laitoksen, vertaistuen ja velkajärjestelyjen kautta pääsin vähitellen ”takaisin kiertoradalle”. 2. Uusi alku tuli puutarha-alan aikuisopintojen kautta. Pääsin harjoittelemaan Helsingin kaupungille. Sitten pätkätöihin ja 1997 alkaen vakituiseksi. Työssäni on ollut monta hyvää puolta. Kasvien ja luonnon parissa työskentelyyn ei kyllästy koskaan. Kuitenkaan yksin ei näitäkään töitä kukaan tee. Siksi kait parasta lopultakin ovat olleet työkaverit ja ne lukuisat muutkin ihmiset, joihin on saanut tutustua. Sen voin rehellisesti sanoa, että tämän alan kanssa kosketuksissa olevat ovat paljon vivahteikkaampiaa ja aidon ihmisen oloisia, kun vertaa yleisesti vaikkapa liike-elämän tyyppeihin. Toki poikkeusiakin on. 3. Ylioppilaaksi kirjoitin Alppilan lukiosta. Muita koulujani ovat olleet Hyvinkään maatalousopisto (nykyisin Hyria), Markkinointi-instituutti ja Työtehoseura Rajamäellä. Kaupunki on sitten vuosien varrella järjestänyt monenlaista sisäistä koulutusta. 4. Haastavinta työssäni on ehkä ollut keväinen kiireaika, jolloin aloittaa useita uusia ihmisiä ja tapahtuu paljon. On kysynyt voimavaroja keskittyä riittävästi henkilöiden perehdyttämisen ja monen yhtäaikaisen homman junailuun. Mutta kasvattavaa se on ollut myös - vaikkapa omasta täydellisyyden tavoittelustaan on pystynyt terveellä tavalla antamaan periksi. Pysyvää ja lisääntyvää haastetta tuovat kaiken aikaa muuttuvat ja kehittyvät tietojärjestelmät välillä kelkasta on tipahtanut ihan kunnolla. 5. Iän myötä vapaa-ajasta tuntuu palautuminen ja lepo vievän suuren osan. Toki elvyttäviä harrastuksia kuluu jokaisella olla, joista minulla musiikki - lähinnä osallistuminen kuorotoimintaan, on päällimmäisenä. 6. Paras pysyä liikkeellä - ja ylläpitää henkistä harrastusta - ettei sammaloidu!


Illan hämärtyessä, akryylimaalivertailun, ja kesälomakuulumisten kautta, keskustelumme eteni nextille levelille. Puhuimme siitä, miten jatkuva sisäinen kriitikkomme huutaa kurkkunsa täydeltä saaden meidät epäilemään itseämme, ja kykyämme tuottaa sitä asiaa, jota taiteeksi kutsutaan. Vaikka olemme kukin ulkopuolisella mittarilla mitattuna erittäin luovia ja lahjakkaita, puhuttelemme itseämme halventavasti ja mitätöiden. “Uskomatonta paskaa” sanomme itsellemme tavalla, jota emme koskaan ääneen sanoisi kenellekään toiselle. Sisäiset kriitikkomme saavat meidät sutimaan taulupohjaan vielä yhden kerroksen, ja vatuloimaan ja viilaamaan tuntikausia valmisteltua somepostausta. Sisäiset kriitikkomme kuorruttavat kakkumme häpeällä, ja saavat meidät painumaan maan rakoon miettimään niitä kaikkia muita, ja sitä, mitä nekin nyt ajattelevat.


Litteät kertymäkiekot saavat alkunsa yksinkertaisesta pyörimismäärän säilymislaista. Tähdet syntyvät massiivisista tähtienvälisen aineksen molekulaarisista pilvistä, joissa esiintyy pyörteitä ja kaoottista turbulenssia. Pilvet ovat dynaamisia, alati muuttuvia muodostelmia, joissa aineksen tiheys vaihtelee ulkoisten ja sisäisten voimien vaikutuksesta. Läheisten tähtien säteily ja hiukkastuuli työntää ja kuumentaa kaasua ja siihen muodostuu shokkirintamia supernovaräjähdysten seurauksena. Mutta pilvet ovat myös valtavan massiivisia ja niiden oma gravitaatio muokkaa niiden muotoa. Joskus pilven jokin osa saavuttaa kriittisen tiheyden ja alkaa kehityskulku, jota mikään ei voi enää estää: pilvi fragmentoituu ja romahtaa oman gravitaationsa vaikutuksesta tiivistymiskeskuksia kohti. Niistä jokaisesta muodostuu uusi tähti.


tiistai 8. heinäkuuta 2008
Mielessäni on pyörinyt jo jonkin aikaa tarina Orfeuksesta ja Eurydikestä. Tarinan mieleen palauttaneita syitä on monia (eikä tuo tarina synkässä kauneudessaan ikinä päästäni ole poistunutkaan sen jälkeen kun sen ensimmäisen kerran luin), mutta viime päivien tapahtumien takia minun piti lopulta etsiä tarina käsiini kirjahyllystäni löytyvänä Sandman-sovituksena. (Jos ette tiedä, mitä tarinassa tapahtuu, lukekaa tuon ensimmäisen linkin takaa. Sieltä löytyy aika kompakti tiivistelmä.)
Täytyy sanoa, että kertomus on yhä yhtä lumoava kuin ensimmäisen kerran luettuna, vaikka tuon mainitun version kuvitus onkin minusta aika mitäänsanomatonta (tai jos nyt sanotaan ihan suoraan, että huonoa). En tiedä, olenko kieroutunut tuntiessani suunnatonta viehtymystä tuollaisten surullisten tarinoiden edessä, mutta ainakin rakastan sitä siirappia ja symboliikkaa (kavereiden kesken vain "S & S"), joita tuonkin lehden sivuilta okulaareihini ja käsilleni tihkui. Joskus tosin pistää tosissaan miettimään, kiehtooko minua rakkauteen ja muuhun kuvottavaan ällösöpöilyyn liittyvä dramatiikka enemmän kuin nuo ilmiöt itsessään. (Tästä päästäisiinkin kätevästi filosofisiin kysymyksiin noiden ilmiöiden perimmäisestä luonteesta, mutta moinen pohdinta jääköön — yhä — rasittaville, omahyväisille m*lkuille, jotka sen paremmin hallitsevat.) Mikäli niin on, pääni kaipaisi varmaan pientä hienosäätöä (mitä se nyt toki kaipaa muutenkin —blog.huom.). Se saattaisi myös selittää historiastani aika monia tapahtumia, joista en voi olla kovinkaan ylpeä.
P.S. Esimerkkinä sattuman oudosta huumorintajusta mainittakoon, että tuon julkaisusarjan oikeaa osaa hyllystä etsiessäni silmiini pisti erikoinen (feminiiniseen intiimihygieniaan liittyvä) kirjanmerkki, joka oli jäänyt yhden kirjasen väliin niitä viimeksi lukeneelta ihmiseltä. Se oli vieläpä juuri oikean kirjasen välissä, minkä tosin huomasin vasta kahlattuani puolet noista kymmenestä nivaskasta läpi. Tuo löytö sai minut kyllä hymyilemään, mikä olikin ensimmäinen kerta tänään, kun moinen onnistui; tuli nimittäin mieleen, että ehkä oli lopulta ihan hyvä, että se olin minä, joka sen kirjan välistä löysi.
(Kuva: Gustave Moreau: Orpheus)


Opatanol-silmätipat sisältävät vaikuttavana aineena olopatadiinihydrokloridia, joka on antihistamiinilaatu. Se toimii ehkäisemällä histamiinin toimintaa Shopping4netistä saat piilolinssisi silmätipat kätevästi suoraan netistä. Myymme alkuperäisiä tuotteita edulliseen hintaan, nopeilla toimituksilla ja kannattavilla Tiedustelut tuotteistamme tai hinnasto, jätä meille sähköpostia ja me yhteyttä 24 tunnin kuluessa. Alleginen nuha ja silmäoireet (34). Nenäsumutteet ja -tipat (15). Silmätipat. Lääke LECROLYN 40 mg/ml silmätipat 20 tai 60 kertakäyttöpipettiä. 15,83 € Sydän Melko harvinainen (≥1/1 000, <1/100): Bradykardia Harvinainen (≥1/10 000, <1/1 000): Sydämen vajaatoiminta, rytmihäiriöt


Alumnitoiminnan kautta ja työelämätapahtumissa voi myös luoda verkostoja, joita painotetaan nykyään yhä enemmän. Kansikkaan mukaan verkostot eivät ole vain sitä, kenet tuntee tai kenen kaveri on. Ne eivät ole kaksisuuntaisia, vaan omiin verkostoihin voi laskea kaiken sen tiedon, jota eri kanavia pitkin saa omasta kentästä ja sen uusimmista löydöistä. Osa tiedosta tulee henkilökohtaisilta kontakteilta, osa esimerkiksi sosiaalisen median kautta oman alan seuratuilta sivustoilta tai asiantuntijoilta. ”Twitter on hyvä esimerkki verkostoista. Jokainen voi seurata Yhdysvaltain presidenttiä tuntematta häntä ja sitä kautta siteerata häntä”, Kansikas selittää. Verkostoja ei siis tarvitse pelätä, vaan niitä voi rohkeasti ajatella oman asiantuntijuuden pohjana tai jatkeena.


Populismin nostaminen perussuomalaisen politiikan kulmakiveksi selitti paljon. Mitään teidän sanomaanne tai lupaamaanne ei ole tarkoitettu vakavasti otettavaksi. Jos jotain aletaan vaatimaan tarkemmin, niin silloin sulkeudutte pariksi päiväksi laatimaan "perusteluja" tai "puolueohjelmaa" tms. Prosessi näyttää olevan : Mielipide - kannatus - perustelu (jos tarvitaan). Te haette kansaan meneviä yksinkertaisia mutta raflaavia teemoja joiden ympärille rakennetaan riittävän iskevä, mutta tarkentamaton mielipide tai mielikuva : Maahanmuutto. Pakkoruotsi. EU maiden pankkituet, monet kotimaiset sosiaaliset kysymykset jne. aina postmodernin taiteen käsittelyyn saakka (josta Stalin olisi ollut ylpeä).


Barents Linkin liikenteellistä merkitystä. Samalta perustalta myös matkailun, päivittäistavarakaupan sekä teollisuus- ja koulutusyhteistyön edistäminen on noussut uudella tavalla Barents-alueyhteistyön painotuksiin. Tästä syystä on tärkeää määritellä ja järjestää Barents-yhteistyön alueellinen koordinaatio ja kytkennät siten, että Kainuun maakunta on kiinteä osa Barentsin alueen kehittämisprosesseja. Barents Linkiä tulee markkinoida EU:n ja Luoteis-Venäjän välisten yhteyksien kehittämisessä. Tämä edellyttää, että eri liikennemuotojen hintataso on saatava kilpailukykyiseksi, liikenneyhteyksien laatua on parannettava, rauta- ja maantietieyhteyksiin investoitava, kuljetuskapasiteettia lisättävä ja monipuolistettava, kuljetuskalustoa uudistettava, Vartiuksen rajaliikennekeskusta laajennettava ja vastaavasti Venäjän puoleisen Lytän ja Kivijärven asemien logistiikkapalveluita kehitettävä ja mm. tietoliikenneyhteyksiä parannettava.


Viipurissa eletään sodan aikana aivan normaalisti, esimerkiksi mummot myyvät torilla. Todellisudessa sisäministeri Kekkonen kehotti radiossa jo YH:n alkaessa ihmisiä, joilla ei ollut välttämättömiä velvollisuuksia, siis etenkin naisia, lapsia ja vanhuksia, lähtemään evakkoon suurista kaupungeista ja näin tapahtuikin. Monet palasivat kotiin, kun mitään ei tapahtunut, mutta lähtivät paniikissa uudelleen evakkoon sodan alkaessa, kuten Lempi Jääskeläisen aikalaisromaanissa Idästä nousee myrsky kerrotaan. Helsingin kohdalla asiasta mainitaan Näkymättömässä kuolemassa, joten miksi Viipuria kuvataan toisin? Siellähän ei ollut vain pelkoa ainoastaan pommituksista, vaan kaupunkiin ampui ns. aavetykki, jota kuvataan Mikko Porvalin teoksessa Veri ei vaikene.


Ironista kyllä, olen saanut ja menettänyt parhaimmat ystäväni sukeltamisen parissa. Kohtaan paljon sukeltajia, jotka tulevat lajin pariin, pettyvät, eivätkä koskaan pääse kokemaan tämän lajin viehätystä. He tuntevat olonsa epämukavaksi vedessä, eivätkä ehkä aina ole turvallisia sukelluskumppaneita. Haluan myös olla mukana elvyttämässä ja edistämässä kansainvälisiä eksploraatio- ja ympäristönsuojeluprojekteja, joita Jacques Cousteaukin aikanaan edisti. Näistä syistä innostuin perustamaan GUE:n – ja nimenomaan epäkaupallisena järjestönä. Haluamme vaikuttaa sukellusyhteisöön positiivisesti ja parantaa sukeltajakoulutuksen laatua siten, että sukeltaminen on turvallisempaa ja että mahdollisimman moni voi innostua ja kokea tämän lajin viehätyksen.


