtä tehneet Rauno Pulkka ja Tapani Penttinen takaisin valmennushommiin. Kausi kasvatti pelaajamäärää entisestään, vaikka miesten joukkuetta ei sarjoihin saatukaan. Junioripelaajia seuran riveissä oli lähes 140. Menestyksestä vastasivat tällä kertaa D96-pojat, jotka voittivat vaiherikkaan kauden jälkeen Idän aluemestaruuden. Myös C94-pojat jatkoivat hyviä esityksiään selviytyen alkusarjasta SMvälikarsintaan, missä kuitenkin tuli noutaja vastaan. Joukkue kävi myös mittaamassa tasoaan syksyllä Mestareiden Cup-kutsuturnauksessa Turussa. (Lähde: Salibandyn nettisivut) Uutuutena kauteen MäVi salibandy aloitti salibandykerhon kaikkein nuorimmille harrastajille. Vetäjiä joukkueissa oli enemmän kuin koskaan aiemmin. Vuosittain jaostossa pyöri viidestä seitsemään joukkuetta, joissa pelaajia oli reilusti yli sata. Jaosto järjesti Kisalassa lokakuussa 2005 kaksipäiväisen Taikaviitta turnauksen, missä joukkueita oli mukana kymmenen. MäVi 90v. Historiikki


12 Helsingin kaupunginmuseon ystävät ry:n tarkoituksena on tukea museon työtä ja lisätä helsinkiläisten tietoja museotoiminnasta. Mihin museonystäviä tarvitaan? Teksti: Leena Hakli, puheenjohtaja Kuvat: Helsingin kaupunginmuseo / Juho Nurmi YHDISTYS PERUSTETTIIN lähes 20 vuotta sitten vuonna Nykyään jäseniä on viitisen sataa. Vuosittain yhdistykselle valitaan hallitus ja puheenjohtaja, jotka suunnittelevat ja toteuttavat ohjelman sihteerin avustuksella. Yhdistys tarjoaa jäsenilleen mahdollisuuden syventää Helsingin ja sen lähialueen historian tuntemustaan järjestämällä esitelmä- ja keskustelutilaisuuksia sekä asiantuntijain opastamia retkiä ja vierailuja erilaisiin, myös harvoin yleisölle avoimiin kohteisiin. Jäsenistö osallistuu omassa tahdissaan ja esittää myös toivomuksia ohjelmiksi. Jäsenten keskuudessa suosittuja ovat olleet käynnit museoissa ja näyttelyissä. Helsingin kaupunginmuseon näyttelyiden avajaisiin ja tapahtumiin jäsenistölle tulee kutsu. Lisäksi vielä on järjestetty opastettuja käyntejä. Bussilla on tehty matkoja Kuninkaantietä itään ja länteen ja käyty kiinnostavissa kohteissa myös muualla Etelä-Suomessa kuten Hämeenlinnassa, Lohjalla ja Askaisissa. Kolmena kesänä on tutustuttu Ruotsissa linnoihin, kartanoihin ja taitelijakoteihin. Virossa on Tallinna ollut kohteena pari kertaa ja kartanot kerran. Vuonna 2007 on tarkoitus tutustua Turun seutuun tarkemmin kahden päivän matkalla ja käydä Baltiassa. Matkoihin osallistuvat maksavat kulut itse. Yhdistyksen jäsenmaksu on 17 varsinaisilta jäseniltä ja 8,50 perheenjäseniltä. Kertyvät varat käytetään museon hyväksi vuosittain päätetyin tavoin. Vuosina 2004 ja 2005 ystävät kustansivat muutamien näyttelyihin tulevien arvokkaiden esineiden konservoinnin. Tuomarinkylän kartanossa on eri vuosisatojen sisustuksia esittelevä näyttely Tyylikästä. Siellä on esillä 1700-luvulta oleva kustavilainen sohva, jonka alkuperäisen mukainen nahkapäällystys pystyttiin toteuttamaan ystävien avustuksella. Museossa näytteillä olevien esineiden pitää selittämättäkin toimia totuudellisen tiedon välittäjinä ja tuoda katsojille monipuolista viestiä menneisyydestä. Yhdistys tukee museota myös jakamalla stipendejä erilaisiin tarkoituksiin museon työntekijöille. Matkaapurahat on valittu hakemuksissa esitetyistä kohteista, ja stipendien saajat ovat sitten esitelleet työtään ja stipendimatkansa tuloksia yhdistyksen kokouksissa. TUOREITA LAHJOITUKSIA Pietarinkatu 12 Helsingin pommitusten jälkeen helmikuussa Arkkitehti Harald Smedberg ( ) on matrikkeliin ilmoittanut harrastuksekseen taidemaalauksen. Vuonna 2006 ystävät ovat lahjoittaneet museon kokoelmiin kolme huutokaupoista hankittua Helsinkiä esittävää öljymaalausta ja kolme vanhaa valokuvaa. Kun mielenkiintoinen esine ilmestyy myyntiin, tilanne on ainutkertainen, ja silloin on toimittava nopeasti. Seuraavan kerran sama tai samankaltainen esine on myynnissä ehkä kymmenien vuosien kuluttua. Museoiden ja tutkimuksen kannalta huutokaupat ovat vaikeita, koska useimmiten tiedot esineiden aikaisemmista omistajista ja muista vaiheista ovat hävinneet. SOFIA 1/


12 TAMPEREEN KAUPUNKI TILAKESKUS HANKESUUNNITELMA KIINTEISTÖKEHITYS Jukka Kauppinen HANKE KOUKKUNIEMEN RAVINTOKESKUS Rauhaniementie 19, Tampere ASIAKIRJA SELOSTUS SÄHKÖTEKNIIKASTA Yleistä Liitynnät Ravintokeskuksen uudisrakennukseen hankitaan tarvittavat sähkö, tele ja turvajärjestelmät. Rakennukseen varataan tilat Tampereen sähkölaitoksen rakentamalle muuntamolle. Kiinteistöön tulee uusi sähköliityntä (TKS). Sähkönjakelu Jakokeskukset ja nousujohdot asennetaan suurkeittiölaitteiden, valaistuksen ja LVIJA laitteiden sähkökeskuksille. Varavoimajakelu Valaistus Rakennuksen sähkönjakelussa varaudutaan myös varavoiman syöttöön siirrettävällä varavoimayksiköllä. Varavoimaan liitetään osa valaistuksesta, kylmiöt ja pakastimet, välttämättömät ruuan valmistukseen tarvittavat keittiö ja lvi laitteet. Valaistusasennukset toteutetaan eri tilojen vaatimuksia vastaaviksi. Ruuan valmistus ja jakelualueilla käytetään kuvullisia valaisimia tai muovipinnoitettuja elintarvikeloisteputkia. Valolähteinä käytetään pitkäikäisiä ja energiatehokkaita tuotteita, sisätiloissa pääosin TL5 loisteputkia. Keittiötiloissa on huomioitava normaalia korkeamman lämpötilan vaikutus elektronisten liitäntälaitteiden elinikään. Tarpeen mukaan kuumissa tiloissa käytetään kuristimilla varustettuja loistevalaisimia. Aluevalaistus toteutetaan alueen nykyisiin valaistusratkaisuihin sopivaksi. Tilat varustetaan määräysten mukaisilla turvavalaistuksella. Tele ja turvajärjestelmät Kohteeseen asennetaan mm. seuraavia käyttäjiä palvelevia tele ja turvajärjestelmiä, joista osa liitetään alueen nykyisiin järjestelmiin: yleiskaapelointijärjestelmä yhteisantennijärjestelmä äänentoistojärjestelmä aikakellojärjestelmä kameravalvontajärjestelmä rikosilmoitusjärjestelmä kulunvalvontajärjestelmä paloilmoitusjärjestelmä rakennusautomaatiojärjestelmä savunpoistojärjestelmä Muuta Lisäksi kohteeseen asennetaan LVIJA tekniikkaa palveleva sähköistys ja sähkönsyötöt tarvittaville muille laitteille. 11


19 Kuva 2. DECRA-tutkimuksen lopputulokset sekä dekompressioleikkauksen että konservatiivisen hoidon ryhmistä. (Cooper ym. 2011) Tutkimuksessa nähtiin operaation laskevan selkeästi potilaiden keskimääräistä aivopainetta, sekä vähentävän korkeiden aivopaineiden (yli 20 mmhg) esiintyvyyttä että kestoa. Operoidut potilaat tarvitsivat keskimäärin lyhyemmän mekaanisen hengityslaite- ja tehohoidon. Puolen vuoden seurannan jälkeen toimintakyky oli keskimäärin heikompi operoidussa ryhmässä. Extended Glasgow Outcome Scale-pisteytyksellä arvioituna operoidut saivat keskimäärin 3 ja konservatiivisesti hoidetut keskimäärin 4 pistettä. Epäsuotuisan toimintakyvyn eli 1-4 pistettä operoiduista sai 51/73 (70%) ja konservatiivisesti hoidetuista 42/82 (51%). Kuolleisuus oli operoiduilla 14/73 (19%) ja konservatiivisesti hoidetuilla 15/82 (18%). Täten vastoin olettamusta, dekompressiivisen toimenpiteen hyödystä ei saatu näyttöä traumapotilailla ja toimintakyky vaikutti jopa heikentyvän. Yhtenä selittävänä tekijänä tutkijat pitivät bilateraalisen de- 15


3 CO 2 + 2H 2 O CH 2 O + H 2 O + O 2 Kuva 1. Yhteyttäminen eli fotosynteesi tapahtuu kasvin viherhiukkasten tylakoidikalvostossa. Yksi hiilidioksidimolekyyli (CO 2 ) ja kaksi vesimolekyyliä (H 2 O) reagoivat auringon säteilyenergian voimin muodostaen yhden hiilihydraattimolekyylin (CH 2 O) ja vapauttaen yhden molekyylin vettä ja happea (O 2 ). Reaktio vaatii 4,8 x 10 5 J energiaa kutakin hiilihydraattimolekyyliä kohti. Myös saniaiset ja sammalet sekä merien viherlevät ja syanobakteerit yhteyttävät. Joka sekunti maapallolla noin kuusi miljoonaa kilogrammaa hiiltä sitoutuu hiilihydraatiksi fotosynteesissä. ne huonontui EU:iin liittymisen seurauksena. Syrjäinen alueemme oli aiemmin suojattavissa rajalla tehtävin tuontitarkastuksin. Onneksi luonnonolosuhteemme ovat liian karut monille uhkaajille. Yhdysvalloissa on alettu pitää suurena uhkana maataloustuotantoon kohdistuvaa bioterrorismia. Kasvintuotanto ja kotieläintalous saatettaisiin lamauttaa levittämällä kasveille tai eläimille vaarallisia taudinaiheuttajia tai saastuttamalla elintarvikkeiden tuotantoketju ihmisille vaarallisilla taudinaiheuttajilla. Vuoden 2004 budjettiin on varattu Homeland Security -ohjelmalle 30,4 miljardia dollaria, josta 80 miljoonaa dollaria on tarkoitettu sellaiseen tutkimukseen ja teknologian kehittämiseen, jolla voitaisiin suojata maataloutta ja ihmisen terveyttä bioterrorismilta ( ). Arvaamaton ilmastonmuutos Ilmastonmuutos on maapallon ilmakehälle ominainen jatkuva prosessi, jota ihminen on kiihdyttänyt (Chappell 1998). Usein huomio kohdistuu ilman lämpötilan ja sademäärien muutoksiin, vaikka myös vaikutukset merien ja vesistöjen lämpötiloihin voivat olla hyvinkin merkitseviä ruoan tuotannon kannalta (Finney ym. 2002). Suuri määrä energiaa muuttuu ihmisravinnoksi kelpaavaan muotoon merien ja muiden vesistöjen ravintoketjuissa ja kerätään kalastuksella. Ilmastonmuutoksen vaikutuksista seuraavien 100 vuoden aikana on esitetty monenlaisia ennusteita. Pohjolan ilmaston osalta on otaksuttu, että vuotuinen keskilämpötila kohoaisi 3 4 C ja sademäärä lisääntyisi mm (Leek 2002). Tämä muuttaisi viljelyolot Itämeren eteläpuolisten alueiden nykyisiä olosuhteita vastaaviksi. Viljelyksien kastelu on suurin yksittäinen makeaa vettä kuluttava tekijä maapallolla (Rosengrant ja Cline 2003) ja kuivuus suurin uhka ruoan tuotannolle (Simon Moffat 2002), joten Pohjola olisi ekologiselta kannalta varsin suotuisaa viljelyaluetta. Jo nykyisinkin sadanta on Suomessa haihduntaa suurempi (Mukula ja Rantanen 1987), joten makean veden saanti ei ole uhanalainen. Lisääntyvä kuivuus ja kuumuus heikentänevät kasvintuotannon edellytyksiä entisestään Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, ja nämä ongelmat voivat kohdata myös Välimeren aluetta. Puhtaan makean veden puute koettelee jo Aasiaa. Kuivuus ja käyttökelpoisen veden puute muodostunevatkin ruoan tuotantoa ja ihmisten elämää pahoin rajoittaviksi ongelmiksi tiheästi asutetuissa maapallon osissa (Rosengrant ja Cline 2003). Kasvit avainasemassa Elämän perusedellytyksiä maapallolla ovat vesi, jossa biologiset reaktiot tapahtuvat, ja auringon lämpöenergia. Kasvien kyky ottaa ravinteita mineraaleina ja yhteyttää auringon säteilyenergia orgaaniseen, muille eliöille käyttökelpoiseen muotoon luo perustan ihmisen elämälle. Fotosynteesiksi nimetyssä reaktiossa syntyy myös tarvitsemamme happi (kuva 1). Biotekniikka ruoan tuotannossa 929