Pitkään ajattelin olevani vain hämmentynyt cis tyttö, tai hakevani huomiota ajattelemalla, että en ollut tyttö. Täytettyäni kahdeksantoista minusta alkoi tuntua, että olin liian vanha kyseenalaistamaan sukupuoltani, ja ajattelin jopa etten voisi olla muunsukupuolinen kun kuulun jo seksuaalivähemmistöön (en tiedä, millä oikein perustelin sitä ajatusta koska nyt se kuulostaa suorastaan naurettavalta) –


8 Palkkakustannukset ja hankkeen henkilöstö. Henkilösivukulut saavat sisältää vain lakisääteisiä palkkasivukuluja. Jos henkilö tekee työajastaan vain osan hankkeelle, on ainoastaan tämä osa hyväksyttävää kustannusta hankkeelle. Tällaisen henkilön on pidettävä kokonaistyöajanseurantaa. Henkilöstökustannusten osalta kustannusarvion täsmennyslomakkeessa on ilmoitettava henkilönimike, henkilökuukausien määrä nimikkeittäin ja ko. henkilölle budjetoitu palkkakustannus/ kuukausi. Hankkeelle kohdistettavat palkkakustannukset eivät saa ylittää hakijaorganisaation vastaavasta tehtävästä yleisesti maksettavan palkan tai palkkion määrää. Hankehenkilöstöstä on pääsääntöisesti laadittava tehtävänkuvaukset. Flat rate 15%/24% -hankkeissa tehtävänkuvaukset on laadittava aina. Tuen saajien on tarvittaessa voitava osoittaa, että hankkeessa työskentelevillä on toteuttamisen kannalta tarvittava koulutus tai osaaminen. Ostopalvelut. Ostopalveluna hankittava asiantuntijatyö on kilpailutettava julkisista hankinnoista annetun lain (L348/2007) ja sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti tai hankinnan arvon jäädessä alle laissa mainittujen kilpailutusrajojen Pirkanmaan liiton erillisen hankintaohjeistuksen mukaisesti. Ostopalveluista on pääsääntöisesti laadittava sopimus. Kustannusarvion täsmennyslomakkeelle tulee avata ostopalvelukustannusten sisältö mahdollisimman tarkasti. Matkakulut. Vain hankkeen toteuttamiselle välttämättömät matkakulut ovat hyväksyttäviä. Ne korvataan ao. taustayhteisön käytännön tai kuntien matkustusohjesäännön mukaisesti. Ulkomaanmatka voidaan hyväksyä tukikelpoiseksi vain, jos sen tueksi esitetään erityisen painavia syitä ja se on hankkeen asianmukaiselle toteuttamiselle tarpeellinen. Hankkeeseen budjetoidut ulkomaan matkat on eriteltävä tarkemmin kustannusarvion täsmennyslomakkeessa (nimettävä matkakohde ja henkilöt, joiden matkakulut hankkeeseen budjetoitu) ja hankesuunnitelmassa (esitetään perustelut ulkomaan matkalle hankkeen tavoitteiden näkökulmasta). Flat rate 24% -kustannusmallilla toteutettavissa hankkeissa matkakulut katetaan välillisinä kustannuksina flat rate 24%:n alla. Tällöinkin ulkomaan matkat tulee kuitenkin eritellä hankesuunnitelmassa jos hankehenkilöstö käyttää hankkeelle kohdistettavaa työaikaansa ko. ulkomaan matkoihin. Kone- ja laiteinvestoinnit Kone- ja laitehankinnoiksi katsotaan mm. tietokoneiden ja kännyköiden hankkimisesta aiheutuvat kustannukset. Kone- ja laitehankinnoissa hyväksytään joko vuotuinen poisto tai hankintahinta/ osa hankintahinnasta. Mikäli koneiden ja laitteiden käyttöikä on hankkeen toteutusaikaa pidempi, ostamisen sijasta suositellaan niiden vuokrausta. Jos hankkeen kesto on poistoaikaa lyhyempi hyväksytään poisto vain hankkeen toteutusajalta. Hankinnoista ja siitä kenen omistukseen laitteet jäävät hankkeen päätyttyä on sovittava etukäteen rahoittajan kanssa. Kaikki hankkeessa tehtävät hankinnat on kilpailutettava julkisista hankinnoista annetun lain (L 348/2007) ja sen nojalla annettujen säännösten mukaisesti tai hankinnan arvon jäädessä alle laissa mainittujen kilpailutusrajojen Pirkanmaan liiton erillisen hankintaohjeistuksen mukaisesti. Flat rate 15%/24% -kustannusmalleilla toteutettavissa hankkeissa hankehenkilöstön tietokone-/ matkapuhelin- yms. kone- ja laitehankinnat katetaan välillisinä kustannuksina flat rate 15%/24%:n alla eikä ko. kuluja merkitä kustannusarviossa kone- ja laiteinvestointeihin. Vuokrakustannukset. Hankkeeseen liittyvät välilliset kustannukset, kuten esim. tila- ja laitevuokrat (ml. leasing) ovat hyväksyttäviä kuluja silloin, kun ne aiheutuvat suoraan hankkeesta. Välillisten kustannusten kirjaamisesta projektiin täytyy olla selkeät laskentaperusteet (esim. vuokran perusteena oleva neliövuokra). Pelkästään kertoimen tai prosenttiosuuden esittäminen ei ole riittävä osoitus ko. menoista. Kustannusarvion täsmennyslomakkeessa on eriteltävä vuokrakulujen sisältö ja kesto kuukausina. Flat rate 15%/24% -kustannusmalleilla toteutettavissa hankkeissa hankehenkilöstön työtiloista ja laitteista aiheutuvat vuokrat (ml. leasing) katetaan välillisinä kustannuksina flat rate 15%/24%:n alla eikä ko. kuluja merkitä kustannusarviossa vuokrakustannuksiin. Toimistokustannukset. Hankkeeseen liittyvät välilliset kustannukset, kuten esim. kopiokulut, sähkölaskut, postitus, puhelin- ja teleliikenteen menot ovat hyväksyttäviä kuluja silloin, kun ne aiheutuvat suoraan hankkeesta. Välillisten kustannusten kirjaamisesta projektiin täytyy olla selkeät laskentaperusteet (esim. kopiokuluista seuranta). Pelkästään kertoimen tai prosenttiosuuden esittäminen ei ole riittävä osoitus ko. menoista. Flat rate 15%/24% -kustannusmalleilla toteutettavissa hankkeissa toimistokustannukset katetaan välillisinä kustannuksina flat rate 15%/24%:n alla eikä ko. kuluja merkitä kustannusarviossa toimistokustannuksiin. 8/11


Lars von Trier, yksin upeimmista elokuvaohjaajista mitä on/on ollut, valitteli juuri äsken että hän "ei enää ehkä koskaan pysty tekemään tai kirjoittamaan tärkeää elokuvaa" (hänhän myös käsikirjoitti elokuvansa) syystä että on lopettanut alkoholin ja huumeiden käytön. "Kukaan elokuvaohjaaja ei raitistuttuaan ole tehnyt yhtäkään järkevää elokuvaa". (Sama se muuten on kirjailijoiden kanssa. Ajatellaan nyt vaikka Kejosta. Tärkeämmistä nyt puhumattakaan.) Silti Lars von Trier on sitä mieltä että hän katuu niitä vuosia jolloin käytti kokaiinia heroiinia viinaa hasshista ynnä muuta että olisi luova. Vaikeaa. Arvostan niin paljon hänen leffojaan, etenkin "Dogvillea", on tavallaan sääli että hän on päässyt huume- ja viinaharhoistaan eroon. Tavallaan olen onnellinen hänen henkilönsä puolesta. (Mutta vähemmän. Niin hyviä hänen elokuvansa ovat/olivat!)


4 HAKUOPAS Julkaisija: Maaseutuvirasto, PL 405 (Alvar Aallon katu 5), Seinäjoki Puh , faksi , Markkinatukiosasto ruokamarkkinayksikkö 2/2015 ISBN (Verkkojulkaisu) ISSN (Verkkojulkaisu) Tässä oppaassa annetut ohjeet eivät ole tyhjentäviä selvityksiä alan lainsäädännöstä, eikä niillä ole oikeudellista sitovuutta. EU:n ja kansalliseen lainsäädäntöön tehdään muutoksia, joten huolimatta tähän julkaisuun tehdyistä päivityksistä tiedot eivät ole aina ajan tasalla. Kaikki oikeudelliset vaateet on tehtävä säädösten perusteella. Tuenhakija voi halutessaan vedota viranomaisen toimenpiteiden laillisuuteen. Hallinto-oikeus tai viimekädessä EU:n tuomioistuin ratkaisevat oikeustulkinnat.. 4


18 15 Velkajärjestelylain mukaisella maksuvaralaskelmalla saatu jaottelu tuloista ja menoista on hyvä perusta asiakkaan tulojen ja menojen pohtimiselle, kun standardibudjetteja ei ole käytettävissä. Jokinen (2003, 4-5) on jyvittänyt velkajärjestelyn normielinkustannukset toimeentulotuen jyvityksen mukaisesti. Hän on määrittänyt prosenttiosuudet kulutusmenoille, kuten ravinto-, vaate-, liikenne- ja informaatiomenoille (emt). Talousneuvonnan asiakkaalle voidaan tarvittaessa hyödyntää tätä jyvitystä ja laskea minimimenot. Velkajärjestelyn maksuvaralaskelma on tiukka, koska siinä huomioidaan menoihin vain välttämättömät asumis- ja elinkus tannus menot. Asiakkaan kulutusmenojen vertailu velkajärjestelyssä hyväksyttäviin välttämättömiin elinkustannuksiin ei ole tarkoituksenmukaista, jos talousneuvontaa annetaan jatkossa ylivelkaantumattomille asiakkaille. Viitekotitalouksien standardibudjetit olisivat käytännöllisempiä työvälineitä kohtuullisten menojen selvittämisessä erilaisissa taloudellisissa tilanteissa olevien asiakkaiden avustamisessa. 3.2 Talouden hallinnan ohjekirjaset ja talousneuvonta Internetissä Eri talousneuvontaa antavat tahot tuottavat erilaisia talouden hallinnan ohjekirjasia. Nykyään myös Internet on merkittävä talouden hallinnankin tietolähde. Internetin käytettävyyttä lisää se, että siellä esitetyt kirjanpito- ja budjetointilomakkeet, joista seuraavassa luvussa on kerrottu tarkemmin, on kätevästi käytettävissä tietokoneen laskentaohjelmilla. Lisäksi Internetissä voi lukea monia painettujakin oppaita. Tässä luvussa käsitellään joitakin esimerkkejä ohjekirjoista ja neuvontasivuista Internetissä. Esimerkiksi Kuluttajavirasto, Marttaliitto, Takuu-Säätiö ja Kuluttajaliitto tuottavat materiaalia talousneuvontaan ja talouden hallintaan kotitalouksille. Kuluttajavirasto on yhteistyössä Takuu-Säätiön ja Marttaliiton kanssa päivittänyt jo aikaisemmin ilmestyneen Raha-asiat, yksityistalouden oppaan (ks. Raha-asiat, yksityistalouden opas 2003). Se antaa kotitalouksille ohjeita raha-asioiden suunnittelusta, tulojen ja menojen selvittämisestä ja suunnittelusta sekä laskujen maksusta. Oppaan loppupuolella on lisäksi kerrottu eri auttavien tahojen palveluista ja liitteinä on menojen seurantalomakkeita yhdelle viikolle, kuukaudelle ja vuodelle sekä hankebudjettilomake ja pankkien palvelumaksujen vertailulomake, joita lukija voi täyttää. (Emt.) Opas löytyy myös sähköisenä. Myös budjettitaulukoita on Kuluttajaviraston Internet-sivuilta. Siellä on


MATTI LAURILA: Kun siitä alueelta lähtee sitten puro, joka pysyy vuodesta toiseen ja talvet ja kesät auki, niin siitä purosta voi sitten ruveta päättelemään, että mistähän tämä vesi oikein tulee. Mutta ehkä tihkupintalähteikkö on aika outo käsite ihmisille, mä luulen. Mutta se kyllä tuottaa monimuotoista kasvillisuutta siihen ympärille, niin kuin nyt on tämä lähdelehtokorpikin sitten erittäin uhanalainen. Aina kun luontoon menee ja ihmettelee, niin kyllä sieltä sitten se lähdekin aina joskus tulee vastaan. Jotenkin mitä enemmän tuntee lajeja, sitä enemmän näkee luonnossa eri asioita ja se ei ole harmaata massaa. Mä en varmaan osaa katsoakaan luontoa ei-biologin silmin. Mihin aina harjaantuu, näkee eri lailla.


DDR:n propaganda
DDR:n propagandassa muuri ja koko rajaturvallisuus liittotasavallan kanssa esitettiin suojana ”siirtolaisuutta, soluttautumista, vakoilua, sabotaasia, salakuljetusta, myyntiä ja länsimaiden aggressiota vastaan”. Tämän mielikuvan levittämiseen kuului myös näytösoikeudenkäyntien järjestäminen, joista Gottfried Strympeä vastaan käyty oikeudenkäynti päättyi murhaan vuonna 1962. Esteet kohdistuivat pääasiassa maan omiin kansalaisiin. DDR:ssä ei sallittu julkista keskustelua tästä seikasta eikä myöskään siitä, että DDR:stä oli tapahtunut joukkopako. Alun perin DDR:n alueelta poistuminen ilman lupaa oli ollut vuodesta 1954 lähtien rangaistava teko DDR:n passilain 8 §:n nojalla, mutta vasta 1. heinäkuuta 1968 voimaan tulleen DDR:n rikoslain mukaan laittomasta rajanylityksestä oli rangaistuksena kaksi vuotta vankeutta, vaikka tuomiokäytännössä tämä rangaistustaso ylitettiin jopa viidellä vuodella. Kesäkuun 28. päivänä 1979 tehdyllä lainmuutoksella enimmäisrangaistukseksi asetettiin kahdeksan vuotta.


Surullisimmillaan lopun äärellä päätä roikotetaan kappaleessa ”Today Is The End”, jossa Osbournen äänessä kuulee kenties ensimmäistä kertaa levyllä haikeutta. ”The sun is black, the sky is red, and it feels like today is the end. / The kids are running as fast as they can, could it be that today is the end?”, Osbourne laulaa kappaleen kertosäkeessä. Kappale ei ole balladi, se on vain melankolinen ja paatoksellinen. Kappaleen aikana latautunut tunnepatouma puretaan lopulta outrossa, joka olisi kenties saanut olla pidempikin saadakseen kaiken sen painolastin purettua, jota näin synkkä kappale on ladannut sisälleen.