4 4 Nro 11 Marraskuu 2007 Lappi liekeissä -seminaari Turussa Saksalaiset Lapissa vapauttivat suomalaisjoukkoja Karjalaan Turun suomenkielisessä työväenopistossa järjestettiin Lappi liekeissä -seminaari lauantaina yhteistyössä opiston ja Turun Yliopiston poliittisen historian laitoksen kanssa. Päivän aikana kuultiin tutkijoiden esitelmiä sodan taustoista, aikalaisten kokemuksia elämästä saksalaisten rinnalla ja kertomuksia evakkomatkoista. Opiston rehtori, KT Ilkka Virta totesi tapahtuman olleen jatkoa opiston sota-aikaa käsittelevien seminaarien sarjaan. Aikaisemmin olemme käsitelleet mm. Viipurin kohtaloa, Lotta Svärd -järjestöä ja vuosi sitten kuulimme suomalaisten ja venäläisten tutkijoiden tulkintoja talvi- ja jatkosodasta. Keväällä on suunnitelmissa pitää evakkoja käsittelevä seminaari, valaisi Ilkka Virta, jonka omat juuret juontavat äidin puolelta Viipuriin. Ruotsiin ja Pohjanmaalle Yhteensä Pohjois-Suomesta evakuoitiin yli henkilöä ja kotieläintä, yli henkilöä siirtyi Ruotsiin. Heihin kuului YM, psykologi Vappu Hietanen Rovaniemeltä, joka muisteli asukkaiden tiedossa olleen, että evakkoon lähtö tulee. Kansa pelkäsi, että, kuten silloin sanottiin, ryssä tulee. Kun sitten Ruotsiin lähtö tuli, 10-vuotiaan lapsen mielessä oli, että siellä odottavat karamellit ja suklaat. Meidän evakkoyhteisömme sijoitettiin Agnäsin kunnan rukoushuoneeseen. Meillä oli siellä hyvä olla. Isommissa leireissä tapahtui lasten sairastumisia. Muistan nähneeni kuvan, missä oli 16 pientä arkkua, muisteli Vappu Hietanen. Lähes puolet Lapin asukkaista evakuoitiin Pohjois- ja Keskipohjanmaalle. Liikenneväylät olivat saksalaisten hallussa ja saksalaisten kolonnat täyttivät pohjoiseen vievät tiet. Kunnallisneuvos Aira Tikkanen kertoi perheensä neljä kuukautta kestäneestä evakkoreissusta Posiolta Sieviin Keski- Pohjanmaalle. Jatkosodan aikana oli eletty saksalaisten kanssa rinnakkain, mutta koko kesä 1944 oli huhuttu evakkoon lähdöstä. Matkaan lähdettiin kävellen, koska autot tarvittiin arkistojen siirtoon. Vastaan tuli koko ajan saksalaisia joukkoja, joten matkaan kului kaksi viikkoa, muisteli Aira Tikkanen. Hän kertoi, että evakkokylässä ei tahtonut ravinto riittää, kun väkimäärä oli kasvanut. Erilaisten kulttuurien kohtaaminen vaati totuttelua ja sopeutumista. Niinpä koti-ikävä ajoi jo marraskuussa kotiin uhmaamaan olosuhteita ja miinavaaraa. Lappi liekkeihin Päivän aikana tuli esiin, että Lapin sota oli osa suurvaltapolitiikkaa. Saksalaiset olivat jo pitkään valmistelleet poistumistaan maasta, Neuvostoliitto vain joudutti sitä tehtyään aselevon Suomen kanssa. Saksalaisjoukkojen poistaminen piti vain tehdä asevoimin, ettei se olisi käynyt verettömästi ja liian joutuisasti. Neuvostoliiton tavoite oli sitoa saksalaista pohjoiseen, pois Berliinin puolustuksesta. Tosin sitäkin tärkeämpänä pidettiin suomalaisjoukkojen alasajoa, joten Lapin sota jäi nuorten ikäluokkien harteille. Suomi teki aselevon Neuvostoliiton kanssa Aselepoehtojen mukaan maassamme olleiden saksalaisten joukkojen oli poistuttava Suomesta mennessä. Sekä suomalaiset että saksalaiset pyrkivät syyskuussa 1944 välttämään turhia tappioita. Syysmanöövereiksi kutsuttuna aikana saksalaiset ilmoittivat milloin he vetäytyvät nimetyltä paikkakunnalta ja parin päivän kuluttua suomalaiset ottivat alueen haltuunsa. Neuvostoliitto kiinnitti voimakkaasti huomiota suomalaisten hitaaseen toimintaan. Valvontakomissio jätti Suomelle uhkavaatimuksen hyökkäystoimien aloittamisesta saksalaisia vastaan. Juuri sopivaan aikaan määräsi Suomen pohjoisia joukkoja johtanut kenraaliluutnantti Hjalmar Siilasvuo omapäisesti tekemään maihinnousun Tornioon. Tämä tapahtuma oli kipinä, mikä sytytti Lapin liekkeihin. Suomalaisia vapautui Karjalan alueelle Oulun yliopiston ja maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian dosentti, FT Eero Elfvengren valaisi yleisölle Lapin sodan taisteluja. Hän totesi Suomella olevan syytä olla kiitollisia saksalaisille, jotka vastasivat jatkosodan aikana noin puolen Suomen puolustuksesta Oulujoki-linjan yläpuolella. Jos Pohjois-Suomen alue olisi ollut suomalaisten vastuulla, miten olisi siirretty joukkoja Karjalaan, pohti Elfvengren. Hän totesi, että keskinäiset suhteet olivat kolmen vuoden ajan hyvät. Suomen solmima erillisrau- Tilaisuuden puheenjohtajana toiminut opiston edellinen rehtori Arto Kaarma (vas.) ja nykyinen rehtori Ilkka Virta. ha olikin saksalaisille järkyttävä yllätys. Tornion maihinnousun jälkeen seudulla käytiin Lapin sodan suurimmat taistelut. Hetkeä aikaisemmin aseveljinä olleita saksalaisia ei kuitenkaan aina pidetty pahana vihollisena. Ovatpa jotkut veteraanit kertoneet ampuneensa mieluummin ohi, valaisi Elfvengren. Poltetun maan taktiikan vuoksi saksalaisten moottoroidut joukot etenivät sujuvammin, kuin perässä tulevat suomalaiset, joiden oli siltojen ja ehjien teiden sijaan kuljettava vaikeakulkuista ja miinoitettua maastoa pitkin. Tutkijoiden mukaan saksalaisjoukot ja materiaali poistui Lapista niin ripeästi kuin niissä olosuhteissa oli mahdollista. Viimeiset saksalaiset poistuivat Suomen alueelta 27. huhtikuuta, minkä jälkeen Suomi katsoi sodan tosiasiallisesti päättyneeksi. Päivää on vietetty vuodesta 1987 kansallisena veteraanipäivänä. Kullervo Huppunen Yksi kolmesta seminaarissa olleesta Lapin sodan veteraanista oli lennostossa palvellut Viipurissa syntynyt Pentti Vanamo.


Kotona kaikki on uneliasta. Luomucantaloupemeloni on tajuttoman makea, ei yhtään vetinen tai saippuamaisen makuinen. Hinta hirvittää, mutta melkein kaikki hyvä maksaa. Mieluummin luomumeloni ja hyvä shampanja silloin tällöin kuin jokapäiväinen oluttuoppi tai kahvilatee tai uusi hame. Mieluummin halailua ja nauramista ja salaatin pilkkomista kuin jytkymistä musiikin tahtiin tai kiistelyä teoreettisista asioista. Taide ei ole teoreettinen asia silloin kun se onnistuu. Siksi siitä voi kiistellä ja sitä voi järeksiä tuntematta hapen loppuvan ja kehon kangistuvan. Haluaisin liisteröidä sähkökaappeihin julisteita, joissa lukisi: "Taide ei ole tarkoitettu ymmärrettäväksi. Elämä on. Taide on työkalu elämän ymmärtämiseen." Epäilemättä joku pitäisi sitäkin taiteena, ei ymmärtäisi ja tuomitsisi paskaksi. Sitä paitsi, huhut kertovat, että nykyään sähkökaappeihin liisteröinnit viedään rosikseen tosta noin vaan. Sellaista jännitystä en kaipaa. Keikutan veneitä mieluummin toisaalla, on asioita, jotka luontuvat helpommin.


13 Toimintakertomus Kuntarakennelain 4 d :n 3 momentin mukaan, jos kunnat työssäkäyntiperusteen tai yhdyskuntarakenneperusteen perusteella muodostavat yhtenäisen alueen, niiden on selvitettävä kuntien yhdistymistä yhdessä. Valtiovarainministeriön tekemän päätöksen mukaisesti tällä perusteella Joroisten ja Leppävirran kuntien sekä Varkauden kaupungin oli selvitettävä kuntien yhdistymistä yhdessä. Myös Heinäveden kunta osallistui selvitykseen. Helmikuussa 2015 pidetyissä kaupungin- ja kunnanvaltuustoissa kukin kunta otti kantaa liittymiseen. Varkauden kaupunki kannatti yhdistymistä. Muut selvityskunnat halusivat pysyä itsenäisinä. Näin ollen kuntaliitosta ei syntynyt. Nykyisin noin 200 erilaista kunnallista organisaatiota on järjestämisvastuussa sote-palveluista ja myös tuottaa niitä. Alkuperäisen Sote- järjestämislakiesitys, jonka mukaan viisi sote-aluetta järjestäisivät palvelut ja kuntayhtymät taas tuottaisivat palvelut ihmisille. Esitys kaatui perustuslaillisiin ongelmiin. Uudistuksen valmistelu jatkuu uuden eduskunnan aloittaessa toimintansa kesällä Järjestämislakiesityksen aikataulun mukaan sote-alueet olisivat aloittaneet toimintansa vuoden 2016 alussa ja palvelujen tuottamisesta vastaavat kuntayhtymät vuoden 2017 alussa. Jokainen kunta kuuluisi johonkin sotealueeseen. Nykyisten kuntien ja kuntayhtymien sote-henkilöstö siirtyisi hallinnollisesti tuotantovastuussa olevien kuntien ja kuntayhtymien palvelukseen. Hallitus päätti kehysriihessä uusista sopeutustoimista valtion velan kasvun taittamiseksi. Vuonna 2015 ansiotuloverotusta kiristetään jättämällä ansiotaso- ja inflaatiotarkistukset tekemättä. Tämä lisää verotuottoja noin 155 miljoonalla eurolla. Pienituloisten verotusta kuitenkin kevennetään 100 miljoonalla eurolla perus- ja työtulovähennystä korottamalla. Progressiivisen tuloveroasteikon ylimmän tuloluokan raja alennetaan euroon ja tuloluokan voimassaoloa jatketaan vuoteen 2018 saakka. Toimenpiteillä kavennetaan tuloeroja. Asuntolainan korkovähennysoikeutta pienennetään koko kehysjaksolla edelleen 5 prosenttiyksiköllä vuosittain. Siten asuntolainojen koroista enää 50 prosenttia olisi vähennyskelpoista vuonna Lisäksi työmatkakulujen vähennysoikeutta kavennettaisiin siten, että työmatkakustannusten omavastuuosuutta kasvatetaan 750 euroon. Pääomatuloverotukseen tehtävillä muutoksilla lisätään veron tuottoa 28 miljoonalla eurolla ja samalla kavennetaan tuloeroja. Pääomatulojen verotusta kiristetään siten, että ylemmän verokannan tulorajaa alennetaan euroon ja ylempi kanta korotetaan 33 prosenttiin. Perintö- ja lahjaverotusta kiristetään korottamalla asteikkojen kaikkia rajaveroprosentteja yhdellä prosenttiyksiköllä. Sen lisäksi aiemmin määräaikaiseksi säädetty yli euron lahja- ja perintöosuuksien veroluokka muutettaisiin pysyväksi vuodesta 2016 alkaen. Yleisen kiinteistöveron sekä vakituisten asuinrakennusten kiinteistöveron laissa säädettyjä ala- ja ylärajoja korotetaan. Hallitus ohjaa ratkaisuillaan verotusta ja tukia ympäristön kannalta merkittävästi kestävänpään suuntaan. Energiaverotusta kiristetään 120 miljoonalla eurolla korottamalla yleisen sähköveroluokka I:n veroa. Myös lämmitys-, voimalaitos- ja työkonepolttoaineiden hiilidioksidiveroa korotetaan 90 miljoonalla eurolla. Liikenteen polttonesteiden veroa korotetaan 42 miljoonalla eurolla. Aiemmin päätetty turpeen vuoden 2015 veronkorotus peruutetaan. Ratkaisut lisäävät kotimaisen metsähakkeen kilpailukykyä. Tupakkaveroa kiristetään 50 miljoonalla eurolla. Henkilö- ja pakettiautojen vuotuista ajoneuvoveroa korotetaan 150 miljoonalla eurolla niin, että korkeampaa veroa kannetaan vuoden 2016 alusta. Verotulojen lisäämiseksi myös verotukia karsitaan. Kaivostoiminnan energiaverotuet poistetaan ja aiemmin verovapaa nestekaasu säädetään verolliseksi. Taksien (pl. erityisvarustellut taksit) ja muuttotavarana tuotujen autojen autoveroalennuksesta luovutaan. Lisäksi tarkistetaan valtion perimiä maksuja sekä korotetaan sosiaali- ja terveydenhuollon asiakasmaksuja. Eduskunta hyväksyi uuden kuntalain ja siihen liittyvät lait. Lait hyväksyttiin hallintovaliokunnan mietinnön mukaisena. Uusi kuntalaki on tarkoitus vahvistaa tulemaan voimaan Suurta osaa lain säännöksistä sovelletaan kuitenkin vasta seuraavan valtuustokauden alusta lukien.


Viime viikon presidenttifoorumissa Tarja Halonen mainitsi jutelleensa joidenkin naisten, "tällaisten keskiluokkaisten, tosin ei välttämättä aivan näin hyvin toimeentulevien ihmisten" kanssa. Luulin, että tasavallan presidentti olisi yläluokkaa, hänellähän on viranpuolesta kaikki ruhtinaan tunnusmerkit: suurmestarius kolmessa ritarikunnassa, oma lippu ja tulot veroista, joista itse on vapautettu. Mutta kun katselin ja kuuntelin näitä kolme viimeistä TP:iämme, en ollut enää lainkaan varma miten heidät pitäisi edellä esittämilläni kriteereillä luokitella. Koivisto varmaan ajattelee tehneensä nousunsa itse, Ahtisaari ei tule ajatelleeksi tuuriaan ja Halonen taas osoitti lokeronsa jo siteeratusti itse, joskaan ei omin sanoin osuvasti.


8 Alkusanat Tämä raportti on hankekokonaisuuden Ympäristövaikutukset ruokakorissa - FOODCHAIN osana toteutettu perunatuotteiden elinkaariarviointi. Tässä osatutkimuksessa dokumentoitiin ja verifioitiin Lännen Tehtaiden tuottaman Kesäpöytä Juustokermaperunoiden ja Finnamylin tuottaman Pirkka - perunajauhon todellisten ketjujen mukaiset ympäristökuormitukset. Projektin taustalla on kasvava tarve tuottaa maatalouden ja elintarviketeollisuuden tuotteista ja prosesseista niiden ympäristönäkökohtiin liittyviä elinkaaripohjaisia tietoja, joita voidaan käyttää sekä tuotteiden ja prosessien kehittämisen tukena että asiakasinformaationa. FOODCHAIN-tutkimus on jatkoa aiemmin toteutetulle tutkimukselle Ympäristöhallinnan ja sen tietojärjestelmän kehittäminen maatilojen laatujärjestelmän osaksi ( Rehu-LCA ). FOODCHAIN-tutkimuksen päärahoittajina toimivat Ympäristöklusterin tutkimusohjelma, maa- ja metsätalousministeriön Elintarviketalouden laatustrategia, Kemira GrowHow, Lännen Tehtaat/Apétit, Raisio Yhtymä, Ruokakesko, Suomen Rehu, Valio, Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT ja VTT. Tutkimuksen toteuttivat Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) ympäristöhallintayksikkö ja VTT Prosessit. FOODCHAINtutkimuksen vastuullisina johtajina olivat tutkimuspäällikkö Torsti Loikkanen (VTT) ja professori Sirpa Kurppa (MTT) sekä projektipäällikkönä tutkija Juha-Matti Katajajuuri (MTT). FOODCHAIN-tutkimuksen johtoryhmään osallistuivat ylitarkastaja Heikki Latostenmaa ympäristöministeriöstä, ylitarkastajat Jouko Tammio ja Marja Innanen maa- ja metsätalousministeriöstä, kehityspäälliköt Seija Luomanperä ja Mikko Maisi Kemira GrowHow:sta, kehitysjohtaja Juhani Hvitfelt Lännen Tehtaat Oyj/Apétit -yksiköstä, kehitysjohtaja Pekka Heikkilä Rehuraisiosta, ympäristöinsinöörit Sanna Kanerva, Eeva-Maria Koski ja Johanna Teinilä-Kurvinen Ruokakeskolta, toimitusjohtaja Erkko Pietarinen Siemenperunakeskuksesta, kehitysjohtaja Asko Haarasilta Suomen Rehusta, ympäristöpäällikkö Matti Pankakoski Valiolta, kehityspäällikkö Susanna Monni Maaseutukeskusten Liitosta, tutkimuspäällikkö Torsti Loikkanen VTT:stä johtoryhmän puheenjohtajana, professori Sirpa Kurppa MTT:ltä ja tutkija Juha-Matti Katajajuuri johtoryhmän sihteerinä. Perunan tapaustutkimusta ohjanneeseen projektiryhmään osallistuivat Finnamylin Ossi Paakki, Keskon Eeva-Maria Koski ja Johanna Teinilä-Kurvinen sekä Lännen Tehtaiden Juhani Hvitfelt ja Ulla Tähtinen. Hankkeen tiedonkeruuseen osallistuivat ja toteuttamiseen myötävaikuttivat osallistuvista yrityksistä lisäksi Pasi Heino, Orvo Aarnio ja Raimo Junnila Lännen Tehtailta, Tauno Henttinen Finnamylistä, Jukka-Pekka Palohuhta Siemenperunakeskuksesta, Risto Rönn KeSpedistä sekä Heikki Hero, Seija Luomanperä ja Mikael Brannback Kemira GrowHow:sta ja Riikka Timonen Kemira Engineeringistä sekä joukko muita tärkeitä taustahenkilöitä. Tiedot kerättiin 7


Nyt olen kokoamassa ”perhetilausta” Cocopandasta. Minä kun käytän hiuksiini kaikenmoisia samppoita, hoitoskeja, vaahtoja, hoitokuureja etc., eikä kelpaa mikään ”Erittäin Hieno Suomalainen” -samppoo, Pirkka-hoitoaine tai Elnet-hiuslakka, vaan olen aika uskollinen Redkenille ja Kerastaselle, ja niitähän ei Tokmannin hyllyiltä juuri löydy. Kampaamoissa ne maksavat paljon. Tosi paljon. Kasvojen ja kropan iholle olen hoitovoiteet etc. ostellut enimmäkseen tax freestä tai jonkun kampanjan sattuessa kohdalle Stockalta tai Sokokselta. Nyt Cocopandan ostoskoriin kertyi näitäkin muutamia. Ko. nettikaupasta olisin saanut sen eilen ostamani Lancomen huulipunan melkein puolet halvemmalla. Siellä on paljon tuotteita, ja selkeästi halvemmalla kuin esim. Sokoksen kempparissa! Myös miehille ja lapsille. Ehdottomasti suosittelen Cocopanda.fi


Pelikerho Kärmeksen entinen puheenjohtaja Kalle Malmioja on voittanut Vuoden pelisuunnittelija 2015 -kilpailun. Suomen lautapeliseuran ensimmäistä kertaa järjestämään kilpailuun osallistui yhteensä 68 peliä, joista 12 valittiin finaaliin. Finaalipeleistä neljä oli Malmiojan suunnittelemia. Voittopeli Cook Off! on simppeli perhepeli, joka nimensä mukaisesti liikkuu ruoanlaiton maailmassa. ”Siinä on oikeastaan vain korttipakka ja ajastin eli tiimalasi. Jokaiselle pelaajalle jaetaan kymmenen raaka-ainekorttia, joista pitää nopeasti luoda ateria. Sitten katsotaan, kenen ateria vastaa parhaiten asiakkaan vaatimuksia”, Malmioja kertoo voittopelistään. Nykyään Oulussa asuva Malmioja toimi Kärmeksessä aktiivisesti yhteensä seitsemän vuoden ajan. Vuosien aikana hän ehti pelata noin 200 erilaista lautapeliä sekä peluuttaa muilla kerhon jäsenillä kymmenittäin omia peli-ideoitaan. ”Lautapelien pelaaminen on älyllistä, sosiaalista toimintaa ja varsinkin pelejä suunnitellessa täytyy hallita isoja kokonaisuuksia. Suunnittelun voi aloittaa kolmesta eri näkökulmasta, joko pelin mekaniikasta, eli miten sitä halutaan pelata, teemasta tai yleisöstä. Lapsille suunniteltaessa lähtökohta on tietenkin ihan erilainen kuin aikuisten peleissä.” Cook Off! -pelin lisäksi Malmioja osallistui kisaan peleillä Tower Defence, Hedeby ja King’s Land. Neljästä pelistä kolme on otettu jatkokehittelyyn, ja jos suunnitelmat toteutuvat, Malmiojan pelejä nähtäneen marketeissa lähivuosina. ”Onhan tämä kivaa, että nyt muutkin uskovat sii-


Tamminen edusti TPS:ää pelaajana usean vuoden ajan (1966–1970, 1977–1979 ja 1980–1982) ja valmentajana (1985–1988), mutta se himotuin, Kanadan malja, jäi turkulaisorganisaatiossa saavuttamatta. Kerran se on kuitenkin Tammisen kohdalla onnistunut, vuonna 1974 HIFK:ssa.


- Jeesuskertoi tulemukseensa liittyen vertaukset:opetuslasten palkka kirkkaudessa (Matt 19:27-30)viinitarhan vuokraajat, omistajan pojan murha ja sen kosto murhaajille (21:33-46)kuninkaan pojan häät (Matt 22:1-14)hyvä ja paha palvelija (Matt 24:45-51)10 morsiusneitoa – 5 viisasta ja 5 tyhmää (Matt 25:1-13)talenteista, joita piti hoitaa kunnes herra palaa pitkältä matkaltaan (Matt 25:14-30)ks. myös Matt 13:30,41-43,49-50 ja 16:27


Alkuun kääntäjää saattaa vaivata myös ”sen yhden erään -tauti”. Se artikkeli tuntuu yhdessä tekstissä niin tärkeältä, että se täytyy saada mukaan siihen käännökseenkin, vaikka sen lopputulos olisikin eräälle opettajalle kuolemaksi. Vähitellen sitä oppii välttämään ”eräitä miehiä” ja ”sen päivän poliitiikkaa” ihan samalla tavalla kuin baarissa tyyppiä, joka aina sanoo ”yhdet vielä”. Vaikka näistä luulee päässeensä eroon, varuillaan täytyy olla ja palata käännökseen pienen tauon jälkeen. Sen tauon aikana on hyvä lukea jotain kohdekielellä kirjoitettua ihan vain lääkkeeksi svetisismejä, anglismeja ja muita kääntäjää vaivaavia viruksia vastaan. Näin löytyy aikaa lukea kotimaista kaunokirjallisuuttakin.


TUKEMINEN & OSALLISTUMINEN
- Miten voin auttaa ja vaikuttaa?
- Kymmenettuhannet suomalaiset tukevat työtämme eri tavoin. Kummilapsen ottamalla tuet kummilasten yhteisöjen hyväksi tehtävää työtä. Ryhtymällä kuukausilahjoittajaksi eli tyttösponsoriksi voit tukea työtämme lasten, erityisesti tyttöjen, hyväksi eri puolilla maailmaa. Voit tukea meitä myös tekemällä vapaaehtoistyötä paikkakunnallasi. Vapaaehtoisemme kertovat lasten ja erityisesti tyttöjen oikeuksista, järjestävät tapahtumia, esittelevät toimintaamme ja osallistuvat kampanjoihimme. Klikkaa tästä lahjoittamaan.
- Mitä eroa on kummiudella ja Tyttösponssilla?
- Kummassakin tapauksessa annat säännöllisen tukesi kehitysmaan lapsille, mutta lapsen kummiksi ryhtyessäsi saat kummilapsen, jonka kanssa voit olla kirjeenvaihdossa ja jonka luona voit myös vierailla. Kummina saat vuosittaisen raportin kummilapsestasi.
Tyttösponsorina eli kuukausilahjoittajana sinulla ei ole yhtä nimettyä kummilasta vaan tukesi osoitetaan Planin kehitysyhteistyöohjelmiin tarpeen mukaisesti: näin apua ja varoja osoitetaan sinne missä sitä eniten tarvitaan. Tyttösponsorina saat säännöllisesti tietoa varojen käytöstä sekä Planin työstä. Varat käytetään aina missiomme mukaisesti lasten oikeuksien parantamiseksi ja varmistamiseksi.
- Miten ryhdyn kummiksi?
- Voit ryhtyä kummiksi verkkosivuillamme, soittamalla lahjoittajapalveluumme (09) 6869 8030 ma–pe klo 10–13 tai lähettämällä sähköpostia info@plan.fi.
- Miten ryhdyn tyttösponsoriksi?
- Voit ryhtyä tyttösponsoriksi verkkosivujemme kautta, soittaa lahjoittajapalveluumme (09) 6869 8030, ma–pe klo 10–13 tai lähettää sähköpostia info@plan.fi. Tervetuloa mukaan tukijaksemme!
- Miten ryhdyn vapaaehtoiseksi?
- Voit ilmoittautua mukaan verkkosivuillamme ja valita sinua kiinnostavan tavan tehdä vapaaehtoistyötä. Ilmoittautumalla mukaan pääset vapaaehtoisten postituslistalle ja saat lisätietoa toiminnasta. Voit tarkistaa täältä toimiiko paikkakunnallasi paikallisryhmämme ja olla yhteydessä sen vetäjään. Jos paikkakunnallasi ei vielä ole ryhmää, autamme mielellämme sinua perustamaan sellaisen. Tässä tapauksessa, ota meihin yhteyttä.
- Mitä osallistumismahdollisuuksia Plan tarjoaa lapsille ja nuorille aikuisille?
- Tarjoamme 12–18-vuotiaille nuorille mahdollisuuden vaikuttaa ja järjestää tapahtumia sekä työpajoja lapsen oikeuksista. Lastenhallitus on valtakunnallinen ryhmä, johon voi hakea vuosittain.
18-vuotiaat ja sitä vanhemmat osallistuvat vapaaehtoistoimintaamme. Tervetuloa mukaan!
- Mikä on Oma Plan -palvelu?
- Oma Plan on tukijoillemme tarkoitettu verkkopalvelu. Sinne voi kirjautua Plan.fi -verkkopalvelun oikeasta yläkulmasta linkin Oma Plan kautta. Palvelussa kummit voivat muun muassa tarkastella kummilapsen tietoja ja kuvia sekä lähettää sähköisiä tervehdyksiä kummilapselle. Tyttösponsoreille Oma Plan -palvelusta löytyy raportteja varojen käytöstä, onnistumisistamme hankkeissa sekä tarinoita kentältä. Vapaaehtoisille ja lähettiläille löytyy myös ajankohtaista tietoa. Kaikki palvelun käyttäjät voivat myös päivittää omia yhteystietojaan Oma Plan -palvelussa.
Jos olet ilmoittautunut tukijaksemme internetsivuillamme, käytä Oma Plan -kirjautumiseen antamaasi sähköpostiosoitetta ja luomaasi salasanaa.
- Mikä on Plan-numeroni ja mistä löydän sen?
- Löydät Plan-numerosi esimerkiksi Plan-lehden osoitteen yläpuolelta ja kaikista laskuistasi sekä Oma Plan -palvelusta. Plan-numeron avulla nopeutat asiointia lahjoittajapalvelumme kanssa.
- Kuinka usein lahjoitukseni tai kummilapseni tukimaksun lasku lähetetään?
- Voit itse valita maksuvälin. Tuen voi maksaa kerran kuukaudessa, neljännesvuosittain, puolivuosittain tai kerran vuodessa. Jos kummilta jää jonakin kuukautena kummituki maksamatta, lisäämme osuuden seuraavaan laskuun. Tyttösponsorina maksat aina kuukausittain saman, ennalta sovitun summan. Maksuväliä ja/tai summaa voi päivittää Oma Plan -verkkopalvelussa tai ottamalla yhteyttä lahjoittajapalveluun ma-pe (klo 10-13) puhelimitse (09) 6869 8030 tai lähettämällä sähköpostia osoitteeseen info@plan.fi
- Miten teen e-laskusopimuksen?
- Voit tehdä e-laskusopimuksen verkkopankissasi käyttämällä tunnistetietona Plan-numeroasi. Valitse laskuttajaluettelosta Plan International Suomi sr. Suosittelemme e-laskun käyttöä, sillä siitä koituu meille vähiten kuluja ja voimme säästää samalla hieman luontoakin, kun paperilaskuja ei tarvitse lähettää. Valitse e-laskulle automaattinen maksaminen, jolloin pankki veloittaa saapuneen e-laskun tililtäsi eräpäivänä.
- Miten voin maksaa tukimaksun?
- Voit valita joko tilisiirron, jolloin lähetämme sinulle tilisiirtolomakkeen kotiisi, tai e-laskun, jonka voit tehdä verkkopankissasi. Jos haluat maksaa tukesi toistuvana viitemaksuna, ilmoitathan siitä lahjoittajapalveluumme. Muistathan maksaessasi aina käyttää laskustasi löytyvää viitenumeroa.Tukimaksun eräpäivä on aina kuukauden 20. päivä riippumatta maksutavasta. Planin tilinumero on FI90 1279 3000 5131 56, BIC NDEAFIHH. Saajana on Plan International Suomi.
- Voinko maksaa tukimaksuni maksukortilla?
- Ryhtyessäsi kuukausilahjoittajaksi eli tyttösponsoriksi voit valita maksutavaksi maksukortin. Lahjoitus veloitetaan kortiltasi kuukausittain liittymispäiväsi mukaisesti.
- Miten voin katkaista korttimaksuveloitukset tai muuttaa veloitettavaa summaa?
- Korttimaksuveloituksen katkaiseminen tai summan muuttaminen onnistuu ottamalla yhteyttä lahjoittajapalveluumme joko sähköpostitse info@plan.fi tai puhelimitse 09 6869 8030, ma–pe klo 10–13.
- Mitä jos korttimaksu ei onnistu sovittuna veloituspäivänä?
- Summaa yritetään automaattisesti veloittaa kolmen viikon aikana neljä kertaa, mikäli veloitus ei ole onnistunut varsinaisena maksupäivänä. Tämän jälkeen korttimaksu peruuntuu ja lähetämme sinulle jatkossa tilisiirron postitse.