11 R 2. Kytke tulostimen virta päälle painamalla P -virtakytkintä. Kirjoitinpää liikkuu kohti keskustaa eli mustepatruunan asennuspaikkaa. Virran merkkivalo P vilkkuu ja virheen merkkivalo syttyy. c Muistutus: Älä liikuta kirjoitinpäätä käsin. Virran katkaiseminen saattaa vaurioittaa tulostinta. 3. Työnnä mustepatruunan kielekkeitä taakse ja nosta mustepatruunan pidin ylös. 4. Avaa mustepatruunapakkaukset. Irrota keltainen sinettinauha jokaisesta mustepatruunasta. c Muistutus: Keltainen sinettinauha on muistettava irrottaa patruunoista ennen asentamista. Muuten patruunoista tulee käyttökelvottomia, etkä voi tulostaa. Jos olet asentanut patruunan poistamatta keltaista sinettinauhaa, sinun täytyy poistaa patruuna ja asentaa uusi. Valmistele uusi patruuna poistamalla keltainen sinettinauha ja asenna patruuna tulostimeen. Älä poista mustepatruunoista sinistä nauhaa, sillä tällöin mustepatruunoista voi tulla käyttökelvottomia. Älä irrota patruunan pohjassa olevia nauhoja, ettei muste pääse vuotamaan. Älä kosketa patruunan sivulla olevaa vihreää mikropiiriä. Tämä voi estää patruunan normaalin toiminnan ja tulostamisen. Älä poista patruunan sivulla olevaa vihreää mikropiiriä. Jos asennat mikropiirittömän Älä kosketa tätä. mustepatruunan, tulostin voi vahingoittua.


4 Jokainen korjaus on aiheellinen ja tervetullut. Sukututkimustietoja pitää kaiken aikaa tarkastaa ja uusinta tietoa päivittää. Rahkolan talon halkominen tapahtui 1800-luvun alkuvuosina, 1800 ja Palaan ajassa taaksepäin Suomen sodan aikoihin. Rahkolan kantatilan isännäksi jäi halkomisen yhteydessä, talonpoika, kirkkoväärti, Israel Johaninpoika Rahkola, joka oli syntynyt Saarijärvellä v Hän kuoli kuumeeseen vuonna 1808 ja hänet haudattiin Saarijärvellä Kirkonkirjojen mukaan kuumeeseen kuolivat myös Rahkolan talosta halotun Konttilan isäntä Isak (s. 1857, k ) ja Likopellon isäntä Matti (s. 1752, k ). Tässä yhteydessä haluan korjata sukujuhlilla heinäkuussa tekemäni virheen Sillantauksen isäntä Erik (s.1855) ei kuollut samoihin aikoihin kuumeeseen, vaan vasta vanhuuteen 71 vuoden iässä vuonna Kirkkoväärti, talonpoika Israel Rahkosella oli poika Johan Israels (s.1774), joka jatkoi isänsä kuoltua isännyyttä Rahkolassa vuosina Hänen puolisonsa oli Ulrika Pehrdr. (Pekantytär, Pietarintytär) Pyhälahden torpasta (s. 1781, k. 1845). Heidät vihittiin Leskeksi jäätyään Ulrika jatkoi Rahkolan Emäntänä aina kuolemaansa asti (Rahkolan emäntä vuosina ). Isän kuoltua perheen lapset olivat vielä alaikäisiä. Ainut poika Matti oli tuolloin muutaman vuoden ikäinen eikä hänestä näin ollut vielä Rahkolan isännäksi. Matista tuli isäntä vasta vuonna 1845 äiti Ulriikan kuoltua siis Rahkolan ns. Viimeinen Isäntä vuosina Hän luovutti Rahkolan ja muutti Lappeelle (Willmanstrand) vuonna Alaikäisiä lapsiaan huoltava leski, Rahkolan emäntä, Ulriika Pehrsdr. avioitui uudelleen Toinen puoliso oli talonpoika Tobias Matts. Toikan, s.1793 Viitasaaren Soskonniemeltä. Hän kuoli Saarijärven Rahkolassa v Ilmeisesti tämän takia Rahkolan viimeinen isäntä Matti jossain kirjoituksissa mainitaan Tobiaan poikana. Johan ja Ulriikka Rahkolan vanhin tytär Hedda (Hedvig) Stina (s. 1806) vihittiin Saarijärvellä Daniel Henrikson Kauton kanssa. He elivät Rahkolassa kuolemaansa asti. Käyttivät nimeä Rahkoin, Kautto. Hedda kuoli vuonna Heidän tyttäristään kolme muutti nälkävuosina Lappeelle Willmanstrandiin: Anna-Liisa Peura os. Kautto, Maria Kautto ja Hedvig Joutenmäki (o.s. Kautto). Pojista David Danielson (Taneli Tanelinpoika) Kautto muutti takaisin kotitilalleen isännäksi vaimonsa Stina Mårdin kanssa vanhempiensa ikääntyessä. Toiseksi vanhin tytär, Maria Rahkola (s. 1808). Marialla oli poika, Wilhelm Marias.Rahkola. Myöhemmin Maria avioitui Matts Nybergin kanssa. Kolmas tytär Ulriikka Sofia Rahkola syntyi 1811 ja avioitui , puoliso Eric Pehrs. Parantainen. Neljäs tytär Caisa Rahkola syntyi Hänen myöhempi sukunimensä on minulle epäselvä: saattaisi olla Virkkanen tai Häkkinen tai ihan joku muu! Rahkolan kaikkien tyttärien jälkeläiset elivät siis Saarijärvellä. Jos tiedät heistä jotain tarkempaa niin olisin tiedoistasi kiitollinen Nuorin lapsista oli siis Matti (s.1817), jonka jo Rahkolan viimeisenä isäntänä mainitsin. Emäntä Ulriikka Pehrsdr Rahkola ja Tobias Matts Toikan lapsina, siis Ulriikan toisesta avioliitosta, mainitaan ainakin tytär Anna Brita s ja Johan s Eli Rahkolasta polveutuvat sukunimet Rahkola, Rahkoin, Kautto, Nyberg, Parantainen, Joutenmäki jne. Viipurin Rahkosista polveutuvia sukunimiä Matti Rahkola (s.1817 Saarijärvellä ja k.1864 Lappeella) oli siis Rahkolan viimeinen isäntä (vuosina ), joka luovutti Rahkolan ja muutti Lappeelle (Willmanstrand) vuonna Hänen kerrotaan lähteneen Saarijärveltä nälkää pakoon. Hänen poikansa Johan Matts. Rahkola (s.1843 Saarijärvellä), oli muuttanut jo muutama vuosi aikaisemmin. Johan Rahkolasta tuli Viipurin Rahkosten kantaisä. Johanin vanhin sisar Stina Johanna (s. Saarijärvellä 1840, myöh. Kiuru) muutti myös Viipuriin. Nälkävuodet pakottivat ilmeisesti Rahkosiakin etsimään uusia elinoloja koska Rahkolasta muutti paljon


4 4 kolumni Ihanne, joka ei toteudu Tasa-arvo on ihanne, joka ei koskaan toteudu. Joku toinen on aina rikkaampi, kauniimpi, terveempi, tai muuten vain pärjää työssään, ihmissuhteissaan tai vaikkapa hiihtoladulla paremmin kuin sinä ja minä. Onneksi jokainen on kuitenkin erityisen etevä jossakin. Mistä on ylipäätään kotoisin ajatus, että kaikki ihmiset voisivat olla, pitäisi olla keskenään tasa-arvoisia, että yhteiskunnan tulisi sitä edistää tai jopa taata? Se, mitä me 21. vuosisadan suomalaiset pidämme itsestään selvänä, oli tuskin juolahtanut kenenkään mieleen 5000 vuotta ja hyvin harvalle 500 vuotta sitten, eikä sitä ymmärrä suuri osa ihmiskuntaa vielä tänäänkään. Poliittista tasa-arvoa oli jo antiikin Kreikan ja Rooman kaupunkitasavalloissa, mutta se rajoittui väestön pieneen vähemmistöön, vapaisiin miehiin. Jeesus vuorisaarnassaan Kaikki, minkä tahdotte ihmisten tekevän teille, tehkää te heille (Matt.7:12) sekä Paavalin kirjeessään Galatalaisille (3:28) Yhdentekevää, oletko juutalainen vai kreikkalainen, orja vai vapaa, mies vai nainen; sillä Kristuksen Jeesuksen yhteyteen liitettynä te kaikki olette yksi menevät radikaalisti pitemmälle. Paavalia voidaan pitää yhteiskuntafilosofisesti universalismin perustajana: kaikki ovat samassa asemassa, ihmiset ovat poikkeuksetta Joku toinen on aina rikkaampi, kauniimpi, terveempi... tasa-arvoisia (Paavo Löppönen, Kanava 7:2013). Näiden julistusten vallankumouksellisen merkityksen osoittaa jo se, että vaikka ne lähtivät liikkeelle rahvaan keskeltä 2000 vuotta sitten, ne ovat säilyneet, levinneet kaikkialle maailmaan ja niiden merkitys kasvaa edelleen. Sain joulun alla mieluisan kutsun Kirkko ja Koti lehden kolumnistiksi. Kirkko on viime vuodet ollut tasa-arvokeskustelun polttopisteessä. Niinpä päätin täyttää alkaneen kevätkauden kolumnini tasa-arvoteemalla: mistä ajatus tasa-arvosta on kotoisin, miten se on levinnyt ja kehittynyt, mitä sillä on tarkoitettu ja tarkoitetaan, miksi se on kasvanut ja menestynyt. Tästä se alkoi. Matti Jantunen tutkimusprofessori emeritus Kuopio Liittyäkö vai ei? Ihmiset pohtivat tänä päivänä yhä enemmän omaa suhdettaan uskontoon ja kirkkoon. Tammikuun alussa on julkaistu viime vuoden alustavat tilastot kirkosta eronneiden ja siihen liittyneiden määristä. Väestörekisterin tilastojen mukaan viime vuonna kirkosta erosi valtakunnallisesti noin henkilöä. Liittyneitä puolestaan oli noin Kuopion seurakuntien osalta ennakkotilastot kertovat reilun 1400 henkilön eronneen ja hieman yli 300 liittyneen kirkon jäseniksi. Luvut ovat viime vuoden toiseksi viimeiseltä päivältä ja tarkentuvat vielä lähiviikkoina. Todennäköisesti valtakunnallinen eronneiden määrä vielä kasvaa noin 3000:lla, kirkon tutkimuskeskuksen tutkija Kimmo Ketola arvelee. Jäsenkato ja sen seurannaisvaikutukset ovatkin yksi kirkon suurimmista haasteista lähitulevaisuudessa. historiallista Kaupungin kulttuuriperintöä rikastavia muistolaattoja löytyy Kuopiosta 67 kappaletta, joista 41 on pystytetty 37 henkilön kunniaksi. Kuopio on muistanut laattojen myötä merkittäviä kaupungissa vaikuttaneita henkilöitä, yhdistyksiä, liikelaitoksia ja historiallisia tapahtumia, kuten taisteluja. Asian puuhamiehenä pidetään kaupungin kanslianeuvos Heikki Viitalaa, jonka aika kaudella 1970-luvulta saakka laattoja pystytettiin yhteensä 50 kappaletta. Ensimmäinen muistolaatta paljastettiin vuonna 1906 kansalliselle herättäjälle, valtiomies Johan Vilhelm Snellmanille. Kaupungista löytyy yhteensä kuusi eri muistolaattaa paikoista joissa hän on asunut tai vaikuttanut. Eräs merkittävimmistä teollisuusvaikuttajista puolestaan oli Herman Saastamoinen, jonka teollisen toiminnan alkusijoille Syvänniemelle, Haapaniemen tehdasalueelle, sekä torin reunalla sijainneelle liikepaikalle on pystytetty laatat. Saastamoisen suvun perintöä jatkaa vuonna 1968 perustettu Saastamoisen säätiö, joka tukee tiedettä ja taidetta. Kuopio on muistanut myös presidentti Martti Ahtisaarta ja Urho Kekkosta, sillä he ovat aikanaan asuneet kaupungissa. Laattoja löytyy näiden lisäksi monipuolisesti niin taiteenja sivistyksen alalla toimineille henkilöille, urheilijoille kuin yhteiskunnallisille vaikuttajillekin. Muistolaattojen tarinoihin perehtymisen myötä piirtyy kuva kaupungin paikallishistorian tapahtumista, paikoista Suhde kirkkoon puntarissa Ketola kertoo, että kirkosta eronneiden määrä on noin viiden viimeisen vuoden aikana vakiintunut ja välille. Vaikka viime vuoden luvuksi tarkentunee reilu , ei kyse mielestäni ole mistään dramaattisesta hyppäyksestä. Kesällä vellonut kohu Päivi Räsäsen puheista saattoi vaikuttaa jonkin verran. Tilastojen pohjalta ei voi tehdä sellaista johtopäätöstä, että kirkosta eroaminen olisi vuosi vuodelta kiihtymässä. Toki, jos asiaa tarkastellaan useamman vuosikymmenen aikajänteellä, niin nykyään erotaan enemmän kuin esimerkiksi 80-luvulla. Ketolan mukaan luvut kertovat siitä, että ihmiset ovat entistä tietoisempia uskonnosta. Kirkko ja sen asiat ovat aika paljon esillä mediassa. Ihmiset reflektoivat henkilökohtaista suhdettaan kirkkoon ja puntaroivat, miten vahva oma side pohjimmiltaan on. Muistolaattojen tarinoita Kirkollisverolla kustannetaan muun muassa suomalaisten arvostamaa diakoniatyötä. Ratkaiseeko raha? Suomalaisissa on paljon niitä, joiden suhde kirkkoon on neutraali. Juuri heidän joukossaan tapahtuu liikehdintää. Kirkkoon liittyvät mediakohut saattavat näille ihmisille olla se tarvittava sysäys erota kirkon jäsenyydestä, Ketola pohtii. Eivät ne eroa, joilla on aktiivinen suhde kirkkoon. Ketola kertoo, että asioita tarkastellaan yhä enemmän omakohtaisuuden kautta. Enää ei ajatella, että kirkon jäsenyys kuuluu meidän perinteeseemme. Tai että oma suku on aina kuulunut kirkkoon ja siksi minäkin haluan kuulua. Nykyään mietitään pikemminkin sitä, mitä jäsenyys tuo omaan elämään vai tuoko se mitään. Kirkosta eroaminen ei välttämättä siis kumpua kirkkokriittisyydestä. Monet perustelevat eroamistaan sillä, että eivät halua maksaa kirkollisveroa. Raha ehkä näyttäytyy päällimmäisenä syynä, mutta ensin pitää syvempien syiden kadota. Jos ihmisellä ei ole olemassa mitään kontaktia kirkkoon eikä hän koe saavansa jäsenyydestä mitään, ei hän myöskään halua siitä maksaa. Positiivisuutta peliin Kirkolla onkin kovan mietinnän paikka kuinka saada jäsenvirta kääntymään päinvastaiseen suuntaan. Opettaja, kirjailija Jorma Korpelan muistomerkki vuodelta 1985 löytyy Kuopion Yhteiskoulun seinästä. Teos on taiteilija Irma Mattilan. ja ihmisistä. Ne kertovat miten Kuopio on ajansaatossa ollut merkittävä aatteiden ja toiminnan paikka Suomen historiassa. Ulkotiloissa sijaitseviin muistolaattoihin voi tutustua Markku Heiskasen ja Mauno Hämäläisen kokoaman kirjan avulla, sekä Kuopion taidemuseon toteuttaman mobiilipelin, nettikartan tai painetun kartan muodossa. Lähde: Markku Heiskanen Mauno Hämäläinen: Snellmanista Ahtisaareen Henkilöt ja tapahtumat Kuopion laattoina. PIIA JULKUNEN MAUNO HÄMÄLÄINEN