Kärkölä-ryhmä. Mallia perusteltiin muun muassa päätöksenteon sujuvoittamisella. Ratkaisevassa valtuustokokouksessa 14 valtuutettua kannatti pormestarimalliin siirtymistä ja 13 vastusti sitä. Äänestyk sessä Kärkölä-ryhmän yhtenäinen linja murtui hetkeksi, sillä yksi sen jäsenistä vastusti mallia ja erosi samalla ryhmästä. Pormestarin roolissa yhdistyvät kun nanjohtajan ja kunnanhallituksen puheen johtajan tehtävät. Sen myötä kunnassa tehtävä valmistelutyö ja päätöksenteko nivoutuvat entistä tiiviimmin yhteen. Eri tyisen rahakas johtotehtävä ei Kärkölässä ole, sillä pormestari Koskisen palkkaus on asettunut noin 3 600 euroon. Vertailun vuoksi: Jan Vapaavuori tienaa Helsin gissä noin 16 000 euroa kuukaudessa. Aloite pormestarimalliin tuli Koskisen mukaan alun perin kunnanjohtajan tontil ta väistyneeltä Huldénilta. ”Pormestarimalli on ihan yhtä hyvä kuin kunnanjohtajan malli, se riippuu vain siitä, kuka tehtävää hoitaa”, Huldén sanoo nyt. ”Pormestarin pitäisi pystyä olemaan vielä kunnanjohtajaa yhteistyökykyi sempi. Hänen pitäisi pystyä kokoamaan joukot yhteen. Tällä hetkellä tilanne on kaiketi se, ettei valtuustoryhmien välinen keskusteluyhteys ole paras mahdollinen.” Vallan keskittyminen yhä vahvem min Kärkölä-ryhmälle on sapettanut


Mitä tulee velan hoitamiseen, sitä ei ainakaan helpoteta julkisia palveluja leikkaamalla, hyvätuloisten ja suuryhtiöiden verohelpotuksilla eikä asehankintoja paisuttamalla.


Ehostettu 1950-luvun lumikaunotar työnnettiin ulos tallista sunnuntai-illan rauhaan. Kuten kuvasta näkyy, ovat runkopalkit ja musta vielä pohjamaaliasteella. Mutta tärkein on nyt saanut suojan.


m on räjähdysaineen massa kilogrammoina,


Ei kyllä tämä nyky musiikki ole minkään laatuista. En tiedä teistä, mutta itse en ainakaan nauti siitä, kun kuuntelen jonkin wannabe muusikon kitaran rämpytystä ja huutoa. Jopa nämä vanhat bändit alkavat pikkasen repeillöä liitoksistaan, esim. Metallica on tehnyt jo 3 unforgiven nimistä biisiä, joista vain ensimmäinen on omasta mielestäni laatua, muut vaikuttavat niin kutsutulta rahastukselta, joilla yritetään vain saada rahat pois tosifanielta (kuten minulta). Ennen he sentään panostivat näiden biisien tekoon, mutta vaikuttaa siltä, että hekin ovat nyt syöksymässä rahan kuiluun levy-yhtiöiden kustannuksella. Viimeinen kunnon levy heiltä oli "black album", jota kuuntelen edelleen milelläni.


6 joissa on rajoitetut mahdollisuudet saada enemmän vettä käyttöön edullisesti. Kehitystä on kuitenkin tapahduttava tehokkaamman käytön parantamiseksi tieteen avulla ja käytännön tuella saatujen rajoitusten puitteissa. Suoria hyötyjä yhteiskunnalle voidaan odottaa saatavan lisääntyneistä investoinneista vesihuolto- ja sanitaatiosektoreilla mukaan lukien investoinnit vedestä riippuvien ekosysteemien suojeluun. Tutkimus osoittaa, että investoimalla vihreisiin sektoreihin, mukaan lukien vesisektori, voidaan luoda enemmän työpaikkoja ja saada aikaiseksi suurempaa hyvinvointia. Nämä mahdollisuudet ovat kiistatta suurimmat alueilla, joilla ihmisillä ei vielä ole puhdasta juomavettä eikä asianmukaisia sanitaatiopalveluja (UNEP 2011, 146). Vihreä kasvu vaatii myös periaatteita seuraavan sukupolven teknologioille soveltuvien verkostoihin perustuvan infrastruktuurin toteuttamiseksi, erityisesti liittyen energiaan, kuljetukseen, veteen ja tietoliikenteeseen. Vihreät infrastruktuuri- investoinnit voivat auttaa välttämään kalliiksi käyvää sitoutumista tehottomiin kasvumalleihin. Ne voivat edistää talouskasvua ja tuoda sosiaalisia ja terveydellisiä hyötyjä. Erityisesti kehittyvissä talouksissa tarjoutuu mahdollisuuksia siirtyä suoraan uudenlaisen infrastruktuurin kehittämiseen (OECD 2011a, 14). Tänä päivänä suurin osa ihmisistä asuu kaupungeissa. Kaupunkiväestö on viimeisen 20 vuoden aikana kasvanut yli 60 prosenttia maailmanlaajuisesti, ja kaupunkialueilla asuvan väestön ennustetaan kasvavan seuraavan kahden vuosikymmenen aikana 1,4 miljardilla ihmisellä 3,5 miljardista vuonna ,9 miljardiin vuonna 2030 ja suurin osa kasvusta tapahtuu kehitysmaiden keskikokoisissa kaupungeissa (eli niissä, joiden väestöluku on ). Rakennettujen alueiden leviäminen johtaa kaupunkirakenteen hajautumiseen ja slummialueiden kasvuun viljelykelpoisen maan ja ekologisesti haavoittuvaisten alueiden kustannuksella. Epävirallisista asutusalueista slummeista, joissa ei ole peruspalveluita, tulee pysyviä, ja niissä asumisesta elämäntapa siirtolaisille joissakin kehitysmaissa, mikä johtaa terveys- ja turvallisuusuhkiin, luonnonkatastrofialttiuteen ja muihin ympäristöuhkiin (Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin kestävän kehityksen korkean tason paneeli 2012, 35). Kaupungit eivät voi olla kestäviä ilman toimivia ja luotettavia vesihuolto- ja sanitaatiopalveluja. Vaikka maailmanlaajuisesti palvelujen kattavuus lisääntyy vähitellen, niin vuonna 2008 kaupunkien asukkaita oli 114 miljoonaa enemmän ilman parannettua vesihuoltoa ja 134 miljoonaa enemmän ilman parannettua sanitaatiota kuin vuonna Pilaantuminen on toinen suuri uhka kaupungeille. Kaupungit ovat pääasiallinen pistekuormituksen lähde, ja monissa nopeasti kasvavissa kaupungeissa jätevesi- infrastruktuuria ei ole tai se on riittämätön tai vanhentunut. Veden varastointi-, käsittely- ja jakelujärjestelmät ovat usein heikosti ylläpidettyjä. Lisäksi monissa kehitysmaissa veden hävikki usein ylittää prosenttia verkostovuotojen ja varkauksien vuoksi (UN- Water 2012b, 4-5). Maailman kaupunkien infrastruktuurin on arvioitu tarvitsevan seuraavien 20 vuoden aikana USD miljardin investointeja, josta vesihuollon ja sanitaation osuus on USD miljardia (UNEP 2011b, 44). Vaikka vesihuoltoa ja sanitaatiota koskeva tilanne on kokonaisuudessaan erityisen heikko kehitysmaissa - nykyisin siis arvioidaan, että noin 2,5 miljardia ihmisellä ei ole vielä riittäviä sanitaatiopalveluja ja 768 miljoonalla ei ole kunnollisia vesihuoltopalveluja (World Health Organization and UNICEF 2013) - niin myös OEDC- maista mukaan lukien Suomi vesihuollon infrastruktuuri on monien eri arvioiden mukaan hyvää vauhtia ikääntymässä (esim. OECD 2011a, 14). Vesihuoltoinfrastruktuurin heikko kunto ja toimivuus tulevat aiheuttamaan melkoisia taloudellisia menetyksiä, ellei tarvittaviin muutostoimenpiteisiin ryhdytä ripeästi. Cromwell III:n, Speranzan ja Reynoldsin (2007, 110) mukaan yhdyskunnat, jotka eivät ryhdy toimenpiteisiin tässä kriittisessä vaiheessa ja ryhdy toteuttamaan kokonaisvaltaista käyttöomaisuuden hallintaa sekä lisäämään korvaus- ja saneerausinvestointeja, jättävät 5


Australialla ei ole valtionuskontoa. Australian perustuslaki takaa kirkon ja valtion erottamisen ja kieltää Australian hallituksen julistamasta lakia, joka suosi yhtä uskontoa toiselle. Vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan noin 52% australialaisista identifioi itsensä kristityiksi , joista 22,6% on katolilaisia ja 13,3% anglikaaneja , 30,1% väestöstä ilmoittaa, ettei heillä ole uskontoa, 8,2% ei kuulu kristinuskoon, Suurin näistä ryhmistä on islam (2,6%), jota seuraavat buddhalaisuus (2,5%), hindulaisuus (1,9%) ja sikhismi (0,5%). Loput 9,6% väestöstä eivät antaneet vastausta.


- Shopify
Shopify on yksi tunnetuimmista ja suosituimmista verkkokauppa-alustoista. Sen vahvuuksia on helppokäyttöisyys ja monipuolisuus. Shopify tarjoaa valmiita integraatioita useisiin Dropshipping-palveluihin, kuten Oberloon ja Spocketiin. Tämä tekee tuotteiden lisäämisestä ja tilausten käsittelystä vaivatonta. Shopify on erinomainen valinta aloitteleville verkkokauppiaille, jotka arvostavat selkeää käyttöliittymää ja tehokasta tukea.
- WooCommerce
WooCommerce on WordPressin lisäosa, joka mahdollistaa verkkokaupan rakentamisen suoraan WordPress-sivustolle. Se on erittäin joustava ja tarjoaa laajat muokkausmahdollisuudet, mutta vaatii hieman enemmän teknistä osaamista kuin Shopify. Jos sinulla on jo WordPress-sivusto tai haluat enemmän kontrollia kauppasi ulkoasuun ja toiminnallisuuksiin, WooCommerce voi olla hyvä valinta.


131 TAFin korjausennuste (AMD-TAF) Ennusteiden valvonta ja tarvittaessa korjaus suoritetaan muutoskriteerien mukaan, pääasiassa vertaamalla ennusteita METAR- havaintoihin Ennusteelle voidaan laatia korjausennuste eli AMD-TAF myös jo ennakkoon, mikäli sään ennakoidaan eroavan voimassaolevasta TAFista yli merkittävien raja-arvojen (esimerkiksi hyödyntäen AWS-, tutka- ja satelliittihavaintoja) Korjausennusteiden laatiminen on olennainen osa TAFennustustoimintaa, eikä varsinkaan haasteellisessa talvisäätilanteessa ole lainkaan harvinaista että yhdelle lentopaikalle joudutaan päivän aikana tekemään useita korjausennusteita Uusi lentopaikalle julkaistu korjausennuste korvaa välittömästi edellisen voimassa olleen ennusteen ennusteiden seuranta ennen lentoa ja mahdollisuuksien mukaan lennon aikana on ensisijaisen tärkeää!


23 Juottoikäisten vasikoiden karsinat Vasikoiden olisi suositeltavaa olla eri ilmatilassa kuin vanhemmat eläimet, koska vasikan vastustuskyky on heikoimmillaan 6-10 viikon iässä, kun ternimaidon vastaaineet ovat vähentyneet, eikä oma tuotanto ole vielä täysin kehittynyt. Vanhemmat oireettomat eläimet voivat levittää taudinaiheuttajia suoran kosketuksen, ulosteen tai hengitysilman mukana nuorempiin eläimiin. Erillisessä osastossa saadaan ilmanvaihto ja lämpötila säädettyä helpommin vasikan tarpeita vastaavaksi. (ETT ry 2013.) Juottoikäiset vasikat olivat omassa osastossaan ja eri ilmatilassa muista eläimistä viidellä tilalla, mutta näistä yhdellä tilalla vasikka oli yksilökarsinassa viikon ajan poikimakarsinan vieressä. Kahdella tilalla vasikat olivat samassa ilmatilassa lypsävien kanssa koko juottokauden ajan. Seitsemällä tilalla vasikka oli yksilökarsinassa syntymän jälkeen ja yhdellä tilalla vastasyntynyt vasikka siirtyi ryhmäkarsinaan, jonka ryhmäkoko oli pieni, ja muutkin ryhmän vasikat olivat korkeintaan parin viikon ikäisiä. Kahdella tilalla vasikoiden yksilökarsinat olivat lattian rajassa ja viidellä tilalla n. 0,5 m lattiasta ylempänä. Vasikat olivat yksilökarsinoissa korkeintaan kolmen viikon ikäiseksi. Kuivikkeina niissä käytettiin olkea tai olkea ja turvetta. Vasikat siirtyivät yksilökarsinoista ryhmäkarsinoihin viimeistään kolmen viikon iässä. Ryhmäkarsinoissa oli neljällä tilalla juottoautomaatti, kahdella tilalla vasikkapiika ja yhdellä tilalla tuttisangot. Neljällä tilalla vasikoilla oli kestokuivikepohjainen makuualue, ja ruokintapöydän edessä oli joko kiinteä lattia tai ritiläpalkki. Kolmella tilalla oli kuivitettu makuualue, jossa oli kumimatto tai parsipeti. Yhdellä tilalla oli vasikoiden ryhmäkarsinoissa kiinteä lattia, eikä mitään erillistä makuualuetta, kuivikkeena oli olkea, mutta betonia näkyi olkien alta. Kiinteä lattia oli juottoikäisillä vasikoilla viidellä tilalla, ja kolmen tilan juottovasikoiden karsinassa oli ritiläpalkki ruokintapöydän edessä Ryhmäkarsinat (juotolta vieroitetut - tiinehtyminen) Yhdellä tilalla erillisessä hiehopihatossa olivat kaikki juotolta vieroitut ensimmäiseen poikimiseen asti, kahdella tilalla 5-8 kk iästä tiinehtymiseen asti, ja yhdellä


Edunvalvonta Valtiokonttori 9 Liikkumista tukevat palvelut ovat sotainvalideille ilmaisia l Sotainvalidilla, joka ei pysty enää liikku maan omatoimisesti julkisilla liikenne välineillä, on oikeus saada ilmaiseksi ns. liik kumista tukevia palveluja. Niitä voivat olla esimerkiksi kauppa- tai apteekkimatka tai kul jetus johonkin virkistystilaisuuteen. Myös jul kisten liikenneyhteyksien puuttuminen asuin alueelta voi olla syynä tarpeeseen. Velvollisuus järjestää kuljetuspalveluja on sotainvalidin asuinkunnalla tai kuntayhtymäl lä. Valtiokonttori maksaa kunnille liikkumista tukevista palveluista aiheutuneet kustannuk set täysimääräisinä vuoden 2018 alusta lähtien. Aikaisemmin niistä on korvattu vain kaksin kertainen asiakasmaksu. Kustannukset lasku tetaan kuntien muiden avopalvelujen yhtey dessä. Kunta voi järjestää kuljetukset valit semallaan tavalla. Osa käyttää taksiseteleitä ja osa järjestää kuljetuspalvelut itse. Vuonna 2016 Valtiokonttori maksoi kunnille liikku mista tukevista palveluista 253 800 euroa. Asevelvollisena ja rauhanturvaajina ennen vuotta 1991 loukkaantuneet kuuluvat kor vauksen piiriin, jos heidän haitta-asteensa on 20 % tai suurempi ja omatoiminen liikkumi nen ei ole terveydellisistä syistä mahdollista. Puolisokuntoutushakemusten käsittely Valtiokonttorissa on ruuhkautunut istockphoto.com/NoSystem images Viime vuoden alussa tullut kohderyhmän laa jennus leskien ja puolisoiden kuntoutukseen on lisännyt hakemusten määrää Valtiokontto rissa. Hakemuksia tuli Valtiokonttoriin vuon na 2016 1345 kpl ja 2017 2049 kpl. Työnte kijämäärä Valtiokonttorissa on eläköitymis ten myötä laskenut. Apua on saatu kuitenkin muista ryhmistä ja jonossa olevat hakemuk set saadaan käsitellyksi kesäkuun puolivä liin mennessä. Sotilasvamma-asioita käsitte lemään palkataan myös lisää työntekijöitä. l Tiina Kyttälä Palvelupäällikkö


Ei helv... Lakat pois ja kynnet lyhyeksi. Eihän tuo asia ole mikään uskon asia, että kun et USKO että siitä on haittaa niin ei tarvitse. Ei noita ihan tyhjän takia pyydetä. Miksi ihmeessä sitten hoitajilla EI saa olla kynsilakkaa, rakennekynsiä tai pitkiä kynsiä (kynnet ei saa näkyä kämmenen puolelta sormenpäiden yli), jos niistä ei ole mitään haittaa. Sinulta leikataan vielä kättä ja kyllähän ne sormet on vissiin siinä kädessä kiinni. Luultavasti myös sormesi joudutaan desinfioimaan ja pitkät kynnet ja lakka hankaloittavat sitä -> infektioriski kasvaa. Ja se, että sinä ne desinfioit ja peset, ei todellakaan riitä. Hoitaja tekee leikkausalueen desinfektion pirtulla ennen steriiliä peittelyä. Ootko miettinyt sitä, että leikkaushan voidaan myös perua mikäli ohjeita ei noudateta. Kyllähän esim lonkkaleikkaus voidaan perua jos on varpaissa jotain häikkää, iho hautunut tai iho rikki. Koska infektioriski kasvaa. Ihan älytöntä leikkiä omalla terveydellä jonkun blogi identiteetin takia


5 Elämänhistorian 6. suuri sukupuuttoaalto on meneillään Luonnon monimuotoisuus vähenee tällä hetkellä nopeasti sukupuuttoja on kertaa enemmän kuin luontainen nopeus olisi. 5


10 2.5. Tavoitteellista aluekehittämistä Satakunnan Syöpäyhdistys ry ja SAMK Eila Hirvonen, Kirsti Santamäki Satakunnan Syöpäyhdistys ry:n ja Satakunnan ammattikorkeakoulun terveys osaamisalue ovat toteuttaneet tavoitteellista kehittämistoimintaa vuodesta 2010 alkaen. Ensimmäinen kumppanuussopimus laadittiin vuosille Sopimusta on jatkettu vuosittain. Vuonna 2014 solmittu sopimus on nimeltään yhteistyösopimus. Yhteistyö käynnistyi 2010, jolloin laadittiin yhteistyössä kehittämishanke vuosille Kehittämishankkeen strategiseksi tavoitteeksi asetettiin arvioida Satakunnan Syöpäyhdistys ry:n terveyttä edistävää ja kuntoutumista tukevien toimintoja, tunnistaa ja kuvata hyviä käytäntöjä sekä kehittää arviointitiedon perusteella Satakunnan syöpäyhdistyksen toimintaa. Kehittämissuunnitelma sisälsi kolme keskeistä kehittämiskokonaisuutta, joita on viety vuositasolla eteenpäin. Kehittämiskokonaisuudet ovat: 1. Kartoittaa Satakunnan Syöpäyhdistyksen toiminnan nykytilanne lähtökohtana dokumentit, opinnäytetyöt ja toteuttaa avainhenkilöiden haastattelut ja analysoida sekä arvioida toiminta prosesseja. 2. Arvioida Satakunnan Syöpäyhdistyksen neuvontahoitajan toimintaa ja kuvata Satakunnan Syöpäyhdistystä sosiaalisena yrityksenä. 3. Kehittää Satakunnan Syöpäyhdistyksen vaikuttavaa ja laadukasta toimintaa. Kehittämiskokonaisuudet jaettiin alatavoitteisiin, joita on tarkennettu ja täsmennetty vuosittain. Opinnäytetyöt ja projektit on sidottu vuosittain tarkennettuihin tavoitteisiin. Kehittämishankkeessa on tähän mennessä valmistunut muun muassa kuusi AMK tutkinnon opinnäytetyötä, viisi YAMK projektia ja yksi hyvän käytännön kuvaus. Meneillään on kolme YAMK opinnäytetyötä, jotka keskittyvät osaamiseen arviointiin ja toiminnan kehittämiseen. Kehittämishanke on sisältynyt myös SAMKin toteuttamaa koulutusta. Opinnäytetyöt ja projektit ovat kehittäneet ja uudistaneet Satakunnan Syöpäyhdistyksen toimintaa ja lisänneet yhdistyksen 2.6. Kansainvälinen teknologiansiirto ja opetus Case AMK KVTechTrans Kari Laine, Mirka Leino Satakunnan ammattikorkeakoulu on koordinoinut Ammattikorkeakoulut kansainvälisen teknologiatiedon tulkkeina pkyrityksille projektia vuosina Kumppaneina projektissa ovat toimineet Seinäjoen ja Jyväskylän ammattikorkeakoulut. Jokaisella ammattikorkeakoululla on ollut oma teknologiatiedon aihealueensa. SAMKin aihealue on ollut automaatio, SeAMKilla elintarviketeollisuuden koneet ja laitteet ja JAMKilla bioenergia. Ammattikorkeakoulut ovat toimineet erittäin tiiviissä yhteistyössä osallistuvien 16 yrityksen kanssa ja myös keskenään. Projektissa ammattikorkeakoulujen asiantuntijat eli opettajat ja projektiinsinöörit ovat hakeneet kansainvälistä teknologiatietoa projektin alussa tunnistettuihin yritysten tiedontarpeisiin ja kysymyksiin. Tietoa on suodatettu ja tulkattu mahdollisimman helposti hyödynnettävään muotoon. Monipuoliset caset monen toimialan yrityksissä ovat vieneet ammattikorkeakoulujen asiantuntijat mukavuusalueensa ulkopuolelle, mikä on johtanut poikkeuksetta uuden oppimiseen. Projektissa mukana olevien yritysten saaman hyödyn lisäksi asiantuntijoina toimineiden opettajien osaamisen taso on noussut ja uusi teknologiatieto siirtyy välittömästi myös insinöörien opetukseen. Näin pystytään varmistamaan opiskelijoiden mahdollisimman ajantasainen osaaminen. Teknologiaselvitykset ja niistä tehtävä raportointi tarjoaa myös laajasti uutta aineistoa opetukseen. Samalla opetuksessa hyödynnettävien esimerkkien määrä ja ajankohtaisuus ovat parhaalla mahdollisella tasolla. Projektissa on testattu laajasti erilaisia tiedonhakutapoja sekä tiedonlevitysmenetelmiä. Projektiryhmä on myös listannut projektissa kehitettyjä ja käytettyjä hyviä käytäntöjä. Näiden perusteella projektin lopuksi tullaan mallintamaan erityisesti ammattikorkeakouluille soveltuva teknologiatiedonsiirron malli. Projekti on tuottanut myös useita merkittäviä yhteistyöavauksia sekä julkaisuja, joista yhdelle artikkelille ja esitykselle myönnettiin Award for Science Technology Transfer palkinto International Conference on


22 Syöpiin sairastuneiden keski-ikä oli 62 vuotta, keskihajonta on 13 vuotta. Nuorin sairastunut oli 19-vuotias saadessaan paikallisen musinoosin munasarjasyövän diagnoosin ja vanhin 90-vuotias saadessaan levinneen peritoneumsyövän diagnoosin. Seroosiin syöpää sairastuneiden keski-ikä oli myös 62 vuotta (seroosin high grade syövän keski-ikä oli 63 ja low graden 55 vuotta), musinoosiin syöpään sairastuneiden 53 vuotta, endometroidin syövän 56 vuotta ja kirkassoluiseen syöpään sairastuneiden 58 vuotta. Peritoneaalisiin syöpiin sairastuneiden keskiikä oli 70 vuotta ja munanjohdinten syövässä 64 vuotta. Aineiston ikäjakauma on esitetty kuvassa 3. Kpl Ikä alle Kuva 3. Ikäjakauma aineistossa (n=310) Seroosia high grade -syöpää sairastavista kuusi (4,2 %) oli aiemmin sairastanut rintasyövän, yhdellä oli tunnistettu BRCA1-mutaatio ja 33 :lla (23,1 %) oli suvussa rinta- tai munasarjassyöpää. 69 potilaan suvun syövistä ei ollut tietoa. Low grade syöpäpotilaista vain yhdellä tiedetään olleen rinta- ja munasarjasyöpiä suvussa. 15 (9,3 %) serooseistä munasarjasyöpäpotilaista oli lisäksi sairastanut jonkin muun syövän; rintasyöpien lisäksi muun muassa kolmella oli ollut endometriumsyöpä. Musinoosia munasarjasyöpää sairastaneista yhdellä (2,8 %) oli aiemmin ollut musinoosi munasarjakasvain ja yhdellä (2,8 %) paksusuolen syöpä, rinta- ja munasarjasyöpää oli suvussa seitsemällä (19,4 %), 17 potilaan sukuhistoriaa jäi epäselväksi. Endometroideista munasarjasyöpäpotilaista kolmella (13,6 %) oli tiedossa endometrioosi, kuudella (27,3 %) oli suvussa rinta- tai munasarjasyöpää, 8 potilaan sukuhistoriaa jäi epäselväksi. Kirkassoluisista munasarjapotilaista kahdella (9,5 %) oli aiemmin ollut 17


Oppilaalle on tehtävä pedagoginen selvitys ennen erityistä tukea koskevan päätöksen tekemistä opetuksen järjestäjän taholta. Erityinen tuki perustuu oppilaalle tehtyyn pedagogiseen selvitykseen, jonka perusteella tehdään hallinnollinen päätös erityiseen tukeen siirtymisestä, oppilaalle tehdään tällöin henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma HOJKS. (OPS, 2014.) Opetuksen järjestäjän päättämä toimielin, viranhaltija tai työntekijä hankkii oppilaan opetuksesta vastaavilta opettajilta kirjallisen selvityksen oppilaan oppimisen etenemisestä ja oppilashuollon ammattihenkilöiden kanssa moniammatillisena yhteistyönä tehdyn kirjallisen selvityksen oppilaan saamasta tehostetusta tai erityisestä tuesta ja oppilaan kokonaistilanteesta. Opetuksen järjestäjä tekee näiden kahden selvityksen perusteella kirjallisen arvioin oppilaan erityisen tuen tarpeesta. Opetuksen järjestäjän tulee tehdä kirjallinen päätös erityisen tuen antamisesta oppilaalle. Ennen päätöksen tekemistä opetuksen järjestäjän tulee kuulla oppilasta ja tämän huoltajaa tai laillista edustajaa. (OPS, 2014.)


Olen seurannut asian etenemistä esittelystä alkaen. Johtopäätökseni on, että valmistelussa ja esittelyssä ei ole otettu huomioon merkittävimpiä meihin kaikkiin autoilijoihin vaikuttavia asioita. Ensinnäkin esitys vaikutuksiltaan pitää olla niin tasa-arvoinen ja neutraalia kustannusvaikutuksiltaan autoilijoille kuin mahdollista, ainakin kaikkia henkilöautoilijoita kohtaan. Esityksen olisi pitänyt ratkaista autoveron osalta aiemmin ostettujen autojen ja uusien ostettavien autojen välinen taloudellinen tasavertaisuus ollen oikeudenmukainen meitä kaikkia kohtaan. Kansalaisten oikeudenmukaisessa kohtelussa autojen hankintahetken lisäksi tulee ottaa huomioon myös henkilöiden elämänvaihe, työikäinen, eläkeläinen jne. Itse olen eläkeläinen ja automme ostopäivä oli 11.3.2016. Ostimme uuden auton, joka tullee olemaan meidän viimeisemme. Omalta kohdaltani olisin kärsinyt erittäin suuren vääryyden mikäli uusi verotuskäytäntö ja käyttömaksut olisivat tulleet voimaan vuoden 2018 alussa ilman minkäänlaista kompensaatiota maksamastamme autoverosta, joka oli noin 12.000 euroa. Odotin, että LVM:n ministeri AB olisi esityksessään kertonut myös jo maksettujen autoverojen kompensoinnista. Olisimme hyväksyneet vaikkapa sellaisen periaatteen, että maksetun autoveron olisimme voineet vähentää vaikkapa 9 - 12 vuoden aikana suoraan eläkkeemme verosta. Autoveron osalta esitys olikin kaikkein heikoin ja väärin kansalaisia kohteleva. Oli erittäin hyvä, että esitetyn mallin käsittely lopetettiin sen häiritessä merkittävästi myös autokaupankäyntiä.


Sivuston sisäisen linkitysrakenteen tulisi olla pyramidin muotoinen. Kotisivu on pyramidin huipulla, ja sen alapuolella ovat kategoriasivut. Ne linkittävät edelleen tärkeisiin tuotteisiin tai blogisivuihin.


Hiljalleen putkiviiksiinsä hienostuneesti jupisten, talvinen röyhelöviitta takanaan heiluen ja nyrkkiään välillä puiden asteli kreivi halki Wie-Nuin torin. Vaan sieltä hän ei löytänyt etsimäänsä – hänen laadukkain kalakauppiaansa oli selvästi jo valmistautumassa nimeämispyhiin. Vielä pahempaa, laatuviinien sijasta kaupattiin vain jotain barbaarimaista telaöljyä nimellä “gölgi”. Ha ha ha! Mikä nimi se edes oli? Olisivat keksineet litkulleen edes jonkun fiksumman nimen, kuten vaikka “nimeämisen malja”, “Mata Nuin kyynel” tai “Ultiasural Nomui”. Äkäisenä äristen asteli aristokraatti kärryjään kohti. Kauhukseen hän siinä samalla tajusi, että oli jo tullut huomatuksi.