22 22 Yläpuolisesti lämpöeristettyjä lattiarakenteita tehtiin paljon ja laattojen pinnoille, jotka ovat lähellä sokkelia voi tiivistyä kosteutta, joka voi kastella eristeiden alapinnat. Betonilaatan kastuminen kapillaarisesti mahdollistaa mikrobivauriot koko rakenneosassa. (Moilanen 2011, 29) 1970-luvulla rakennetuissa taloissa on yleensä puutteellisesti rakennettu yläpohjan ja ulkoseinän liittymäkohta ja höyrynsulkumuovit eivät ole olleet yhtenäisiä tai riittävän tiiviitä liittymäkohdassa. Höyrynsulkumateriaalit olivat myös heikkolaatuisia ja niiden asennus ei ole ollut riittävän ammattitaitoista. Läpiviennit eivät myöskään ole olleet riittävän tiiviitä, jolloin lämmin ja kostea sisäilma pääsee kulkemaan rakenteiden läpi. Korjaustoimenpiteinä on yleensä lisätty eristepaksuutta ja yläpohjissa ei ole tehty riittävää ilmankiertoa tuuletustilaan. (Moilanen 2011, 34) 1970-luvulla käytettiin tiili+villa+tiili rakennetta ja yleisin kattorakenne on tasakatto, jossa yläpohja ei pääse tuulettumaan kunnolla. Vesikate on yleensä bitumihuopaa, jonka alusrakenteena on raakaponttilauta. Lämmöneristeenä on käytetty mineraalivillaa, jonka paksuus on mm ja ulkokuori on tehty usein poltetusta tiilestä tai kalkkihiekka kivestä sekä ikkunoiden ja ovien liittymät ovat ulkokuoresta epätiiviitä. (Moilanen 2011, 42) Kantavien väliseinien perustukset ovat usein laattojen alapuolella, jolloin puurungon alaosat kärsivät kosteudesta ja voivat olla lahoja. Sisäverhouslevyjen ja betonilaatan väliin on voinut syntyä mikrobivaurioita jo rakennusaikana. (Moilanen 2011, 53) Käytetyt ratkaisut ja materiaalit ovat olleet herkkiä erilaisille vaurioille. Rakennuksissa, joissa on oireilevia henkilöitä, täytyy pienetkin vauriot korjata ja pelkkä rakenteiden tiivistys ei tällöin riitä. (Moilanen 2011, 65) luvun rakennukset Yleisin ilmanvaihtoratkaisu oli koneellinen poistoilmanvaihto. Rakennustavat ja rakennuskulttuuri muuttui nopeasti ja ohjeet ovat välillä olleet puutteellisia tai virheellisiä, mutta esimerkiksi kosteuden- ja vedenpoistojärjestelmät ovat kuitenkin olleet silloisen hyvän rakennustavan mukaisia luvulla on noudatettu mm. Veden- ja kosteudeneristysmääräystä vuodelta 1976, jonka ohjeet ovat vaikeaselkoisia ja niissä on paljon tulkinnan varaa. Eri vuosikymmeninä toistuvat tietyt vakiovirheet rakentamisessa. Yleisimmät ongelmat johtuvat kosteusvaurioista ja uusien materiaalien käytöstä, joista ei ole riittävästi tietoa. (Laurinen 2011, 12-14)


9 242 Maamiesseura työskenteli entistä ponnekkaammin maatalouden kehittämiseksi. Vuodesta 1929 lähtien seuralla oli vakinainen maatalousneuvoja. Neuvojina toimivat Yrjö Savijoki , Mikko Kiuru 1930, Väinö Iivonen , Valtter Puotinen ja Arvo Syrjälä Seura järjesti maamiespäiviä, kursseja ja kilpailuja. Pienviljelijäkursseja pidettiin 1925, 1926 ja 1928, juurikasvien hoitokursseja 1925, 1928 ja 1929, siemenviljan peittauskursseja 1933, 1936 ja 1938, peltokurssit 1936 ja sokerijuurikkaan viljelyskurssit Sokerijuurikas oli uusin tulokas Raudun viljelmillä. Sokerijuurikkaan viljelys alkoi 1938, kun Itä-Suomen raakasokeritehdas oli perustettu Antreaan. Ensimmäisenä vuonna oli sopimusviljelijöitä 66 ja seuraavana vuona jo 99. Kun maatalouskerholaistenkin palstat otetaan lukuun, oli viljelysala vuonna 1938 yhteensä 30 ja hehtaaria. Ensimmäisen vuoden keskimääräinen hehtaarisato oli kiloa ja huippusato kiloa hehtaarilta. Valitettavasti tukahtui lupaavasti alkanut työ sodan jalkoihin. Vehnän viljelyksessä, mikä oli alkanut elpyä jo aikaisemmin, päästiin sen sijaan jo merkittäviin saavutuksiin. Vehnä menestyi hyvin ja sen viljelysala laajeni vuosi vuodelta, kun jauhatus saatiin kunnollisesti hoidetuksi. Maamiesseura järjesti muun muassa kyntökilpailuja vuosina kaikkina muina vuosina paitsi Ojankaivukilpailuja pidettiin , Sokerijuurikasta M. Komin pellolla Kuusenkannassa 1939.


3 HELSINKI Vasemmistoliiton vaalilehti vaalit.vasemmisto.fi 3 Espoossa asuva Kalevi Kivistö kuntoilee säännöllisesti, jotta toimintakyky säilyy hyvänä. Helsinkiläinen Outi Ojala huristelee ratikalla, metrolla ja busseilla päivittäin. Kiireiset eläkeläiset vaativat vanhuspalvelulakia Eläkeläiset Kalevi Kivistö ja Outi Ojala elävät edelleen kalenterin armoilla. Luottamustehtävissään he ajavat eläkeläisten asiaa vaatimalla, että pitkään maata rakentaneiden rahat riittävät ja kohtelu on inhimillistä. TEKSTI: PIA HYÖTYNEN KUVAT: MIGUEL VERA Kunnallispolitiikka vie aika suuren osan Outi Ojalan ajasta. Hän on Helsingin kaupunginhallituksessa ja valtuustossa sekä pääkaupunkiseudun koordinaatioryhmässä. Ojala jäi kansanedustajan työstä eläkkeelle huhtikuussa Enemmän vapaa aikaa nyt onneksi on. Voin tavata useammin ystäviäni ja käydä oopperassa ja konserteissa. Kalevi Kivistö on viettänyt opetusministeriön ylijohtajan työstä eläkepäiviä 6 vuotta ja 3 kuukautta. Harrastukset vievät niin paljon aikaa, ettei harrastamaan juuri ehdi, hän naurahtaa viitaten luottamustehtäviinsä muun muassa Eläkeläiset ry:n puheenjohtajana. Myös vaimoni Sirkka sanoo, ettei ole juuri huomannut tehtävieni vähentyneen. Oliko eläkkeelle jääminen vaikeaa? Ei ollut, sillä olin sitä jo hyvän aikaa suunnitellut. Nyt on enemmän aikaa myös erilaisille järjestötehtäville. Mukavia työkavereita eduskunnasta toki alkuun kaipasin, Ojala toteaa. Kivistö ahkeroi vielä työn päätyttyä monia selvityksiä opetusministeriölle, ja nyt häntä vievät kokouksiin eri puolelle maata luottamustehtävät. Mukavaa on se, että nyt ehtii sentään lehden lukea aamuisin. Kuuden suurimman eläkeläisjärjestön Eetun kiertävä puheenjohtajuus on tänä vuonna Eläkeläiset ry:llä, sekin teettää työtä. Ja kun tekee hommia yksin ilman työyhteisöä, paketin kasassa pitäminen ja aikataulutus vievät aikaa. Eläkeläiset ovat voimavara Ojala ja Kivistö toivovat muutoksia eläkeläispolitiikkaan. Eläkeläiset ovat voimavara eikä pelkkä kustannuserä. Pitkään työtä tehneiden ihmisten ostovoimasta tulisi huolehtia nykyistä paremmin. En nyt puhu itsestäni, mutta pienillä eläketuloilla sinnittelevien tulokehitys jää vuosien mittaan kovasti jälkeen palkansaajista, Ojala huomauttaa. Kivistö listaa neljä pääkohtaa, joista vaalien alla pitäisi keskustella ja vaalien jälkeen korjata. Vanhustenhoito on saatava kuntoon säätämällä vanhuspalvelulaki, jossa määritellään normit hoidon järjestämiselle. Suositukset esimerkiksi henkilöstömääristä eivät ole purreet. Omaishoitajien asemaa on kohennettava ja yhtenäistettävä siten, ettei esimerkiksi taloudellinen tuki riipu asuinkunnasta. Veropolitiikan suuntaa on muutettava pois kulutusverojen nostosta, josta eniten kärsivät pienituloiset. Vasemmistoliiton verolinjaukset ovat tässä suhteessa hyvät. Nyt säädetty takuueläke on liian pieni; Vasemmistoliiton esittämä 750 euroa/kk perustulo olisi suurempi. Vanhusten hoito- ja hoivatakuu pitää saada aikaisiksi vanhuspalvelulailla. Nykytilanne on todella huolestuttava esimerkiksi Helsingissä. Kaikki eivät pärjää kotona, vaikka haluaisivatkin. Silloin on saatava ympärivuorokautista hoivaa, korostaa Ojala. Joustava eläkeikä on hyvä Ojala ja Kivistö eivät usko terveydenhuollon yksityistämisen ilosanomaan. Valitettavasti monet kunnat ovat rahapulassa toimineet lyhytnäköisesti ja ulkoistaneet palveluitaan. Kunnan pitää pääsääntöisesti Omaishoito kunniaan! tuottaa vanhusten palvelut, lisäksi voi olla yksityisten yritysten tai järjestöjen ylläpitämiä palvelutaloja, Ojala linjaa. Kivistön mielestä yksityistäminen voi jakaa väestön kahtia: köyhät käyttävät julkisia ja rikkaammat yksityisiä palveluja. Tämä laskee julkisten palvelujen suosiota. Rikkaat eivät halua niistä maksaa, eikä julkisiin virkoihin saada pätevää henkilöstöä. Kierre heikentää julkisten palvelujen laatua. Työuria pyritään pidentämään, ja keinoksi esitetään muun muassa eläkeiän nostoa. On hyvä, että kannustetaan jatkamaan työelämässä pidempään. Jos eläkeikärajoihin halutaan muutoksia, niistä tulee sopia kolmikannassa, kiteyttää Ojala. Eläkeiän nostosta pitävät suurinta ääntä ne, jotka ovat johtajasopimuksella itse jääneet pois työstä 60-vuotiaina, tuhahtaa Kivistö. Hän toteaa, että Suomessa työurat ovat jo pari vuotta pidempiä kuin EU:ssa keskimäärin. Eläkeiän nosto ei toisi yhtäkään uutta työpaikkaa. Pitäisi työllistää työttömät ja erityisesti kortistossa kituvat alle 25-vuotiaat nuoret. Nykyinen joustava eläkeikä on hyvä. Tutkimusten mukaan se on vuosittain pidentänyt eläkkeelle jäämisikää puolella vuodella. Joukkoliikenne ahkerassa käytössä Mitä yhteiskunnan palveluja tarvitset nyt? Entä 10 vuoden kuluttua? Käytän terveysaseman palveluja. Liikkuessani kaupungilla päivittäin käytän kunnallista joukkoliikennettä: raitiovaunuja, metroa ja busseja. Taloyhtiömme saa kaukolämpönsä Helsingin Energialta. Pääkaupunkiseudun kunnat tuottavat yhdessä puhtaan juomaveden ja huolehtivat jätevesistä. Myös jätteiden huollon seudun kaupungit ovat järjestäneet yhdessä. Ojala haluaa nostaa nämä itsestään selvänä pidetyt asiat, koska ne ovat varsin tärkeitä arjen sujumisen kannalta. 10 vuoden kuluttua, jos olen hengissä, uskon tarvitsevani enemmän terveydenhuollon ja sosiaalitoimen palveluja. Myös Kivistö käyttää ahkerasti joukkoliikennettä. Toimintakyky on edelleen hyvä, joten terveyskeskukseen hän joutuu turvaamaan harvoin. Olen myös kulttuuripalvelujen suurkuluttaja. Yritän kuntoilla ja syödä terveellisesti, jotta olisin 10 vuoden kuluttuakin hyväkuntoinen ja tarvitsisin palveluita mahdollisimman vähän. Haittojen vai kärsimyksen vähentämistä? Tiina Lintunen toteaa korvaushoidon sopivan vain osalle päihdeongelmaisista. Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas, sosionomi ja huumetyöntekijä Tiina Lintunen kuvailee päihdepalvelujen tilannetta Helsingissä huonoksi. TEKSTI: ELINA TURUNEN Muutaman viimeisen vuoden aikana on ajettu alas useita palveluita. Esimerkiksi kaupungin oma huumekatko on lopetettu ja Kettutien A-poliklinikka ajettu alas. Helsinki on panostanut pääasiassa ns. haittoja vähentävään korvaushoitoon, joka sopii vain pienelle osalle huumeiden käyttäjistä. Tilastoissa hoidossa olevien määrä näyttää lisääntyneen, mutta todellisuudessa ihmiset eivät välttämättä saa muuta kuin lääkehoitoa. On selvää, että pelkkä lääke ei ratkaise usein kaoottista tilannetta. Tarvitaan paljon tukea ja uutta sisältöä kuntoutujan elämään. Myös alkoholistien hoitoon pääsy on vaikeutunut, sanoo Tiina Lintunen. Joitakin palveluja on kilpailutettu, jolloin hoitopaikat voivat vaihtua jopa vuosittain. Pysyvyys on erityisen tärkeää, sillä luottamuksen syntyyn saattaa mennä vuosia. Miten palveluja tulisi parantaa? Yksi hoito ei sovellu kaikille, eikä ensimmäinen hoitokerta useinkaan johda täysraittiuteen. Erilaisia päihdepalveluja tulisi tarjota laajasti. Muutoksia perustellaan säästöillä, vaikka päihdeongelman hoitamatta jättäminen maksaa yhteiskunnalle enemmän. Raha ei saisi olla ensisijainen näkökulma. Hoitamatta jättäminen tarkoittaa kohtuutonta kärsimystä yksilölle ja hänen läheisilleen, Lintunen sanoo.