Cyber Security Nordic 2018 -palkinto luovutettiin tänään eversti evp Aapo Cederbergille kyberturvallisuuden pitkäjänteisestä edistämisestä ja tunnettuuden kasvattamisesta Suomessa ja kansainvälisesti. Palkinto myönnettiin tänä vuonna ensimmäisen kerran. 25 000 euron


Suomi on osa kansainvälistä yhteisöä ja on myös ratifioinut kv-sopimuksia ja tehnyt EU-päätöksiä, joiden mukaan Suomi hoitaa pakolaistilanteesta oman osansa. Sellaista tilannetta ei ole, eikä tule, jossa ei pakolaisia tulisi ollenkaan. Suomeen nyt tulevien turvapaikanhalijoiden määrä on toki suurempi kuin esim. edellisinä vuosina, mutta pieni moneen muuhun läntiseen EU-maahan verrattuna. Suomea ei voi irroittaa kansainvälisestä yhteisöstä ja Suomea sitovat kv-sopimukset. Suuri osa turvapaikanhakijoista saa turvapaikan ja he jäävät asumaan, elämään ja työskentelemään tänne. Jos tilanne pelottaa, niin kannattaa varmaan työstää omia irrationaalisia pelkojaan. Suomen kansainvälistä politiikkaa ei voida tehdä ihmisten irratoinaalisten pelkojen ja ennakkoluulojen pohjalta. Täällä noudatetaan lakeja.


Maanosien Suuri Sota Yhdysvaltojen Sisällä: Loppu On Lähellä
Nämä kaksi Amerikkaa – maan Amerikka ja meren Amerikka – ovat yhdistyneet tänään sovittamattomassa taistelussa oman presidenttinsä puolesta. Sekä demokraatit että republikaanit eivät selvästikään aio tunnustaa voittajaa, jos hän tulee vastakkaisesta leiristä. Biden on vakuuttunut siitä, että Trump “on jo väärentänyt vaalien tuloksia” ja hänen “ystävänsä” Putin on “jo puuttunut niihin” GRU:n, Novitšokin, Olga-peikkojen ja muiden “Venäjän propagandan” moninapaisten ekosysteemien avulla. Näin ollen demokraatit eivät aio tunnustaa Trumpin voittoa. Tämä ei ole voitto, vaan väärennös.


Kulttuurikeskustelu vaatii syntyäkseen tiettyjä olosuhteita ja tietyt elementit. Pitää esimerkiksi olla Paula Vesala sekä hänen sanansa “heiluttaisin kirvestä Marinin ja Kiurun suuntaan”, niin johan lähtee! Nyt selvitämme millainen on suomalaisen kulttuurin keskustelun anatomia. Kulttuurikeskustelu on keskustelu, jonka aihe tai keskustelijat kuuluv…


Valtion virastolle tai laitokselle osoitettavat määrärahat
Työ- ja elinkeinotoimisto voi osoittaa valtion virastolle tai laitokselle määrärahoja työttömän työnhakijan palkkaamisesta aiheutuviin palkkauskustannuksiin. Määrärahojen käyttöön sovelletaan, mitä 1 ja 2 §:ssä, 3 §:n 2 momentissa ja 3 momentin 1—3 kohdassa, 4, 5, 7, 11 ja 12 §:ssä, 13 §:n 1 momentissa ja 14 §:ssä säädetään palkkatuesta. Lisäksi määrärahojen käyttöön sovelletaan, mitä 8 §:ssä ja 9 §:n 3 momentissa säädetään palkkatuen enimmäiskestosta. Määrärahoista voidaan maksaa työntekijän palkkauskustannukset kokonaisuudessaan, kuitenkin enintään valtion talousarvion mukainen enimmäismäärä.


(123) ELY-keskuksen lausunnon mukaan Keisarinharju-Vehoniemenharjun Natura-alueen suojeluperusteena oleviin luontotyyppeihin on korkeimman hallinto-oikeuden asiassa 30.8.2018 antaman päätöksen KHO 2018:121 jälkeen lisätty valtioneuvoston 5.12.2018 antamalla päätöksellä boreaaliset lehdot, puustoiset suot, vaihettumis- ja rantasuot ja humuspitoiset järvet ja lammet sekä suojeluperusteena oleviin lajeihin liito-orava. Pirkanmaan ELY-keskus toteaa 28.1.2019 päivätyssä selvityksessä tarkastelleensa Natura-muutosten ja -lisäysten vaikutuksia Natura-arviointien ajantasaisuuteen. Selvityksen mukaan hankkeella ei arvioida olevan vaikutuksia humuspitoisiin järviin ja lampiin, boreaalisiin lehtoihin ja puustoisiin soihin. Hankkeella ei arvion mukaan ole vaikutuksia Punamultalukko-kiinteistöllä sijaitsevan suppasuon luonnontilaan, jos pohjaveden pinnankorkeus säilytetään tarkkailutulosten perusteella luontaisen vaihtelun rajoissa säätämällä alue- ja kaivokohtaisia imeytys- ja vedenottomääriä ja vesimäärien alueellista painotusta.


Aiemmin etsin tietoa kuinka paljon nenänpää saa mielellään osoittaa ylöspäin ja nähtävästi muokkaukseni olivat aika hyviä. Samalla tuli päädyttyä kauneuskirurgien sivustoille, jotka näyttävät olevan koko ajan mielenkiintoisempia myös länsimaissa, että onko korealaisilla ollut vaikutusta halulle panostaa kotisivun sisältöön. Toisaalta osa kauneuskirurgeista tykkää paljonkin laittaa kaikenlaista sosiaaliseen mediaan.


Direktiivin 10 artiklan 2 kohdan mukaan sähkö- ja elektroniikkalaiteromu, joka on viety EU:sta, otetaan huomioon direktiivin 11 artiklassa säädettyjen velvoitteiden noudattamisen ja tavoitteiden saavuttamisen kannalta ainoastaan, jos viejä voi romun siirtoa koskevien asetusten (EY) N:o 1013/2006 ja (EY) N:o 1418/2007 mukaisesti osoittaa, että käsittely on tapahtunut direktiivin vaatimuksia vastaavalla tavalla. Direktiivin 10 artiklan 3 kohdassa edellytetään, että komissio antaa viimeistään 14. helmikuuta 2014 delegoituja säädöksiä, joilla annetaan yksityiskohtaiset säännökset 10 artiklan 2 kohdan täydentämiseksi, erityisesti perusteet EU:n ulkopuolella tapahtuvaa sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelyä koskevien vastaavien olosuhteiden arvioimiseksi.


On todella pysäyttävää ja omaa sielua koskettavaa seurata niin tässä blogissa kuin muissa verkkokeskusteluissa ja blogeissa kehitystä, joka johtaa siihen tilanteeseen ja niihin ajatuksiin, joita blogisti kuvaa niin tässä blogissaan kuin viimeisimmässä uutisessa Kotimaa24-sivustolla. Me keskitien kulkijat joudumme miettimään sydänmissämme, miten on meidän oman uskomme laita. Olemmeko pitäneen sen, jonka olemme 100 %:sti lahjana saaneet? Meiltä ei ole vaadittu siihen mitään tekoja, ei viisaita sanoja. Vain oma uskomme siihen tarvitaan. Se on tämän rajallisen elämämme täysarvovakuutus. Ja niin hämmentävää kuin se onkin, tämä vakuutus ei maksa mitään ja korvaussumma, joka lankeaa meille ilman erillistä korvauskäsittelyä, on sellainen, että yhdessä kaikkien tämän maailman miljardöörien varallisuudet eivät ole sen rinnalla edes puupennin arvoisia. Ei kukaan voi tälläistä tiedon kautta ymmärtää tai käsittää.


Kaupungin eri tahojen kommentit ja ehdotukset ilmenevät tarkemmin liitteenä olevista lausunnoista. Kaupunginhallitus haluaa kuitenkin vielä korostaa maahanmuuttoon ja maahanmuuttajien tarvitsemien palvelujen riittävää resurssointia ja määrärahatarpeita. Mm. opetuslautakunnan lausunnossa on käsitelty sangen yksityiskohtaisesti opetustoimen valtionosuuksia, jotka eivät vastaa maahanmuuttajataustaisten opiskelijoiden asianmukaisten palvelujen aiheuttamia kustannuksia. Monissa lausunnoissa on kiinnitetty huomiota myös siihen, että pakolaisten vastaanotosta maksettavia kuntakorvauksia ei ole korotettu vuoden 1993 jälkeen. Työllistämistoimikunnan lausunnosta ilmenee puolestaan, että Helsingin kaupunki käytti vuonna 2008 työllisyydenhoitoon yli 38 miljoonaa euroa, joista palautui valtiolta palkkatukina ja muina korvauksina vajaa miljoona euroa. Työllisyydenhoidon määrärahoilla toteutettuja palveluita käytti noin 4 000 työtöntä helsinkiläistä, ja heistä merkittävä osa oli maahanmuuttajia.


Maanvuokralain (258/66) mukaan tontti voidaan vuokrata ilman tontinvuokraoikeutta asuntokäyttöön vähintään 30 vuoden ja enintään 100 vuoden pituiseksi ajaksi. Kaupunginvaltuusto päätti 29.11.1995
(asia 19), että myöhemmin erikseen päätettävien asunto-, toimisto- ja liiketonttien sopimukset solmitaan enintään 100 vuoden ajaksi ja näihin sopimuksiin otetaan ehto, jonka mukaan kaupungilla on oikeus tarkistaa maanvuokraa sopimuksen tekemisestä aina 30 vuoden välein määrättyinä vuosina käypää maanhintaa vastaavaksi ja asuntotonttien vuokria laskettaessa pidetään korkoprosenttina 4 sekä liike- ja toimistotonttien vuokria laskettaessa 5. Vuokrantarkistukset ja alennukset lasketaan kiinteistölautakunnan määräämästä ajankohdasta alkaen siten, että indeksin muutokset otetaan täysin määrin huomioon.


- Vihreällä oksastuksella versot leikataan kukintaan, jotta ne eivät jäisi jäykiksi. Valitse tämä kahden tai kolmen vuoden versot. Pistokkaat leikataan 8 cm: iin.
- Lisääntyminen syksyllä tuotetuilla kerroksilla. Ampuu päälaitoksesta taipumaan alas ja kiinnitä maahan 20-30 cm, kastellaan ja ripotellaan maahan. Keväällä pistokkaat alkavat uusia juuria ja syksyllä versoja voidaan leikata palasiksi.
- Syksyllä voit myös leikata osaa viiniköynnöksen ympärillä olevista riisikasista ja istuttaa ne.
- Bushin jakoa käytetään pääasiassa vain siirtämällä pensaita toiseen paikkaan. Tällöin holkki on jaettu osiin siten, että laitoksella on varret ja juuret.


13 Logistiikka voi olla niin tehokasta Hyödynnä varastoa tehokkaammin. Patentoitu 3D-MATRIX Solution tarjoaa dynamiikkaa ja sekvensointia ilman pullonkauloja. Yrityksesi voi hyödyntää tätä erittäin dynaamista järjestelmäratkaisua laatikoiden, pakkauslaatikoiden alustojen, kokonaisten säilytysalustojen ja kuormalavojen varastointiin ja keräilyyn. Tiedot kohdassa: Julkaisutiedot update Sisällöstä vastaava julkaisija: SSI SCHÄFER / FRITZ SCHÄFER GMBH D Neunkirchen Mediasuhteet / toimitus: Angelina Kuhn sähköposti SSI SCHÄFER FINLAND Niittytie 12 FIN Vantaa Puh +358 (0) SSI SCHÄFER FRITZ SCHÄFER GMBH Fritz-Schäfer-Straße 20 D Neunkirchen Puh +49 / (0) / 70-1 SSI SCHÄFER NOELL GMBH i_park Klingholz D Giebelstadt Puh +49 / (0) / SSI SCHÄFER PEEM GMBH Fischeraustraße 27 A-8051 Graz Puh +43 / (0)3 16 / SALOMON AUTOMATION GMBH Friesachstraße 15 A-8114 Friesach Puh +43 / (0) / update-fi h 10/ Printed in Germany by Griebsch & Rochol SSI SCHÄFER Oikeudet kaikkien lehdessä näkyvien tuotteiden teknisiin muutoksiin pidätetään. Emme ota vastuuta painovirheistä.