2 Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymä Joensuun kaupungin sosiaali- ja terveystoimi julistaa haettavaksi KAKSI (2) TERVEYSKESKUSHAMMAS- LÄÄKÄRIN VIRKAA, NROT JA Virkojen kelpoisuusehtona on Suomessa laillistetun hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto. Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymään kuuluvat Eurajoki, Harjavalta, Kokemäki, Luvia ja Nakkila. Asukkaita alueella on n Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymässä on haettavana Terveyskeskushammaslääkärin toimi Työ on monipuolista ja henkilökunta osaavaa. Ajanvaraus on keskitetty ja käytössä on Efficatietojärjestelmä sekä digitaalinen kuvantaminen. Hakijalta edellytetään Suomessa laillistetun hammaslääkärin pätevyyttä ja hyvää suomen kielen taitoa. Palkkaus ja palvelusuhteen ehdot määräytyvät KVTES:n ja Lääkärisopimuksen mukaisesti, myös oman palkkatoivomuksen voi esittää. Valitun on esitettävä hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan ennen toimen vastaanottamista. Palvelusuhteessa noudatetaan neljän kuukauden koeaikaa. Hakemukset opinto- ja työtodistuksineen osoitetaan yhtymähallitukselle ja ne tulee toimittaa klo mennessä osoitteella: Liisa Syrjänen, Terveyskeskus, Satakunnantie 2, Nakkila Tiedustelut: vastaava hml Liisa Syrjänen puh , , Palkkaus- ja muut palvelussuhteen ehdot määräytyvät kunnallisten virka- ja työehtosopimusten mukaan. Hakijat voivat esittää oman palkkatoiveensa hakemuksessaan. Tehtäväkuva ja potilasmateriaali ovat monipuolisia. Hammaslääkäritehtävien laaja-alainen osaaminen ja kyky itsenäiseen työskentelyyn katsotaan eduksi. Tehtäviin kuuluu sekä lapsi- että aikuisväestön hammashoitoa. Virkojen sijoituspaikkana ovat Joensuun kaupungin sote-alueen Kontiolahden hammashoitolat. Virkaan valitun on ennen viran vastaanottamista esitettävä hyväksyttävä lääkärintodistus terveydentilastaan. Virkojen täyttämisessä noudatetaan neljän (4) kuukauden koeaikaa. Hakijoita pyydetään esittämään opinto- ja työtodistuksensa haastattelun yhteydessä. Työpaikka on savuton. Hakuaika päättyy klo Pirkkalan kunta hakee klo mennessä vakinaiseen työsuhteeseen Terveyskeskushammaslääkäriä Tarkemmat tiedot ja sähköinen hakulomake löytyvät > Kunta ja hallinto > Avoimet työpaikat. Tehtäviä haetaan sähköisesti Joensuun kaupungin internet -osoitteessa josta löytyy täydellinen hakuilmoitus ja hakemuslomake. Lisätietoja tehtävistä antavat johtava hammaslääkäri Matti Hynynen p tai sähköpostitse ja vastaava hammaslääkäri Eila Tauriainen p tai sähköpostitse Suomen Hammaslääkärilehti 4/


Kehittämis- ja hallintokeskuksen tarkemmista tehtävistä on säädetty valtioneuvoston asetuksessa elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksista (1392/2014). Asetuksen 30 §:n mukaan kehittämis- ja hallintokeskus hoitaa elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen kirjanpitoyksikkö- ja talousjärjestelmätehtävät; henkilöstöhallinnon tehtävät; tieto-hallinnon ohjaustehtävät, palvelut ja palveluhankinnat; yhteiset viestintäpalvelut ja viestintäpalveluhankinnat; yhteiset valmiustehtävät; yleishallinnon tehtävät sekä yhteiset sisäiset koulutus- ja kehittämistehtävät sekä niiden hankinnat; sekä tukien ja avustusten maksamista, käytön valvontaa ja takaisinperintää koskevat tehtävät, joista säädetään erikseen. Lisäksi kehittämis- ja hallintokeskus antaa elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskusten sekä työ- ja elinkeinotoimistojen henkilöstöjen tasapuolisen kohtelun, asiakkaiden tasapuolisen kohtelun ja tehtävien valtakunnallisesti yhdenmukaisen hoitamisen kannalta tarpeelliset ohjeet tehtäväkseen säädetyissä kehittämis- ja hallintoasioissa sekä avustusten maksamista, käytön valvontaa ja takaisinperintää koskevissa tehtävissä. Kehittämis- ja hallintokeskuksen erillisyksikkönä toimii siviilipalveluskeskus, joka hoitaa siviilipalveluslaissa (1446/2007) tarkoitetut tehtävät.


Koirakouluun on tullut niin paljon uusia koiria, että minä alan oikeastaan olla niitä hyvin käyttäytyviä vanhoja konkareita. Koska pienistä asioista on osattava iloita, niin tässä muutama: istuin monessa harjoituksessa paikallani ja kun toinen koira ohitti, katsoin Emäntää, kun hän sanoi: "Katso", tervehdin muutamia uusia koiria nätisti haukkumatta (ainakaan paljoa) enkä provosoitunut, vaikka minulle haukuttiin. Niin ja tulin kolmannella kerralla autosta ulos haukkumatta. (Jouduin aina takaisin autoon, kun haukahdin. Muutama yritys siinä meni. Emäntä jo uhkasin, että jään takapenkille koko päiväksi, jos en osaa tulla ulos nätisti.)


26 AAMULEHTI , Mielipide -sivu Tunsin saavani kaikkialta hyvää palvelua. Eritoten Metson kirjasto saa minulta täydet pisteet! Kirjasto oli pitkän aikaa remontissa, mutta aina sain siellä työskenteleviltä ihmisiltä täydellistä palvelua ja aina he jaksoivat olla läsnä ja auttaa milloin missäkin asiassa. Kirjaston kahvilassa oleva pöytä missä, jokainen voi syödä omat eväänsä, oli myös hyvä oivallus, en ole nähnyt vastaavaa muissa kirjastoissa. Vaikka olen puhelias ja herkästi lähestyttävä, kukaan ei ole koskaan kiirehtinyt minua "luukulta" pois. T A M P E R E E N K A U P U N K I 26


4 4 A.F.AIRO Mannerheim-ristin ritari, kenraaliluutnantti Aksel Fredrik Airo syntyi Turussa, missä hän myös suoritti ylioppilastutkinnon Vapaussodan Airo taisteli 5. Pohjanmaan patterissa vapaaehtoisena Lauttakylässä, Ahvolassa ja Viipurissa. Palveltuaan kenttätykistössä nuorempana upseerina, patterin päällikkönä ja va. komentajana hänet siirrettiin yleisesikuntaan, mutta komennettiin ensin St.Cyrin sotakouluun ja sen jälkeen Sotakorkeakouluun. Puolustusvoimien komentaja Juhani Kaskeala ja Mannerheimi-ristin ritari Pentti Iisalo paljastavat Airon rintakuvan. A.F. Airon patsaanpaljastustilaisuus Heinolassa Kenraaliluutnantti ja ritarikenraali A.F. Airon näköispatsas paljastettiin Heinolan Maaherranpuistossa. Patsas täydentää alueen historiallista antia, sillä siellä on myös mm. Sotaan lähteneiden ja Tammenlehvän muistomerkit. Sotapäällikön patsas paljastettiin juhlallisin menoin. Muistomerkin paljastivat puolustusvoimain komentaja amiraali Juhani Kaskela ja Mannerheim-ristin ritari Pentti Iisalo. Sotilasmusiikista vastasi Panssarisoittokunta johtajanaan musiikkimajuri Heikki Saariaho. Tilaisuus veti paikalle useita satoja ihmisiä, myös minutkin, sillä harvemmin näillä seuduin näkee puolustusvoimiemme komentajaa. Paikanpäällä oli myös Puolustusvoimien kalustoesittelyä. Heikki Pajuvesa Kaskela korostivat Airon ansioita korvaamattomana kenraalina. Suorapuheisuudessaan ja kriittisyydessään Airo oli ylipäällikölle hyödyllinen. Vastuulliselle komentajalle on melkoinen etu, jos hänellä on älykäs ja pelkäämätön alainen. Kaskela sanoi puheessaan. Yleisesikunnassa Airo palveli toimistoupseerina ja -päällikkönä sekä vt. osastopäällikkönä vuosina A.F.Airo ideoi aikanaan alueellisen puolustus- ja liikekannallepanojärjestelmän Suomeen. Eversti Airon asema operatiivisen osaston päällikkönä ja Mannerheimin arvostamana upseerina johti automaattisesti siihen, että hänestä tuli sodan alettua päämajoitusmestari ja käytännössä sotatoimien johtaja. Näköispatsaan A.F.Airosta on veistänyt lahtelainen kuvanveistäjä Toivo Pelkonen. Kaikki juhlapuhujat, kenttäpiispa Hannu Niskanen, kenraalimajuri evp. Juhani Ruutu, kaupunginhallituksen puheenjohtaja Raili Rotko, valtuuston puheenjohtaja Timo Ihamäki ja pv.n komentaja amiraali Juhani Oikealla kuvanveistäjä Toivo Pelkonen ja vasemmalla kaupunginjohtaja Hannu Komonen.


Sulkeutuneissa, sisäänpäin kääntyneissä yhteisöissä suurimpina ongelmina pidetään auktoriteettiuskoa, oman yhteisön idealisointia sekä avoimen keskustelun ja sisäisen kritiikin kieltämistä.


19 YHTEENVETO: ELINTARVIKE- JA PAKKAUSTEOLLISUUS Arvoketju ja sen nykytila Elintarvike- ja pakkausteollisuus, jalostus, jatkojalostus, ruoka- ja juomateollisuus, rehuteollisuus Vahva alkutuotanto ja sopimustuotanto Suomen ruokamaakunta, monipuolisin tuotanto Korkea laatu, vahvat brändit Kaupan monopoli, vähän jakeluteitä, kaupan omat merkit kilpailijana Työvoiman saatavuus ja hinta Ruokatrendit ja ruokakriisit Ympäristösäädökset, maataloustuet Ilmastonmuutos Satakunnan ja Rauman kauppakamarien jäsenet, jotka ovat osallistuneet Satakunnan teollisuusvision tekemiseen Amcor Flexibles Finland Oy Eskimo Finland Oy Finnamyl Oy HK Ruokatalo Oy Lihajaloste Korpela Oy Yhteenveto arvoketjuun vaikuttavista muutostrendeistä Marva Group Mykora Oy Porin Leipä Oy Satafood Kehittämisyhdistys ry Sucros Oy Miten arvoketjun tulisi kehittyä v mennessä (tarkennetaan konkreettisiksi toimenpiteiksi) Pyritään vastaamaan trendeihin ja asiakastarpeisiin, esim. uuselintarvikkeet, luomu Panostetaan tuotekehitykseen ja innovatiivisiin ratkaisuihin (vrt. Kivikylän Palvaamo Oy) Laajennutaan Venäjälle, erityisesti Pietarin alueelle Kasvua pyritään saamaan julkisista hankinnoista (Horeca) Kierrätysmateriaaleja hyödynnetään yhä laajemmin pakkausteollisuudessa Luodaan ja jalkautetaan Satakunnan yhteinen ruokabrändi Hyödynnetään uutta teknologiaa (esim. QR-seurantateknologiaa pakkauksiin) Mitkä tekijät vaikuttavat kehitykseen puolesta / vastaan? Uusien logistiikkaverkkojen (esim. Itella, Matkahuolto) luominen ja kehittäminen kriittinen tekijä Alkutuotannon säilyminen/hiipuminen alueella vaikuttaa koko ruoanjalostuksen arvoketjuun EU:n maatalouspaketeilla laajoja vaikutuksia elintarviketeollisuuden pysyvyydelle ja kehitykselle Satakunnassa Panostukset ammattitaitoisen työvoiman saamiseksi alueelle


20 2 Diakin t u t k i m u s-, kehittämis- ja i n n o va a- tiotoiminnan periaatteet Ammattikorkeakoulujen kolmeksi perustehtäväksi on määritelty opetus, tutkimus ja aluekehitystyö. Diakonia-ammattikorkeakoulun tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminnan (TKI) tavoitteena on osallistua työelämän ja yhteiskunnan kehittämiseen. Diak ryhmittää laajan TKI-toimintansa kolmeen teemaan: kirkko, hyvinvointipalvelut ja kansalaisyhteiskunta. Toiminnassa Diak asettaa etusijalle köyhyyteen ja huono-osaisuuteen liittyvät kehittämishankkeet. Opinnäytetyöt ovat osa Diakin eri opetusyksiköissä, työelämän oppimisympäristöissä (TOP) ja erillisessä tutkimus- ja kehittämisyksikössä tapahtuvaa tutkimustoimintaa. Työelämän oppimisympäristöissä on kyse toiminnasta, jossa työelämän henkilöstö, opiskelijat ja opettajat tekevät yhteistyötä toimien, oppien, tutkien ja kehittäen. Tällöin osa opetussuunnitelman mukaisista opinnoista toteutuu työelämässä. Työelämän oppimisympäristöjen toimintaa luonnehtivat pitkäkestoisuus, systemaattisuus, jatkuvuus, yhteisöllisyys ja innovatiivisuus. Oppimisympäristöjen tavoitteena on tuottaa uutta tietoa ja taitoa työelämälle samalla, kun ne tarjoavat Diakin opiskelijoille mahdollisuuden saavuttaa opetussuunnitelman mukaisia oppimistavoitteita aidoissa toimintaympäristöissä. Opiskelijoiden osallistuminen esimerkiksi tuotteiden, työmallien tai -menetelmien kehittämiseen ja arviointiin voi käynnistyä eri opintokokonaisuuksien oppimistehtävinä ja laajentua yhden tai useampien opiskelijoiden opinnäytetöiden muodostamaan kokonaisuuteen. Yhä useammin tutkimus-, kehittämis- ja innovaatiotoiminta toteutetaan hankkeiden muodossa. Hanketoiminta muodostaa käytännön linkin opetuksen ja työelämän välille ja on keskeisin väline Diakin aluekehitystyössä. On tärkeää, että opiskelijat ovat mukana näissä hankkeissa, ja että hank- 19


8 Euroopan unionin virallinen lehti L 345/ Lisätalousarvio laaditaan, esitetään, hyväksytään, vahvistetaan ja annetaan tiedoksi samaa menettelyä noudattaen kuin vuosittainen talousarvio. Kun lisätalousarvio liittyy unionin sotilasoperaation aloittamiseen, siihen on kuitenkin liitettävä operaation ennakoituja yhteisiä kustannuksia kokonaisuudessaan koskeva yksityiskohtainen rahoitusselvitys. Erityiskomitea käsittelee esityksen asian kiireellisyyden huomioon ottaen. 21 artikla Määrärahasiirrot 1. Hallinnoija voi tarvittaessa operaation komentajan ehdotuksesta suorittaa määrärahasiirtoja. Hallinnoijan on ilmoitettava erityiskomitealle aikomuksestaan vähintään viikko etukäteen edellyttäen, että tämä on mahdollista asian kiireellisyys huomioon ottaen. Erityiskomitean ennakkohyväksyntä vaaditaan kuitenkin silloin, kun: a) suunniteltu määrärahasiirto muuttaa operaation ennakoituja kokonaismäärärahoja; tai b) varainhoitokaudelle suunnitellut määrärahasiirrot luvusta toiseen ylittävät 10 prosenttia sen luvun määrärahoista, josta määrärahat siirretään, sellaisina kuin ne on otettu varainhoitovuoden talousarvioon päivänä, jona harkittava määrärahasiirtoehdotus tehdään. 2. Operaation komentaja voi, katsoessaan sen operaation moitteettoman toiminnan kannalta tarpeelliseksi, kolmen kuukauden kuluessa operaation aloittamispäivästä toteuttaa operaatiolle osoitettujen määrärahojen siirtoja momentilta toiselle ja luvusta toiseen talousarvion osassa yhteiset operatiiviset kustannukset. Hänen on ilmoitettava asiasta hallinnoijalle ja erityiskomitealle. 22 artikla Määrärahojen siirto varainhoitovuodelta toiselle 1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat, joita ei ole sidottu, peruutetaan periaatteessa varainhoitovuoden lopussa. 2. Athenen hallinnoimien tarvikkeiden ja varusteiden varastointikulujen kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää yhden kerran seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että vastaava sitoumus on annettu ennen kuluvan varainhoitovuoden joulukuun 31 päivää. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut määrärahat voidaan siirtää seuraavalle varainhoitovuodelle edellyttäen, että niitä tarvitaan operaatioon, jota ei ole selvitetty loppuun. 3. Hallinnoijan on annettava edelliseltä varainhoitovuodelta siirrettäviä määrärahoja koskevat ehdotukset erityiskomitean hyväksyttäväksi ennen helmikuun 15 päivää. Ehdotukset katsotaan hyväksytyiksi, jollei erityiskomitea päätä toisin maaliskuun 15 päivään mennessä. 23 artikla Menojen aikaistettu toteuttaminen Sen jälkeen kun vuosittainen talousarvio on hyväksytty, määrärahoja voidaan käyttää sitoumusten ja maksujen kattamiseen siinä määrin, kuin se on operaation kannalta välttämätöntä. 7 LUKU RAHOITUSOSUUDET JA KORVAUKSET 24 artikla Rahoitusosuuksien määrittäminen 1. Operaatioiden valmisteluvaiheen tai operaatioiden jälkeisten yhteisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat, joita ei voida kattaa sekalaisilla tuloilla, rahoitetaan osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuuksilla. 2. Yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat katetaan operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden ja kolmansien valtioiden rahoitusosuuksilla. 3. Operaation rahoitukseen osallistuvien jäsenvaltioiden rahoitusosuudet ovat määrältään yhtä suuret kuin talousarvioon otetut, operaation yhteisten operatiivisten kustannusten kattamiseen tarkoitetut maksumäärärahat vähennettynä niiden rahoitusosuuksien määrällä, jotka rahoitukseen osallistuvat kolmannet valtiot ovat velvollisia maksamaan samaa operaatiota varten tämän päätöksen 12 artiklan mukaisesti. 4. Rahoitusosuuksien jakautuminen niiden jäsenvaltioiden kesken, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, määräytyy Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 28 artiklan 3 kohdassa määritellyn bruttokansantulon mukaan määräytyvän asteikon ja Euroopan yhteisöjen omien varojen järjestelmästä 29 päivänä syyskuuta 2000 tehdyn neuvoston päätöksen 2000/597/EY, Euratom ( 1 ) tai muun, sen korvaavan neuvoston päätöksen mukaisesti. 5. Rahoitusosuuksien laskennassa käytetään Euroopan yhteisöjen viimeisimpään talousarvioon liitetyssä taulukossa Yleisen talousarvion rahoitus omien varojen lajien ja jäsenvaltioiden mukaan olevassa sarakkeessa BKTL-varat olevia tietoja. Kutakin jäsenvaltiota, jolta rahoitusosuutta pyydetään, koskeva rahoitusosuus on suhteessa kyseisen jäsenvaltion bruttokansantulon (BKTL) osuuteen niiden jäsenvaltioiden, joilta rahoitusosuuksia pyydetään, yhteenlasketusta BKTL:stä. ( 1 ) EYVL L 253, , s. 42.


19 36 Toimintakertomus nusti avainhenkilöstöä ja vahvisti edelleen yhtiön rahoitusasemaa. Yhtiö paransi kannattavuutta muun muassa nostamalla nykyisten yksiköiden täyttöasteita, Arvio toiminnan merkittävimmistä riskeistä ja epävarmuustekijöistä kehittämällä sopimuskantaa, lisäämällä parem- Mediverkon toiminta muodostuu sosiaali- ja ter- pikatteisten palveluiden suhteellista osuutta veyspalveluiden tai henkilöstöpalveluiden tuotta- liikevaihdosta ja nostamalla operatiivista kustan- misesta, jotka ovat pääsääntöisesti suhdanteista nustehokkuutta ketjuohjausta, laadunhallintaa ja riippumattomia välttämättömiä julkisia peruspal- henkilöstöhallintoa tehostamalla. veluita. Toimialaan ei johdon näkemyksen mukaan Olennaiset tapahtumat tilikauden päättymisen jälkeen tällä hetkellä kohdistu merkittäviä teknologiaan tai globalisaatioon liittyviä epäjatkuvuuskohtia. Toimialaan kuitenkin liittyy useita muita epävarmuus- Mediverkko Hammaslääkäripalvelut Oy osti Jyväs- tekijöitä ja riskejä, joita ovat ainakin seuraavat: keskuksen hammashuolto Oy:n liiketoiminnan. lainsäädännön ja/tai viranomais- Kauppahinta on noin 0,3 miljoonaa euroa. Liike- käytäntöjen muutokset toiminta siirtyy Mediverkon omistukseen ammattihenkilöstön saatavuus, Arvio todennäköisestä tulevasta kehityksestä osaaminen ja palkkataso ulkomainen ja kotimainen kilpailu kilpailuehdot julkisten toimijoiden kanssa Johdon tavoitteena on jatkaa sekä liiketoiminnan vahinko- ja hoitoriskit kasvattamista, että kannattavuuden parantamista yksityistalouksien ostovoima tilikauden 2014 aikana. kuntien taloudellinen tilanne Selvitys tutkimus- ja kehitystoiminnan laajuudesta Edellisten lisäksi toimialasta riippumattomia kasvuyhtiön johtamiseen liittyviä riskejä ja epävar- Olennaiset tapahtumat tilikaudella Merkittävimmät orgaaniset investoinnit olivat uuden yksityisen terveysaseman käynnistys Es- Mediverkko-konsernissa tehtiin laajamittaista tutkimus- ja tuotekehitystoimintaa vuoden 2013 aikana. Tutkimus- ja tuotekehitystoiminnalla muun muustekijöitä on lukuisia: rahoituksen saatavuus ja hinta investointien takaisinmaksun epävarmuus Mediverkko käynnisti ja solmi useita uusia merkit- pooseen, uusi hoivakoti Kotkaan ja uusi hammas- muassa kehitettiin uutta Oma Lääkärisi -toiminta- yritysostojen integrointihaasteet täviä terveydenhuollon hankintasopimuksia kunta- lääkäriasema Tampereelle. Lisäksi Mediverkko teki mallia, Oma Hammaslääkärisi ketjun raportointia kasvun hallintaan liittyvät vaikeudet asiakkaiden kanssa tilikauden aikana. vähäisiä korvaus- ja laajennusinvestointeja muille ja toiminnan ohjausta, hoivayksiköiden laatupro- uusien yksiköiden käynnistykset Mediverkko teki myös yritysostoja hankkimalla hammaslääkäriasemille, hoivakoteihin ja lasten- sesseja ja lastensuojelun toimintakäytäntöjä. uusien liiketoiminta-alueiden käynnistykset omistukseensa lastensuojelupalveluita tuottavan suojeluyksiköihin. Tutkimus- tai tuotekehitystoiminnan menot kir- riippuvuus avainhenkilöistä Myrskyn Silmän Asunnot Oy:n ja Karekuntoutus Yhtiö järjesti henkilöstöannin tammikuussa jattiin tilikauden kuluksi. Mediverkko-konsernilla ei tietojärjestelmähankkeiden kompleksisuus Oy:n koko osakekannan. 2013, jota merkittiin laajalti. Anti sitoutti ja kan- ole aktivoituja tutkimus- tai tuotekehitystoiminnan hallinnon tukiprosessien skaalautuvuus menoja. yrityskulttuurin säilyttäminen


7 kurssin muutoksista. Kurssin muutoksen syitä voidaan etsiä monista lähteistä: OLLin tapauksessa poliittisten puolueiden ja valtakunnallisten järjestöjen liikuntapoliittiset linjaukset, valtakunnallinen ja kansainvälinen opiskelijapolitiikka, koulutuspoliittiset ja opiskelijoiden asemaa koskevat reformit, nuorisokulttuurin kehittyminen eli lyhyesti opiskelija- ja liikuntakulttuurissa tapahtuneet muutokset löytyvät uusien linjausten taustalta. Vaikka tutkintojen uudistus ja liikuntalaki mullistivat Opiskelijoiden Liikuntaliiton toimintaympäristöä 1970-luvulla ja liikuntajärjestöjen tuloksellisuusvaateet ja toimialapohjaisuus muuttavat toimintatapoja 1990-luvulla, niin OLLin toiminnan sisältöjen ja muotojen uudistumiseen ovat mielestäni eniten näinä vuosina vaikuttaneet kaksi alunperin marginaaliin sysättyä ryhmää: naiset ja Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan (JYY) liikuntavaliokuntalaiset. Voi tuntua oudolta väitteeltä, että JYY:n, joka on ehdottomasti ollut OLLin kolmen merkittävimmän jäsenjärjestön joukossa, liikuntavaliokunta kuuluisi marginaaliin. Väitteen tueksi onkin kurkistettava tämän vapaamuotoisena aloittaneen porukan historiaan. Tarina alkaa 1970-luvun loppupuolelta, kun muutama innokas kaveri Jyväskylän Kampuksella alkoi ajatella liikunnasta ja urheilusta toisin. JYY:n oma liikuntatoiminta oli hiipunut 1970-luvun erittäin aktiivisten vuosien jälkeen tyystin: liikuntasihteeri hoiti yliopiston puolesta paikallisen toiminnan ja liikuntalaiset kävivät OLLin kisoissa, mutta muuten toiminta oli ajautunut pahaenteiseen hiljaiseloon. Ylioppilaskunnassa riehui "sivistysyliopistoliike" ja tutkinnon uudistuksen vastainen taistelu, joten ruumiinkulttuurille ei juuri uhrattu voimavaroja. Tämä kaveriporukka, johon kuului yhteiskunta-, kasvatus- ja luonnontieteilijöitä, aloitti toiminnan käytännöllisesti katsoen nollasta ja, mikä merkittävämpää, sekä liikuntaihmisten, ylioppilaskuntalaisten että OLLilaisten jos ei halveksimana niin kuitenkin oudoksumana. Tämän vapaamuotoisena aloittaneen ryhmän tärkeimmät liikuntainnovaatiot olivat sählykisat ja Olvijuoksu, joista kummastakin kehittyi kansalliset menestystarinat. Pelkästään näiden kahden tapahtuman kautta voi väittää, että liikunnan karnevalisoituminen ja avoimuus uutuuksille lisääntyi opiskelijaliikunnassa ennennäkemättömästi. Samalla ne merkitsivät ainakin välillisesti opiskelijoiden liikuntaharrastuneisuuden lisääntymistä tasolle, jossa se on kaikista väestöryhmistä selvänä ykkösenä edelleen 1990-luvun puolivälissä. 297