9 9 sestä alkaen. Työeläkelakien mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen tai kuntoutustuen myöntäminen edellyttää vuoden mittaista työkyvyttömyyttä, joka jatkuu vähintään kuukauden eläkeoikeuden alkamisesta lukien. Vuoden aikaa arvioitaessa sairauspäiväraharatkaisut eivät ole sitovia, vaan ratkaisu tehdään itsenäisesti ottamalla huomioon päivärahan ensisijaisuusajan vahvistaminen ja käytettävissä olevat lääkärinlausunnot. Työkyvyttömyyseläke myönnetään vähintään kuukauden ajaksi. Sairauspäivärahaa enimmäisajan saanut vakuutettu voi edelleen olla sairausvakuutuslain tarkoittamalla tavalla työkyvytön, mutta hänen työkyvyttömyytensä ei kuitenkaan oikeuta kuntoutustukeen tai työkyvyttömyyseläkkeeseen. Tämä voi johtua siitä, että työkyvyttömyys määritellään eri tavalla eläkelaeissa kuin sairausvakuutuslaissa tai siitä, että työkyvyttömyys jatkuu niin lyhyen aikaa, ettei oikeutta kuntoutustukeen tai työkyvyttömyyseläkkeeseen synny. Kansaneläkejärjestelmän työkyvyttömyyseläkkeen myöntämisedellytykset poikkeavat eräiltä osin työeläkejärjestelmässä säädetyistä edellytyksistä. Kansaneläkelain mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen myöntäminen ei edellytä, että vakuutettu on ollut työkyvytön yhden vuoden ajan. Eläkettä ei kuitenkaan myönnetä lyhyemmän kuin kuukauden mittaisen työkyvyttömyyden ajaksi, mikä vastaa työeläkelakien mukaisen työkyvyttömyyseläkkeen edellytyksiä. 2. Esityksen tavoitteet ja keskeiset ehdotukset 2.1. Tavoitteet Esityksen tavoitteena on luoda osasairauspäivärahajärjestelmä, joka tukisi vakuutetun paluuta takaisin hänen omaan työhönsä pitkähkön sairausloman jälkeen. Tavoitteena on kehittää järjestelmä, joka mahdollistaisi työhön paluun yksilöllisen suunnittelun siten, että työntekijä tai yrittäjä pystyisi pitkähkön työkyvyttömyysjakson jälkeen sopeutumaan takaisin omaan työhönsä. Tavoitteena on tukea henkilön omaa pyrkimystä työhön paluuseen. Työn sosiaalinen, osallistumisen näkökulman mukainen merkitys työkyvyn palauttamista tukevana tekijänä tulee näin huomioiduksi. Järjestelmän tavoitteena on mahdollistaa myös eräänlainen työkokeilu, jonka aikana saataisiin selvitetyksi, mahdollistaako henkilön jäljellä oleva työkyky omista tehtävistä suoriutumisen. Uudistuksen tavoitteena ei ole heikentää vakuutetun työkyvyttömyyden ajan toimeentuloturvaa. Kyse ei ole työkyvyttömyyden määritelmän tiukentamisesta eikä sairauslomalle pääsyn vaikeuttamisesta, vaan tavoitteena on luoda vaihtoehto niihin tilanteisiin, joihin se jäljellä olevan työkyvyn puitteissa ja työpaikan olosuhteet huomioon ottaen sopii Keskeiset ehdotukset Vakuutetun työhön paluun tukemiseksi ehdotetaan osasairauspäivärahajärjestelmää, jossa vakuutetulla olisi mahdollisuus työskennellä osa-aikaisesti ja saada lisäksi osasairauspäivärahaa vähintään 60 sairauspäivärahapäivää eli noin kolme kuukautta, kestäneen sairauden jälkeen. Osasairauspäivärahajärjestelmä edellyttää sairausvakuutuslain muuttamista sekä työsopimuslakiin säännöstä osa-aikaisesta sairauspoissaolosta. Työsopimuslakia vastaava säännös otettaisiin myös kunnallisesta viranhaltijasta annettuun lakiin (304/2003). Järjestelmää olisi tarkoitus soveltaa sekä työ- että virkasuhteissa. Vastaavat järjestelyt toteutetaan valtion virkamiesten osalta erikseen. Osasairauspäiväraha olisi itsenäinen etuus, jonka maksamisen edellytyksenä olisi, että kokoaikaisessa työsuhteessa oleva työntekijä olisi sopinut työnantajansa kanssa työnsä tekemisestä osa-aikaisesti laissa säädettyjen määräaikojen puitteissa. Työajan ja palkan olisi vähennyttävä prosenttiin aiemmasta. Yrittäjältä edellytettäisiin, että työaika ja ansiot ovat alentuneet vastaavalla tavalla. Osasairauspäivärahaa maksettaisiin sairausvakuutuslain tarkoittamalla tavalla työkyvyttömälle työntekijälle tai yrittäjälle. Työkyvyttömyyden olisi jatkuttava koko osasairauspäivärahakauden. Osittaisesta työskentelystä huolimatta vakuutettua voitaisiin edelleen pitää sairausvakuutuslain mukaisesti työkyvyttömänä, jos vakuutettu terveydenti-


4 tule-terveys Kansallinen TULE-ohjelma: Tules-vuori on edelleen korkea ja kasvamassa Tule-sairauksien ja tapaturmien yleisyyttä ja niiden aiheuttamaa kuormitusta koskevat tiedot ovat olleet käytettävissä vuosikymmeniä. Alan järjestöt ja asiantuntijat ovat tehneet toistuvasti aloitteita tule-ongelmien vähentämiseksi, mutta laihoin tuloksin. Tavoitteet ja vastuunkantajat puuttuvat uonna 1990 Kansaneläkelaitoksen tutkijat toivat tuki- ja liikun- V taelimistön sairauksien yleisyyden ja merkityksen vakuuttavasti esiin kirjassa TULES-vuori matalaksi (1). Tämä vahva viesti ei johtanut määrätietoisiin toimiin. Myöskään Sosiaali- ja terveysministeriön työryhmän muistion (2) hyvin perustellut esitykset eivät riittäneet toimeen tarttumiseen. Vaikka monet tietävät tule-ongelmat, harvat päättäjät ja kansalaiset tiedostavat niiden todelliset haitat. Tules-vuori on pysynyt korkeana ja edelleen kasvanut. Tule-sairaudet, viat, vammat ja huono kunto aiheuttavat joka kuukausi joka kolmannelle suomalaiselle oireita. Joka viidennellä työikäisellä ja joka kolmannella eläkeikäisellä suomalaisella on tule-sairaus tai -tapaturma. Niiden osuus maksetuista sairauspäivärahoista on 43 % ja hoidosta aiheutuvat välittömät kustannukset ovat 11 % kaikista vastaavista menoista. Joka neljäs työkyvyttömyyseläke on myönnetty tule-sairauden perusteella: niiden osuus koko eläkemenoista on 30 % ja ne aiheuttavat noin 2 miljardin euron työpanoksen menetyksen vuosittain. 65 vuotta täyttäneistä 36 %:lla on jossain määrin ja 14 %:lla päivittäin toimintakyvyn rajoituksista johtuvaa avun tarvetta. Näiden haittojen ja menetysten johdosta tule-sairaudet ja niitä aiheuttavat tapaturmat ovat yksi kolmesta tärkeimmästä kansansairauksien ryhmästä väestössämme. Väestön vanheneminen, lihominen, liikunnan väheneminen ja alkoholinkäytön lisääntyminen johtavat huonon tuleterveyden aiheuttamien haittojen ja menetysten kasvuun edelleen. Miksi tiedot tule-sairauksien yleisyydestä ja niiden aiheuttamasta kuormituksesta yhteiskunnalle ja yksilöille eivät ole johtaneet määrätietoisiin toimiin ongelmien vähentämiseksi? Eräs syy lienee tule-ongelmien luonne: suuri osa niistä on ajoittaisia vaivoja enemmän kuin selviä sairauksia, toimijoita on paljon ja ala siitä syystä hajanainen. Seurauksena on ollut yhteisten tavoitteiden ja toimintalinjojen sekä vastuunkantajien puuttuminen. Uusi yritys Sysäyksen uuteen yritykseen antoi maailmanlaajuinen kampanja Bone and Joint Decade, joka suositteli kansallisten ohjelmien laatimista. Suomessa tuloksena oli Suomen Tule ry:n perustaminen alan järjestöjen yhteistoimintaorganisaatioksi ja erityisesti Suomen Reumaliiton toiminta tulevan ohjelman perustaksi. Tässä työssä kerättiin laajoilla kyselyillä ja keskusteluilla potilaiden, järjestöaktiivien, terveys- ja sosiaalialan hallinnon ja asiantuntijoiden sekä tutkijoiden kokemusperäistä, ammatillista ja tieteellistä tietoa, joka tiivistettiin julkaisuiksi Kansalaiset äänessä (3) ja Juha Tuomi Tero Sivula 4 Kansanterveys 9/2007


29 GoExpo 2015 ja Ball Sports Suunnistusliitto oli mukana kevään GoExpo-messuilla omalla toiminnallisella Ball Sports-kokeilupisteellään. TEO KETTUNEN Aikaisempien vuosien tapaan, Suunnistusliito oli myös tänä vuonna mukana GoExpo-messuilla. Esittelypisteitä oli tänä vuonna kaksi, perinteinen piste yhteistyössä Suunnistajan Kaupan kanssa sekä uutuutena toiminnallinen kokeilupiste messujen Ball Sports -osastolla. Ball Sports-osaston pisteellä oli mahdollista päästä kokeilemaan suunnistusta pisteelle luodussa minimaastossa. Maasto koostui erilaisista elementeistä. Puita symboloivat muun muassa viherkasvit, kiviä täytetyt muovisäkit sekä polkuja jalanjäljet. Oman lisänsä kokeilurataan toi emit-ajanotto. Jokaisella rastilla oli kunnollinen rastipukki sekä emit-leimasin. Tällä tavoin monet vähän varttuneemmatkin pääsivät kokeilemaan, miten nykyaikainen suunnistus eroaa takavuosien koulu- tai armeijasuunnistuksesta. Vaikka mukaan mahtuikin monia enemmän tai vähemmän varttuneita liikkujia ja koti-ihmisiä, oli rata eniten lasten suosiossa. Radassa lapsia viehätti ennen kaikkea emitillä leimaaminen, jota ei varmasti ole koulusuunnistuksessa päästy kokeilemaan. Idea minimaastosta ja radasta oli myös usean messuille eksyneen suunnistajan mielestä hauska idea. Osa heistä otti haasteen vastaan ja lähti kokeilemaan rataa. Monet innokaista saivat myös suunnistusta harrastamattomat ystävänsä tutustumaan lajin saloihin minimaastossa. Kokeilupiste pyöri liiton värväämien, alueen seuroja edustavien vapaaehtoisten voimin, ja väen vähentyessä myös esittelijät pääsivät kokeilemaan rataa. Epävirallinen nopein aika oli nuorten esittelijöiden 4 sekuntia, jonka alle ei päässyt kukaan. Aika ei kuitenkaan ole tuloskelpoinen Kuva: Hannu Numminen johtuen esittelijöiden liian hyvästä maastontuntemuksesta sekä yritysten määrästä. Suunnistusliiton toinen piste oli toteutettu yhteistyössä Tampereen Suunnistajan Kaupan kanssa. Tämä piste oli suunnattu hieman varttuneemmalle väelle kuin Ball Sports -osaston piste. Tällä osastolla esiteltiin suunnistusta ja sitä, kuinka harrastuksen voi aloittaa. Suunnistusta koskevia kysymyksiä esittelijöille tuli laidasta laitaan. Jaossa oli Suunnistusliiton oman materiaalin lisäksi Uudenmaan kuntosuunnistuskalentereita. Nämä tekivät hyvin kauppansa sekä perinteisellä osastolla että Ball Sports -osaston pisteellä. Myös perinteisellä osastolla oli mahdollista kokeilla suunnistusta. Osastolla oli pienimuotoinen MOBO-mobiilisuunnistusrata. Myös Ball Sports -osastolla oli yksi MOBO-rasti. MOBO on älypuhelimen tai tabletin avulla toteutettavaa kiintorastisuunnistusta. MOBO-sovelluksen voi ladata useimpiin älypuhelimiin sekä tabletteihin, ja ratoja löytyy paitsi Suomesta, myös ympäri maailmaa. MOBO oli suurelle osalle kävijöistä uusi tuttavuus. Ko- 29