3 Kiikari 3 Heinäsirkkoja vai mehudieetti miten viettää paastonaikaa? Mehupaasto on lyömätön keino herättää henkiin talven nuuduttama kroppa ja mieli. Vaahterasiirappipaasto saa puolestaan olon kohenemaan ja painon putoamaan, mikäli uskoo internetissä jaettuja paastokokemuksia. Osa ravintoasiantuntijoista vannoo paastojen nimeen, osa varoittaa niiden haitallisuudesta tai ainakin hyödyttömyydestä. Erilaiset paastot heijastelevat nykypäivän trendiä, jossa kauneus, terveys ja hyvinvointi nostetaan tärkeimmiksi arvoiksi elämässä. Johannes Kastaja eli heinäsirkoilla Terveelliset elämäntavat ja vastuullinen kuluttaminen ovat erittäin tärkeitä, mutta niiden varaan rakennettu elämäntapa on kaukana siitä, mitä paastolla Raamatussa haettiin. Johannes Kastajan kerrotaan eläneen autiomaassa heinäsirkoilla ja villimehiläisten hunajalla. Johanneksen ratkaisu oli ekologisesti kestävä ja luultavasti terveellinen. Heinäsirkat ovat erinomainen proteiinin lähde, ja ne kuormittavat ympäristöä huomattavasti vähemmän kuin lihantuotanto. Todennäköisesti lähivuosina Suomessakin avataan hyönteisiin erikoistuneita ravintoloita, jollaisia Kaukoidässä on jo paljon. Hunajan terveysvaikutuksista on taas tiedetty jo pitkään. Johanneksen ruokavalio tuskin silti nousi halusta laihduttaa tai etsiä ekologisesti kestäviä syömätapoja. Johannes Kastaja on yksi tunnetuimmista juutalaisista profeetoista. Kristityt pitävät häntä Jeesuksen opettajana ja edelläkävijänä, ja muslimeillekin Johannes on profeetta. Jeesuksen ajan juutalaisuudessa vaikutti muutamia yhteiskunnasta eristäytyneitä askeettisia yhteisöitä, kuten Kuolleen meren rantamilla eläneet essealaiset. Lisäksi tunnetaan Vanhan testamentin nasiirit, jotka kieltäytyivät alkoholista ja sitoutuivat koko elämäkseen erilaisiin puhtausihanteisiin. Luukkaan evankeliumissa on viitteitä siitä, että Johanneksen vanhemmat olisivat luvanneet poikansa juuri nasiiriksi. Johanneksella saattoi myös olla yhteyksiä essealaisiin. Valtaosa juutalaisista ei kuitenkaan vetäytynyt askeettisiin yhteisöihin tai sitoutunut tiukkoihin puhtaussäädöksiin. Paaston juuret juutalaisuudessa Kristillisen paaston tarkoitus on syventää hengellistä elämää. Paastonaika alkaa Tuhkakeskiviikosta ja kestää 40 päivää, pääsiäiseen asti. Juutalaisessa kulttuurissa suuriin juhliin, erityisesti sovituspäivä jom kippuriin, valmistauduttiin paastoamalla. Ruuasta ja juomasta kieltäydyttiin auringonnoususta auringonlaskuun. Paasto kutsui syntien sovitukseen yhteisöllisen ja yksilöllisen katumuksen kautta. Paasto ei merkinnyt laihduttamista tai terveysfanatismia vaan liittymistä ympäröivään yhteisöön. Samalla se oli kommunikointia Jumalan kanssa. Paaston avulla suojauduttiin vaaralta, lepyteltiin Jumalaa ja osoitettiin kansan olevan valmiina ottamaan Jumala vastaan. Oli myös pienempiä paastonaikoja, jolloin muisteltiin Israelin kansan vaiheita. Paastolla oli tällöin opetuksellinen merkitys. Paastoaminen ja ruokaan liittyvät säädökset siirtyivät juutalaisuudesta islamiin ja kristinuskoon, joten ramadanin ja kristillisen paaston juuret ovat juutalaisuudessa. Kristilliset erakkoliikkeet ja luostarit syntyivät 200-luvun Egyptissä ja Syyriassa ja levisivät myöhemmin koko kristikuntaan. Keskiajalla niillä oli suuri hengellinen, yhteiskunnallinen ja poliittinen merkitys sekä läntisessä kirkossa että idässä, Bysantissa. Protestanttiset kirkot säilyttivät paaston Reformaation myötä syntynyt protestanttinen maailma hylkäsi luostariliikkeen, mutta kiinnostus ruokaa ja paastoa kohtaan säilyi. Yksinkertaisen elämän, raittiuden ja pidättäytymisen ihanteet näkyivät puritanismissa, luterilaisessa pietismissä ja metodismissa, jossa paastolla on ollut vahva sija. Vielä vahvemmin ruokaa ja syömistä säädellään seitsemännen päivän adventismissa, jonka tunnetuimpiin henkilöihin lukeutui muroistaan tunnettu kasvissyöjä John Harvey Kellogg. Tämän päivän mehudieetit tulevatkin juuri Yhdysvalloista, jonka syntyyn ja kulttuuriin puritanismi ja protestanttinen herätyskristillisyys ovat jättäneet syvät jälkensä. Paasto ei itsetarkoitus Terveellisissä elämäntavoissa ja eettisesti kestävässä kulutuksessa ei ole mitään pahaa, päinvastoin. Paastoamisen ei kuitenkaan tulisi olla itseisarvo vaan väline. Mikäli tammikuu kului tipattomasti tai aikoo valmistautua pääsiäiseen paastoamalla, terveempi keho ja keveämpi mieli ovat tärkeitä ja hyviä sivutuotteita. Kristillisen paaston päämämäärä on kuitenkin pääsiäisen tapahtumien muistelu, itsetutkiskelu ja Jumalan kohtaaminen. Tehkää hedelmää, jossa kääntymyksenne näkyy, Johannes sanoi. Syömisestä hän ei puhunut mitään. Juha Meriläinen Aiheesta lisää: Maiju Lehmijoki- Gardner: Askeettien pidot. Uskonnot ja syömisen etiikka. Kirjapaja Taivaallista musiikkia -konsertti Konevitsa-kvartetti Roihuvuoren kirkossa su klo 19 Läpileikkaus Venäjän mieskamarikuorojen rikkaasta ohjelmistoperinteestä. Paino venäläisessä kirkkomusiikissa muinaisista luostarisävelmistä nykysäveltäjien teoksiin. Ohjelma 10, myytävänä äänite á 20. Tuotto Konevitsan luostarin jälleenrakentamiseen Laatokalla. Tervetuloa! Hiljaisuuden päivä Laajarannassa la klo Päivässä rukoushetkiä, virikepuhe ja ehtoollinen. Päivän aikana mahdollisuus lyhyeen keskusteluun ohjaajien kanssa, muuten osallistujat sitoutuvat hiljaisuuteen. Ruokamaksu 5. Tervetuloa! Ilmoittautumiset ja tiedustelut pastori Arja Vaulas, p Konsta Jylhän kauneimmat -konsertti Roihuvuoren kirkossa helatorstaina klo 16 Ikaalisten Kirkkokuoro, johtaa Johanna Eränen, ja Viulupelimannit, johtaa Kari Tamminen. Myynnissä äänite á 5, vapaaehtoinen kolehti. Tervetuloa! Pianotrio soi! Roihuvuoren kirkossa la klo 17 Minne Trio, Kati Välimaa, viulu, Johanna Jaakkola, sello ja Pirkko Heikkinen, piano. Säveltäjinä Rebecca Clarke, Uljas Pulkkis, Pirkko Heikkinen. Tervetuloa!


9 naa euroa. Tutkimusrahoitus kasvoi nimellisesti 3,9 prosenttia ja reaalisesti arviolta 0,7 prosenttia. T&ktoimintaan kohdennettavien varojen osuus valtion menoista ilman valtionvelan hoitokustannuksia oli 4,4 prosenttia. Julkisen t&k-rahoituksen osuus bruttokansantuotteesta laski 0,95 prosenttiin. Suomen Akatemia kuuluu opetusministeriön hallinnonalaan. Opetusministeriön t&k-rahoitus nousi vuodesta 2007 vuoteen 2008 yhteensä 27 miljoonalla eurolla 778 miljoonaan euroon. Uuden työ- ja elinkeinoministeriön t&k-rahoitus oli 673 miljoonaa euroa. Toinen keskeinen rahoittaja, Tekes, on tällä hallinnonalalla. T&k-rahoitus kasvoi merkittävästi myös puolustusministeriön hallinnonalalla, mutta laski sekä maa- ja metsätalousministeriössä, sosiaali- ja terveysministeriössä että ympäristöministeriössä. Akatemian osuus valtion tutkimusrahoituksesta nousi 16,5 prosenttiin ja rahoitus oli kaikkiaan 297 miljoonaa euroa. Tekesin t&k-rahoitus oli 526 miljoonaa euroa ja osuus 29,3 prosenttia. Yhteiskuntapoliittisen tavoitteen mukaan suurin pääluokka oli yleinen tieteen edistäminen: pääluokkaan kohdistui 25 miljoonan euron lisäys, mikä oli valtaosin Akatemian jakamaa tiederahoitusta. Taulukko 1. Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot sektoreittain ja osuus bkt:sta vuosina sekä arvio vuodelle 2008 Vuosi Yritykset Julkinen sektori*** Korkeakoulusektori Yhteensä T&kmenojen bktosuus** milj. % milj. % milj. % milj. % ,0 71,1 500,9 10,8 834,1 18, ,0 3, ,1 69,9 529,7 11,0 925,6 19, ,3 3, ,9 70,5 515,4 10,3 961,7 19, ,0 3, ,5 70,1 530,1 10, ,8 19, ,4 3, ,9 70,8 554,7 10, ,1 19, ,8 3, ,8 71,3 574,2 10, ,2 18, ,2 3, ,4 72,3 564,7 9, ,6 18, ,7 3, * 4 661,3 72,3 559,5 8, ,2 19, ,0 3,37 * arvio kyselyvastausten ja muiden laskelmien perusteella ** bkt 2006 ja 2007 Tilastokeskuksen ennakkotietoja, bkt 2008 valtiovarainministeriön ennuste *** ml. YVT (yksityinen voittoa tavoittelematon toiminta) Lähde: Tutkimus- ja kehittämistoiminta 2007, Tilastokeskus 2008 Taulukko 2. Valtion kokonaismenojen sekä tutkimus- ja kehittämistoiminnan rahoituksen kehitys vuosina Vuosi Kehitys Valtion menot Valtion menot ilman velkaa T&k-rahoitus T&k-rahoituksen osuus valtion menoista Valtion menot, reaalimuutos Valtion menot ilman velkaa, reaalimuutos T&k-rahoitus, reaalimuutos milj. milj. milj. % % % % , , ,7 4,5 1,0-2,5 2, , , ,2 4,7 7,5-2,6 0, , , ,9 4,6 4,9 0,1-2, , , ,4 4,6-9,2 2,1 0, , , ,7 4,5-4,1 1,4-0, , , ,8 4,5 1,6 2,2 1, , , ,1 4,5-3,8 2,8 3, , , ,1 4,6 11,7 2,0 2, , , ,3 4,6-2,8 3,5 2, , , ,0 4,5-3,0 0,5-0, , , ,0 4,4 7,5 3,1 0,7 Lähde: Tutkimus- ja kehittämisrahoitus valtion talousarviossa 2008, Tilastokeskus 2008 SUOMEN AKATEMIA 9 vuosikertomus 2008


Useimmiten minulla on ollut tuuria, mutta kolmesta parhaasta sateenkaaren kuvauskerrasta yksi kerta oli täysin suunniteltu (menin Hotelli Torniin sääennustusten perusteella muutamaksi tunniksi toiveena kuvata sateenkaaria), ja kahdella kertaa (Inarissa ja Lahdessa) olen alkanut valmistautua sateenkaaren kuvaamiseen jo ennen kuin sateenkaari tuli esiin, ja vaihdon myös paikkaa parhaaseen mahdolliseen kuvauspaikkaan lähistöllä (~10 min matkan päässä). Sateenkaaret eivät kestä yleensä kovin pitkään, mutta juuri auringonlaskun aikaan, kun aurinko on matalalla, ja auringon suunnassa ei ole pilviä, niin kaari voi olla näkyvissä pitkäänkin. Niin pitkään että ehtii etsimään siis optimaalisen kuvauspaikan.


”Emännän homman ydin on ruokien loihtiminen sitseille, minkä lisäksi pienempää tarjottavaa hoidetaan kaikkiin muihinkin UAV:n ja YVK:n järjestämiin tapahtumiin. Mikään masterchef emännän ei tarvitse olla, kunhan kotitalouden tunneilta opitut perustaidot ovat vielä hanskassa ja intohimoa ruoanlaittoa kohtaan löytyy. Kyseessä ei myöskään ole mikään pelkästään tytöille suunnattu virka, joten pojatkin rohkeasti hakemaan!
Sitsipäivinä kannattaa varautua olemaan hommissa n. 12 tuntia, johon sisältyy reissu tukkuun sekä luonnollisesti paljon paistamista, keittämistä ja pilkkomista. Ilta huipentuu sitsaajien kiitokseen emännille eli Emännän Pulloon, tuttavallisemmin EP:seen, jonka jälkeen asiaan kuuluu emäntien välinen bondailu jälkiruokaa nauttien. Tämän jälkeen on vielä hoidettava keittiö siistiin kuntoon, ja jatkoilla emoilla onkin jo lupa keskittyä ainoastaan viihtymiseen.
Parhaita juttuja emoudessa on ehdottomasti vuoden mittaan kehittyvä loistava emojen välinen tiimihenki sekä se, että emäntänä pääsee mukaan järkkäilemään lähes kaikkia Pykälän ei-asiatapahtumia. Ja tottakai itse EP! Kossun juomista ei muuten kannata pelätä, harjoittelemalla sen oppii.”


Hepatiitti A (aiemmin nimellä tarttuva hepatiitti) on hepatiitti A -viruksen aiheuttama akuutti tarttuva maksasairaus, joka leviää ihmiseltä toiselle nauttimalla saastunutta ruokaa tai vettä tai suorassa kosketuksessa tarttuvan henkilön kanssa. Kymmenet miljoonat ihmiset ympäri maailmaa ovat saaneet hepatiittiviruksen vuosittain. Hepatiitti B on hepatiitti B -viruksen aiheuttama tartuntatauti, joka vaikuttaa maksaan, myös ihmisiin, ja aiheuttaa tulehdusta nimeltä hepatiitti. Alun perin nimellä "seerumin hepatiitti" tunnettu tauti on aiheuttanut epidemiaa osissa Aasiaa ja Afrikkaa ja on endeemistä Kiinassa. Noin kolmasosa maailman väestöstä, yli 2 miljardia ihmistä, on saanut hepatiittiviruksen. Tähän sisältyy 350 miljoonaa kroonista viruksen kantajaa. Hepatiitti B -viruksen leviäminen tapahtuu altistamalla tartunnan saaneelle verelle tai muille kehon nesteille. Akuutti sairaus aiheuttaa maksatulehduksen, oksentelun, keltaisuuden ja harvoin kuoleman. Krooninen hepatiitti B voi lopulta johtaa maksakirroosiin ja maksasyöpään.


Volkswagen-katsomo oli muuten siitä hauska, että siellä olisi ollut melkein poikkeava jos oli päällä jotain muuta kuin VW-vaatteita. Fanituotepisteestä saatujen lippisten lisäksi takkeja, huppareita ja t-paitoja näkyi runsaasti. Itse harrastin torstain erikoiskokeesta viisastuneena kolmikerros-Volkkari-pukeutumista; t-paita, huppari ja takki; enkä tällä kertaa jäätynyt. Tosin siinä vaiheessa kun porukka alkoi olla pelkissä t-paidoissa, mä tarkenin juuri ottaa takin pois päältä. Tuli elävästi mieleen vaellusripari vuodelta 2000, jolloin olin koko ajan jäässä ja pukeutuneena suunnilleen kaikkiin mukana kantamiini vaatteisiin!


Se oli harmi, mutta olen sitä mieltä, että toisena päivänä olisimme vaikka voineet pitääkin. Nyt mielentilamme oli ihan selkeästi sellainen, että viihdyimme pienissä kylissä ja maaseudulla, kun taas Sienassa ja Firenzessä emme niinkään. Siena ei miellyttänyt meitä pienten kylien jälkeen, mutta isompien kaupunkien jälkeen se taas olisi voinut tuntua sympaattiselta vaihtelulta. Ajattelinkin aina, että kokemus kohteesta on todella monen asian ja sattuman summa. :) Firenze on varmasti parhaimmillaan syksyllä! Täytyy ehdottomasti ajoittaa matka tulevaisuudessa sinne, onneksi Uffizi ja Duomo odottavat. Puglia ja Procida ovat nyt pompsahdelleet koko ajan matkailijoiden keskuudessa esiin! Kiitos suosituksesta, sillä Italiaan tulemme aivan varmasti matkustamaan jatkossakin. Kuulostaa upealta! Uskon, että tuolla suunnitelmalla pääsee hyvin lähdelle autenttista ja paikallista kokemusta. Hienoa kuulla myös se, että suhtautuminen turisteihin on positiivista, sillä se ei ole mikään itsestäänselvyys. Lapsia ainakin Etelä-Euroopassa huomioidaan aina tosi kivasti. Ihania suunnitelmia! Lupaa kertoa sitten raportti Umbriasta ja Le Marchestakin. :)


Oppositioksi sanotut hallituspuolueet ovat tehneet välikysymyksen "lapsiperheiden kurjistumisesta". Radion väittämän mukaan "oppositiossa" olevat puolueet väittävät hallituksen unohtaneen lapsiperheet. Näinhän asia ei ollenkaan ole. Hallitus on tieten tahtoen ja systemaattisesti halunnut tehdä perheellisen elämän sietämättömäksi, sekä "laillisin", että naamioimattomasti rikollisin keinoin. Vanhasen hallitus kyllä tietää mitä se tekee, samoin presidentti, joka toisen kautensa aluksi hyökkäsi perheellisiä suomalaisia vastaan leimaamalla köyhät lapset likaisiksi ja juopoiksi valtiolliselle propagandalle tyypillisin keinoin. Reagoin heti Halosen linjapuheeseen päiväkirjani kirjoituksissa "Halosen linjapuhe", "Liito-oravat ja köyhät lapset" ja "Odotettu jatko" vanhan päiväkirjani sivuilla.


20 o Hoitosuunnitelmien ja toimintamallien kehittäminen ja systemaattinen käyttöönotto keinot: o aikojen suurkuluttajat otetaan haltuun o hoitajien ja lääkäreiden vastuualueet selviksi o toimintatapojen muutoksia, vuosikontrolli -> määräaikaiskäynnit o eri ammattiryhmien joustava, tarkoituksenmukainen työnjako o reseptiuusinnan pidentäminen o hyvä hoitosuunnitelma jonka potilas ymmärtää o hoitosuunnitelma kirjallisena potilaalle, suunnitelma tulevista kokeista tms. näkyviin o selkeä hoitosuunnitelma o hoitosuunnitelma kirjattu potilastietoihin o kuormittavien potilaiden hoitosuunnitelmat käyttöön ja ajantasalle o käypähoito-ohjeiden noudattaminen toteutuu o toimintamallien uudistaminen ja niiden noudattaminen o hyvät hoitokäytännöt, esim. selkäkipupotilaat fysioterapeuteille o työn laatu ja sisältö o Potilasohjauksen kehittäminen keinot: o HTA -kriteeristö o hyvä potilasohjaus o painopiste potilaan omahoidon ohjaukseen o yhtenäiset hoitomallit ja lomakkeet o pitkäaikaissairailla käynti hoitajalla säännöllisesti o potilasohjaus ajanvarauksesta o erikoisosaamisen varmistaminen o sairauslomakäytännöistä sopiminen, lopetusajankohdan huomioiminen o potilaiden vaatimuksiin vastaaminen o Tietotekniset keinot keinot: o Internet ajantasaiseksi ja sähköinen asiointi o omahoito-ohjeet Internetiin o itsehoito-ohjeiden markkinointi o potilastietojärjestelmän päivitykset / muutokset o Työnjaon kehittäminen keinot: o hoitajakapasiteetin lisääminen o lääkäri - hoitaja työparimalli o pitkäaikaissairaat potilaat hoitajan vastaanotoille aktiivisemmin o vastuutehtäville riittävästi työaikaa o laboratoriovastausten saamisen ja tulkitsemisen ohjeistus o ohjaus työterveyshuoltoon 20


ammatillistayhteisöllisyyttä, vaikka sitä sen juuri pitäisi olla. Meidän ei tarvi olla kavereita ja samaa mieltä kaikesta, vaan meidän tulee olla ammattilaisia ja yhteisöllisyydenkin pitää olla ammatillista. Kouumestarin koulu haluaa profiloitua innovatiivisena kouluna. Tämä toimii neljällä tasolla: lasten innovaatiot, opettajan innovaatiot, koulun innovaatiot ja kunta/opetustoimen innovaatiot. Yksi oppilaista/huoltajista lähtenyt innovaatio on oppilaiden itse vetämät kerhot, joita koululla on nyt 28 kpl. Tämä on rauhoittanut paljon monia oppilaita, jotka muuten ”touhuavat” paljon silloin, kun se ei olisi toivottavaa. Koulussa lähdettiin opettajuuden kehittämisestä. Alettiin tekemään enemmän yhteistyötä. Heillä aloitettiin ensin yhteistoiminta ilman tietokoneiden ja -verkkojen apua, eli lähdettiin liikkeelle yhteis- ja tiimiopettajuudesta. Se on selvästi parantanut henkilökunnan jaksamista. Tässä metodissa myöskin huoltajat kohdataan yhdessä, mikä näyttää uskottavana myös huoltajien silmissä. Huonosti käyttäytyvää oppilasta ei rangaista laittamalla oppilas käytävään tai reksin puheille, vaan sen sijaan päästetäänkin luokan ulkopuolelle ne hyvin toimivat oppilaat. Muut jäävät opettajan kanssa luokkaan. Oppilaat rakentavat oman lukujärjestyksen sen mukaiseksi, miten haluavat suorittaa annetut oppisisällöt. Jotkut saavat urakkansa valmiiksi jo keskiviikkona, jolloin he voivat käyttää loppuajan muuhun oppimiseen. Opettajien YT-aikaa on 60 min viikossa niin, että saman luokka-asteen opettajat suunnittelevat yhdessä tunnit. Työmäärä vähenee, kun tuntien suunnittelutyö jaetaan ja samalla tuntien laatukin paranee. Lisäksi on muut tiimit, joilla toimii ”vuorovaikutuksen” säännöt. Tarkoittaa sitä, että tiimien tekemiä päätöksiä ei ammuta alas eikä muuteta käytäväparlamenteissa. Kaiken toiminnan onnistumisen edellytyksenä on, että koulun kehittäminen ei saa tulla ylhäältä rehtorista käsin, vaan opettajat sunnittelevat koulun kehittymisen yhdessä.


Rakastin myös kirjojen fyysistä olemusta. Sähkökirjat pysyivät poissa silmistä ja poissa mielestä. Mutta painetut kirjat ovat paikalla. Totta kai ne joskus piileksivät kummissa paikoissa: laatikossa, joka on täynnä valokuvakehyksiä, tai pyykkikorissa trikoopaidan sisällä. Mutta muuten ne kohtaavat lukijansa, joskus voi käytännössä kompastua niteeseen, jota ei ollut ajatellut viikkoihin tai vuosiin. Sähkökirjoja etsiskelen usein, mutta ne eivät koskaan tule vastaan. Ne voivat saada minut tuntemaan, mutta minä en voi tunnustella niitä. Ne ovat pelkkää sielua ilman lihaa, rakennetta ja painoa. Ne voivat tunkeutua päähäni, mutta eivät pyyhkäistä jalkoja altani.


Mikael Castren tutki 150 vuotta sitten suomen sukukansoja kaukana Uralin takana, syrjäänejä, voguleja, ostjakkeja, nykyään komit, mansit ja hantit. Sen jälkeen oli pitkä hiljaisuus, kunnes presidentti Gorbatsovin Muurmanskin puhe 1986 avasi jälleen suomalaisille tutkijoille pääsyn samoille ja kaukaisemmillekin alueille. Professori Juha Pentikäinen Helsingin yliopiston uskontotieteiden laitokselta pääsi tärkeille matkoilleen Castrenin jalanjäljille hantien, mansien, komien, marien ja nenetsien pariin. Hän oli joissakin kylissä ainoa Castrenin jälkeen käynyt ulkomaalainen, ja muistitietoa Castrenista oli vielä jäljellä. Hän piti 1994 luentosarjan Lahden kansanopistossa suomensukuisista kansoista, hanttien shamanismista sekä komien gorka ja kuoleman kulttuurista. Olin osallisena näillä kolmepäiväisillä kursseilla.Hänellä oli myös mukanaan videoaineistoa, ja kaikki kuva-aineisto oli kuvattu aidoista tilanteista. Niistä kävi ilmi selvästi elävä shamanismi ja meille merkillisintä oli se, että heidän kuuluisimmat shamaaninsa olivat naisia. Tavat ja uskomukset olivat säilyneet vaikeista oloista ja suoranaisesta vainosta huolimatta elävänä.


Nosto! Kesällä 2014 julistettu Irakin ja Suur-Syyrian islamilainen valtio (Isis) kattaa jo kolmanneksen Syyriasta ja neljänneksen Irakista. Alue on pinta-alaltaan suurempi kuin Iso-Britannia ja väestö isompi kuin Suomessa. Isis myös hallitsee suurta osaa Syyrian öljykenttiä taisteluiden jälkeen, joissa on menehtynyt jo sadoittain sotilaita ja siviilejä. Näin kirjoittaa Financial Times ja the Independent -lehdissä työskennellyt Lähi-idän kirjeenvaihtaja Patrick Cockburn (LRB, 21.8.14), joka on toiminut alueella toimittajana jo 35 vuotta.


Perho sivuaa kirjassaan kuuluisaa, ja Proakatemiallakin paljon käytettyä ”hampurilaismallia”. Tämähän siis tarkoittaa, että ensin sanotaan jotain kivaa, sitten sujautetaan kritiikki keskelle, ja sitten kansi laitetaan kiinni jollain toisella kehulla. Hampparitekniikka tekee palautteenannosta helpompaa, mutta vastaanottajalle siitä ei ole juuri hyötyä, sillä useimmiten hän kuulee joko vain kehut, tai sitten vain kritiikin. Tällöin palautteen viesti kokonaisuutena ei mene perille. Perhon mukaan pehmentelyn sijaan, radikaalin suoruuden hengessä, vaikein asia kannattaa sanoa ensimmäiseksi ja mahdollisimman selkeästi. Näin keskustelussa päästään suoraan agendalle, eikä se veny turhaan. Oikeastaan, oikeaa hetkeähän palautteenannolle ei edes tule. Helposti ihminen ajattelee, että ”noh, nyt kävi näin, mutta kyllähän tähän asiaan ehtii palata vaikkapa kehityskeskustelussa”. Ei. Ei lastakaan komenneta kerran viikossa kaikista viikon aikana tekemistään virheistä. Jos lapsi nappaa lelun sisaruksensa kädestä, ei palautteen antoa viivästetä ensi torstain palautekeskusteluun. Ei, kyllä palaute annetaan siinä hetkessä heti. Näin tulisi olla myös työelämässä.


Ymmärsin kyllä pointin ja olen samalla kannalla, mutta jotenkin tarttuminen yleisten asenteiden sijasta juuri hiusväreihin ja/tai meikkeihin pistää negatiivisesti silmään. Tasa-arvo on hyvä asia, mutta ei sitä silti saavutettaisi sillä että kaikki naiset lakkaisivat laittautumasta. Laittautuvathan jotkut miehetkin ja heillä voi olla siihen yhtä pinnalliset syyt kuin naisillakin. Vaikka kosmetiikkamarkkinat pyörivätkin naisten kollektiivisen huonon itsetunnon voimin, on itsensä ehostamiselle kymmeniä muitakin syitä kuin vaihtoehdottomuuden kokeminen. Syitä ja tapoja on yhtä monia kuin on ihmisiäkin. Ei hiusten värjäys tai meikkaaminen yleisesti ottaen kerro suoraan siitä, että on kosmetiikkateollisuuden orja, vaikka se ilmiö mielellään siihen rinnastetaankin.