4 Ykkösketju 4 Tanssiva leijona, pilvenpiirtäjä ja punainen kolmio -PILKAHDUKSIA NMKY:N MAAILMAN- LIITON KOKOUKSESTA Striving for global citizenship for all teemana maailmankansalaisuus kaikille Noin tuhat NMKY-edustajaa ympäri maailman kokoontuivat heinäkuussa taifuuneja ja jäätävää ilmastointia uhmaten Hongkongiin neljän vuoden välein järjestettävään NMKY:n maailmanliiton kokoukseen. Miksi? Maailmanliiton kokous on koko globaalin NMKY-liikkeen korkein päättävä taho, joka juontaa juurensa niinkin kauas kuin vuoteen Tuolloin Pariisissa pidettiin maailmankonferenssi, jossa luotiin NMKY:n perusarvojen määritelmä eli ns. Pariisin basis. Edelleenkin kokouksen tarkoituksena on tehdä päätöksiä koko NMKY-liikkeen hyväksi, yli kansallisten rajojen. Kisakunnon ylläpitämiseksi oli raskaimmat kokoukset jaettu useammalle päivälle. Ohjelmaan kuului myös kokouksen teemaan liittyviä koulutuskanavia ja keskustelutilanteita sekä henkisen kantin kannalta kriittisen tärkeää sosiaalista ohjelmaa ja hengellistä leipää. Tällä kertaa kokouksessa mietittiin maailmankansalaisuutta NMKY-liikkeessä. Erityispaino oli YK:n vuosituhannen vaihteessa hyväksymissä vuosituhattavoitteissa sekä siinä, miten globaali NMKY-liike huomioi ne omassa toiminnassaan. YK:n vuosituhattavoitteet tähtäävät kahdeksan ihmisten ja yhteisöjen hyvinvoinnin kehittämiseksi tärkeän tavoitteen toteutumiseen vuoteen 2015 mennessä. Näistä mainittakoon esimerkiksi naisten aseman parantaminen, äärimmäisen köyhyyden poistaminen ja terveydenhuollon kehittäminen. Not subjects but citizens - Ei alaisia vaan kansalaisia Nuorten edustus tai lähinnä sen pienuus NMKY:n päättävissä elimissä on pitkään aiheuttanut päänvaivaa liikkeemme johtoportaassa. Saavatko maailman suurimman nuorisojärjestön nuoret itse vaikuttaa järjestönsä toimintaan? Nuorilta nuorille vai keski-iän ylittäneiltä keskenkasvuisille missä mennään? Kysymykseen pureutuen maailmanliitto on pyrkinyt monin tavoin järjestämään liikkeen nuorille uusia osallistumismahdollisuuksia. Yhdeksi toimintaideaksi on muodostunut varsinaiseen kokoukseen sisäistetty nuorisofoorumi, jonka osallistujina on ainoastaan nuoria. Ajatus on kyllä otettu käyttöön jossain muodossa jo useampi vuosikymmen takaperin, mutta varsin vaihtelevalla menestyksellä. Etelä-Afrikassa vuonna 2006 järjestettyyn nuorisokokoukseen osallistui noin 200 nuorta. Tällä kertaa kolmipäiväisenä järjestetty nuorisofoorumi keräsi huikeat 400 innostunutta namikanuorta rakentamaan yhteistä NMKY-näkyä pääkokousta edeltävinä päivinä. Foorumin yhdeksi keskeiseksi ajatukseksi nousi nuorten roolin kasvattaminen alaisuudesta ja kohteena olemisesta vaikutusvaltaiseksi ja vastuulliseksi kansalaiseksi. Tämä haave sai raikkaan ilmeen Ghanalaisen muusikon Chembhen innostavassa laulussa Not subject but citizen, joka oli myös Afrikan NMKY:n nuorten vuonna 2009 käynnistämän kampanjan teemalaulu. Nuorten tapaamisella haluttiin kannustaa nuoria ottamaan aktiivinen rooli maailmanliiton kokouksessa ja näin ollen monia pääkokouksen asioita käsiteltiin etukäteen nuorten kesken. Nuorten mielissä NMKY:n kannalta olennaisimmiksi vuosituhattavoitteiksi muotoutuivat koulutus, sukupuolten välinen tasa-arvo, ilmastonmuutokseen vaikuttaminen, HIV/ AIDS-tietoisuuden lisääminen sekä kansainvälinen kriisiapu. Useimmat kanavatkin keskittyivät vuosituhattavoitteiden eri osiin, mutta mukaan mahtui myös johtajuuskasvatusta sekä mahdollisuus tutustua eri maiden suosituimpiin ohjelmamuotoihin, kuten esimerkiksi Norjasta maailmalle levinneeseen Ten Sing -kuorotoimintaan. Pelkkää puurtamista nuorisofoorumi ei kuitenkaan ollut. Päivien aikana luotiin uusia tuttavuuksia, kulutettiin kasa metrolippuja kaupungin ihmeisiin tutustuttaessa ja virkistäydyttiin uimaaltaalla. Iltojakin valvottiin, kun nuoret kaikkia valtakuntien rajoja rikkoen kokoontuivat tutun kolmion alle yhteistä aikaa viettämään. Kaikki nuorisofoorumissa koettu, kuultu ja nähty muotoiltiin lopulta yhdeksi lausunnoksi, joka sitten esitettiin maailmanliiton kokouksen avajaisissa. Avajaistunnelmaa Iltapäivällä viiden jälkeen Hongkongin kulttuurikeskus alkaa täyttyä tyylikkäästä väestä. Tumma puku tai iltapuku vaikuttaa yleisimmältä asusteelta, mutta siellä täällä pilkahtaa sariin tai muuhun kansallispukuunsa pukeutuneita naisia, kilttikangaskin vilahtaa jossakin. Suuri halli on täynnä odottavaa puheensorinaa. Jälleennäkemisen riemu, viilentävän ilmastoinnin tuoma helpotus ja polttavat keskusteluaiheet kaikki yhdessä luovat tätä tunnelmaa, josta paikalle tullut Suomen Pääkonsuli myöhemmin totesi, että mietti, oliko sittenkin tullut vahingossa YK:n yleiskokoukseen. NMKY:n maailmanliiton kokouksen avajaiset olivat alkamassa. Väen istuuduttua paikoilleen ohjelma alkoi. Hongkongin autonomisen alueen ylin virkamies toivotettiin juhlallisesti tervetulleeksi ja hän sai kunnian avata virallisesti 17. maailmanliiton kokouksen. Tämän jälkeen seurasi kaksi tuntia toinen toistaan vaikuttavampia ohjelmanumeroita, joista suurin osa oli Hongkongin kahden NMKY:n taidonnäytteitä. Kansainvälinen NMKY-liike on tärkeä yhteistyökumppani YK:lle, totesi YK:n korkean portaan edustaja Amir Dossal avajaispuheessaan. Nuorisofoorumin panos avajaisohjelmaan oli hilpeästi esitetty monipuolinen katsaus NMKY:n merkitykseen nuorille, jonka päätti nuorisofoorumissa käsiteltyjen asioiden pohjalta laadittu kantaaottava adressi maailmanliiton kokouksen päättäjille. Upea tilaisuus huipentui Hongkongin namikoiden kokoamaan esitykseen, jonka toteuttamisessa olivat mukana kaikki ikäryhmät vauvasta mummuun ja vaariin ja toimintaryhmät lastentarhasta Tai Chin kautta HipHopiin. Yleisö hiljeni kun urkumusiikin saattelemana näyttämön nurkasta astui esiin ristiä kantava hahmo, joka yksin aikansa taivallettuaan kohtasi kaksi nuorta, jotka liittyen hänen seuraansa kulkivat hänen kanssaan lopun matkaa. Seuranneet aplodit olivat mittavat. Kaiken kaikkiaan hieno alku työntäyteiselle viikolle. Päätöksiä, päätöksiä, päätöksiä!! Avajaisten jälkeisenä päivänä työt alkoivat täydellä tohinalla. Jo ensimmäisten avauspuheenvuorojen jälkeen olimme aikataulusta jäljessä, mikä ei karaistuneempia kokousvieraita juurikaan yllättänyt, saati haitannut. Ensimmäisenä asialistalla oli kuluneen neljän vuoden toiminnasta kootun raportin ja tilinpäätöksen läpikäyminen ja niiden hyväksyminen tai hylkääminen. Kokonaisuudessaan n. 60 sivun mittaisen raportin tarkastelu ei osoittautunut mitenkään kovin kevyeksi saati lyhyeksi muodollisuudeksi ja sitä seurannut keskustelu kulki asiakommenteista pilkunviilaukseen ja takaisin. Siitä, että näin tulisi käymään, oli eräs osallistujista valistanut minua, nuorempaa, jo etukäteen. Raportti oli kuitenkin kokonaisuudessaan mielenkiintoinen ja namikakuvaa avartava kaltaiselleni keltanokalle. Raportin isoimpiin osa-alueisiin kuului varsin tuore kansainvälisen NMKY-liikkeen vahvistamisstrategia ja sen tähänastisen toimeenpanon yhteenveto. Tästä strategiasta käy muun muassa ilmi, että maailmanliitto näkee erittäin tärkeänä pienten ja köyhien yhdistysten tukemisen niin tietotaidoilla kuin varallisestikin. Maailmanliittohan muodostuu kaikista NMKY-yhdistyksistä ja sitä kautta ihan pieninkin yhdistys ja toimija on tärkeä! Huomionarvoista on, että maailmanliitolla on toimistos-


9 erillisten työmenetelmien ja interventioiden vaikutuksista yksilöiden, ryhmien ja yhteisöjen hyvinvointiin. Eileen Gambrill (2004, 7) katsoo näyttöön perustuva käytännön edellyttävän, että haetaan tutkimustietoa ja arviointituloksia, jotka liittyvät kuhunkin käsillä olevaan työmenetelmään, asiakkaan tilanteeseen ja tarpeisiin tai ratkaistavana olevaan ongelmaan. Myös käytettävän tutkimustiedon validius pitää arvioida (mm. vaikutusten eroavuus ja suuruus suhteessa johonkin toiseen menetelmään ja menetelmän sopivuus kyseiseen tilanteeseen). Leonard Gibbsin (Mullen ym. 2005) määritelmässä näyttöön perustuvan sosiaalityön lähtökohtana ovat asiakkaiden saamat hyödyt. Työntekijän näkökulmasta kysymys on elinikäisestä oppimisesta, toisin sanoen jatkuvasti etsitään ja yritetään löytää parhaaseen mahdolliseen näyttöön perustuva vastaus asiakkaiden ongelmiin. Kun tutkiva työote yhdistetään sosiaalityöhön, puhutaan empiiriseen näyttöön perustuvasta sosiaalityöstä (esim. tapauskohtainen arviointi). Myös David Pollion (2006, 225) määritelmässä nähdään työntekijä omaa näyttöä luovana ammattilaisena eikä vain muiden tuottaman näytön hyödyntäjänä. Siinä luotetaan ammattilaisen kykyyn arvioida kriittisesti omaa työtään ja hyväksytään laaja-alaisesti monentyyppinen tieto näytöksi: [...] näyttöä on kaikki systemaattisesti kerätty informaatio, joka on relevanttia käytännön informoimisen kannalta. Siten näyttö sisältää kvantitatiivisen datan kuten satunnaistetut kliiniset kokeet ja myös laadulliset menetelmät (kuten narratiivit, tapaustutkimukset ja fokusryhmät). Tämä määritelmä sisältää lisäksi työntekijän keräämän aineiston, tapauskohtaisen arvioinnin ja henkilökohtaisen ammattikäytännön kokemusten kriittisen arvioinnin. Jane Gilgun (2005) katsoo, että näyttöön perustuva käytäntö sosiaalipalveluissa lepää neljän pilarin varassa: 1) tutkimus ja teoria 2) käytännön viisaus, eli mitä on opittu asiakastyössä ja profession arvot 3) työntekijän persoonallisuus, arvot ja ideologia 4) asiakkaiden asiakkuustilanteisiin tuomat asiat Kaikki näyttö on väliaikaista. Aina on oltava valmiina ottamaan vastaan uutta tietoa, joka voi kumota aikaisimmissa tutkimuksissa saadut, näyttöön perustuvat tulokset. Tämän pitää olla myös yksi keskeinen periaate näyttöön perustuvissa käytännöissä. Jatkuvasti pitää yrittää löytää uusia ja parempia menetelmiä ja karsia tutkimuksiin perustuvien tulosten vinoutumia ja mustia aukkoja. Jos esim. tutkimuksiin tukeutuen löydetään uusia menetelmiä, jotka osoittautuvat aikaisempaa vaikuttavammiksi, turvallisemmiksi ja täsmällisemmiksi, silloin vanhoista käytännöistä pitää luopua. (Gilgun 2005.) Tutkimuksiin perustuva näyttö joidenkin menetelmien vaikuttavuudesta tuo uutta tietoa asiakastyöntekijöille, mutta ei korvaa heidän asiantuntemustaan. Käytännön työntekijä on viime kädessä se, joka päättää miten tutkimusten tuloksia sovelletaan yksittäisissä asiakastapauksissa. Myös asiakkaiden arvot pitää ottaa huomioon, kun tutkimustuloksia hyödynnetään. (Gilgun 2005.) Yleensä näyttöön perustuvissa käytännöissä tunnustetaan tutkimusnäytön rajoitukset, vaikka samanaikaisesti korostetaan sitä, että saatavissa olevien tutkimustulosten käyttäminen on hyödyllistä. Tutkimusnäyttö saattaa olla ristiriitaista, kiistanalaista ja vaikeasti sovellettavissa yksittäisiin asiakastapauksiin. (Gilgun 2005.) On olemassa erilaisia näkemyksiä siitä, mikä on näyttöä käytännön toimivuudesta, minkälaisin menetelmin näyttöä voidaan saada ja kenen arvio painaa siinä, mikä on yleistettävissä olevaa näyttöä ja siirrettävissä olevaa käytäntöä, millä tavoin tietoa voidaan siirtää eteenpäin jne. 10


17 Teksti: Yrjö Ylkänen, projektipäällikkö Metsä pohjanmaa Kerrostalojen rakentamisessa hyödyntämätön sahatavaramarkkina 17 Suomi on Euroopan toiseksi kerrostalovaltaisin maa heti Espanjan jälkeen. Suomalaisista yli 43 prosenttia asuu kerrostaloissa. Metsäpinta-alan suhteellisella osuudella mitaten Suomi on puolestaan Euroopan metsäisin maa, metsät peittävät yli 70 % Suomen maapinta-alasta. Jostain syystä puurunkoisten kerrostalojen osuus kaikista kerrostaloista on metsäisessä Suomessa kuitenkin vain alle 2%. Kuva: Puuinfo Puukerrostalo Ruotsin Växjössä. Ruotsissakin tilanne oli pitkään samanlainen, muttei ole enää. Siellä puurunkoisten kerrostalojen osuus on uusissa rakennushankkeissa noussut viimeisen kymmenen vuoden aikana jo liki kahteenkymmeneen prosenttiin. Taustalla on sekä yksityisten että julkisten tahojen määrätietoinen kehittämistyö. Onneksi vastaava työ on meilläkin jo aloitettu. Palomääräykset eivät enää sorsi puuta tisella sammutuslaitteistolla. Muutos on merkittävä ja tulee alentamaan puukerrostalojen suunnittelu- ja rakentamiskustannuksia. Myös kellareiden ja rappukäytävien osalta vaatimukset asetetaan jatkossa palokuorman mukaan eli ne muuttuvat samoiksi kuin muissakin kerrostaloissa. Uudet palomääräykset helpottavat puunkäyttöä myös sisä- ja ulkoverhousmateriaalina. Puuelementeille vastaava standardi kuin betonielementeillä Kerrostalorakenteet Suomessa CLT:n soveltaminen PES-järjestelmään Finnish Wood Research (FWR):n on käynnistänyt tutkimuksen suomalaisen teollisen puuelementtirakentamisen avoimen standardin, RunkoPES:in, kehittämiseksi. Betonielementeillä vastaava BES-järjestelmä on ollut käytössä jo 1970 luvun alusta. RunkoPES järjestelmän tavoitteena on vakioida eri puurakentamisjärjestelmien kantavien osien liitokset. Järjestelmä helpottaa suunnittelua, runko-osien kilpailuttamista ja mahdollistaa elementtien hankinnan usealta eri toimittajilta samaan kohteeseen. Vakioitu järjestelmä nopeuttaa myös elementtien asennusta ja toimii samalla alan yritysten yhteisenä kehittämistoiminnan lähtökohtana. Tämä tulee jatkossa näkymään puurakentamisen kustannustason laskuna. PES-järjestelmä on määrä olla valmiina ja testattuna vuonna Suurista yrityksistä Metsäliiton Puutuoteteollisuus, StoraEnso Wood Products Oy ja Versowood Oy tarjoavat jo tänä päivänä järjestelmään sopivia valmiita ratkaisuja kerrostalojen rakentamiseen. Yhteinen standardi antaa jatkossa pienemmillekin toimijoille mahdollisuudet lähteä mukaan markkinoille esim. rakennusosatoimittajiksi. Energiamääräykset ohjaavat puunkäyttöön Vuoden 2012 heinäkuun alusta tulevat rakentamisessa voimaan primäärienergiaan perustuvat energiamuotokertoimet, joiden avulla arvioidaan rakennusten kokonaisenergiankulutusta ja lasketaan nk. E-luku uudisrakennusten rakennuslupaa varten. Vuosina tullaan lisäksi ottamaan huomioon eri rakennusmateriaalien valmistuksen aiheuttamat ja rakentamisen aikaiset ympäristövaikutukset. Tässä kisassa puu tulee hiiltä sitovana materiaalina päihittämään pahimmat kilpailijansa betonin ja teräksen ylivoimaisesti. Kuntapäättäjät paljon vartijoina Yleiset edellytykset alkavat Suomessakin olla nyt sellaiset, että puukerrostalojen rakentamishankkeita voitaisiin käynnistää huomattavasti nykyistä enemmän. Toimialalla odotetaankin eritoten kuntapäättäjien toimivan nyt asiassa päänavaajina ja yksityisten seuraavan sitten perässä. Kunnat ovat paitsi kaavoittajia myös merkittäviä rakennuttajia. Molemmissa toimissaan ne voivat niin halutessaan edistää puurakentamista merkittävästi. Ilmastonmuutos- ja ympäristösyistä tämä olisi kiistatta perusteltua. Samalla puurakentamisen edistäminen olisi kunnilta myös erinomaista kotimaisen elinkeinoelämän ja työllisyyden tukemista. Yksi merkittävimmistä Suomessa tehdyistä puurakentamista helpottavista uudistuksista ovat uudistetut, huhtikuussa 2011 voimaan astuneet palomääräykset. Yli 4-kerroksisen puukerrostalon rakentaminen on tähän saakka vaatinut nk. toiminnallisen paloturvallisuustarkastelun tekemisen. Tämä ei ole innostanut rakentajia edes harkitsemaan puuvaihtoehtoa. Betoni on ollut paljon helpompi. Uusien palomääräysten mukaan puukerrostalo on aina 8-kerrokseen saakka mahdollinen vaihtoehto yksinkertaisilla taulukkovalinnoilla ilman erillisiä lisäselvityksiä, kun talo varustetaan automaat- Kuva: Puuinfo StoraEnson ristiinliimatuista laudoista valmistettu CLT elementti sovellettuna PES-järjestelmään. Kuva: Puuinfo Yksityiskohtia puutalosta Ruotsin Växjössä.