23 Opettajat aktiivisina Pedagogiset opettajayhdistykset esittäytyvät Lapin kieltenopettajat ry Lapin kieltenopettajat ry on Suomen kieltenopettajien liiton SUKOL ry:n aluejärjestö. Paikallisyhdistyksessämme on jäseniä yli 150. Yhdistyksen tehtävänä on välittää jäsenilleen tietoa mm. kieltenopetukseen liittyvistä ajankohtaisista asioista ja koulutustilaisuuksista. Yhdistys myös suunnittelee ja järjestää koulutusta itse tai yhteistyössä eri tahojen kanssa. Esimerkiksi marraskuussa Rovaniemellä pidettävä kieltenopettajien koulutuspäivä järjestetään yhdessä Lapin lääninhallituksen kanssa. Lisäksi yhdistys järjestää kieltenopettajille virkistäytymisretkiä ja tutustumiskäyntejä eri kohteisiin. Vuosien varrella olemme mm. käyneet ahkerasti teatterissa ja keväisin hiihtoretkillä tunturissa. Kuluvana syksynä tavataan kollegoita kahvilakierrosten merkeissä! Puheenjohtaja: Susanna Ylitalo Lapin opinto-ohjaajat ry Lapin opinto-ohjaajat olivat ensimmäisinä Suomessa perustamassa omaa alueellista yhdistystä vuonna Lapin opinto-ohjaus ry on Suomen opinto-ohjaajat ry:n aluejärjestö, jonka tavoitteena on toimia tiedonvälittäjänä, yhteydenpitäjänä ja järjestää koulutusta alueensa opoille sekä toimia aktiivisesti jäseniään tukien. SOPO ry järjestää vuosittain valtakunnalliset opo-päivät. Tämän vuoden keväällä järjestimme Rovaniemellä valtakunnalliset opo-päivät. Luennoitsijoina meillä oli mm. sosiologian professori Asko Suikkanen Lapin yliopistosta, professori Kari Uusikylä Helsingin yliopistosta, psykologian professori Juha Perttula Lapin yliopistosta, professori Päivi Naskali Lapin yliopistosta sekä aluejohtaja Johanna Ikäheimo Lappset Group Oy:stä. Saimme paljon kiitosta hyvien päivien järjestämisestä ja erinomaisista luennoitsijoista. Kyllä me täällä Lapissakin osaamme! Puheenjohtaja: Tuulikki Koivisto Lapin äidinkielenopettajat ry Lapin äidinkielenopettajat on Äidinkielen opettajain liiton paikallisyhdistys, jonka toiminta-alue on koko Lappi lukuun ottamatta ja Kemi-Tornion seutua. Yhdistys on aktivoinut toimintaansa vuonna 2006 huomattavasti. Vuoden huomattavin tapahtuma on yhdistyksemme aloitteesta Luostolla lokakuun lopulla järjestettävä koulutusviikonloppu, jonka aiheena on työssä jaksaminen. Koulutus järjestetään yhteistyössä Lapin OAY-piirin, Lapin historian opettajien ja Lapin kieltenopettajien kanssa. Mukaan on ilmoittautunut lähes sata opettajaa. Koulutuksen lisäksi yhdistys järjestää myös vapaa-ajan ohjelmaa. Esimerkiksi tuore teatteriyhteistyön monipuolistuminen tukee myös oman työn suunnittelua. Puheenjohtaja: Jaakko Sarmola 23


14 ARI Jatkopolkuja & Suunnitelmia Morjens Uusixlaiset! Palstallani tuon päivänvaloon kaikkea ajankohtaista koskien työtä, opiskelua, asumista ja elämää yleensä. Uusixilla olemme tehneet Jatkoxin kanssa tutustumisretkiä mm. Työhönkuntoutuksen muihin toimipaikkoihin esim. Koti- ja laitospalveluihin, tekstiilityökeskukseen sekä eri oppilaitoksiin esim. Amieduun. Syksyllä 2014 vierailut jatkuvat ja niistä tiedotetaan mainoksilla. Jos olet kiinnostunut vierailuista niin sovi osallistumisesta työnjohtajasi kanssa. Viimeksi kävimme tutustumassa Pakilan työkeskukseen ja Ympäristöpalveluihin. Mukana oli yhteensä 12 Uusixlaista, suuri kiitos heille osallistumisesta! Seuraavaksi Jatkox järjestää työmarkkinakatsauksen, joka on tarkoitettu kaikille teille, jotka mietitte jatkovaihtoehtoja kuntouttavan työtoiminnan jälkeen. Saatte tietoa avoimista työpaikoista Helsingissä, aloista joilla on työvoimapulaa sekä tietoa siitä, mitä palveluita Duurin TE-puolen asiantuntija voi teille antaa. Jatkoxin vierailujen ja tutustumiskäyntien tarkoituksena on antaa sinulle ideoita ja vinkkejä mahdollisista jatkopoluista Uusix-jakson jälkeen. Jos sinulla on toiveita tutustua johonkin mahdolliseen jatkopaikkaan (työ, koulutus, kuntoutus yms.) niin tule tapaamaan minua 4.krs toimistooni (Ari Uusimäki, kuntoutusohjaaja puh ). TYÖTÄ & KOULUTUSTA : Ohessa esittelyssä erilaisia työ- ja koulutuspaikkoja. Tarjolla on mm. työpaikkoja sekä ammatillista koulutusta. Tsekkaa löytyykö näistä sinulle jotain kiinnostavaa! Lisää avoimia paikkoja löydät sivuilta mol.fi tai erekryhelsinki.fi VARASTOTYÖNTEKIJÄ, SUOMEN VENEHUOLTO OY, VOLVO PENTA CENTER, HELSINKI LAUTTASAARI Työtehtävät: - Tuotteiden vastaanotto, hyllytys- ja keräily - Myymälän tuotehyllyjen hoito - Telakan toimintaan liittyvät kunnossapito- ja huoltotyöt Toivomme hakijalta: - Hyvää tehokkaan logistiikan ymmärrystä - Tarkkuutta ja huolellisuutta työssään. - Suomen ja englannin kielen suullista ja kirjallista osaamista. - Perustason ATK-taitoja (MS Office). - Trukin ajotaitoja Tarjoamme -Vakituisen työsuhteen mukavassa porukassa - Oman parkkipaikan - Kahviautomaatin vapaan käytön Hakemus osoitteeseen: Yht. tiedot: Emmi Svensson, Haku päätyy / Työ alkaa Työaika: Kokoaikatyö Palkkaus: Sopimuksen mukaan WWW-osoite: Suomen Venehuolto Oy toimii Volvo Penta Centerinä Helsingin Lauttasaaressa. Toimimme keskuskorjaamona ja maahantuojana Volvo Penta merimoottoreille, vetolaitteille ja niiden varaosille. Tuotteemme ja palvelumme ovat saatavilla myös 14 virallisen Volvo Penta-jälleenmyyjämme kautta ympäri Suomen. Asiakaskuntamme muodostuu yksityisistä veneilijöistä, jälleenmyyjistä, viranomaisista, venekaup- 13


24 Maryam Abdulkarim Aktiivinen toimija Abdulkarim syntyi Mogadishussa, kasvoi Tampereella ja asuu nyt Helsingissä kahden lapsensa kanssa. Lukion jälkeen Abdulkarim opiskeli ensin leipuri-kondiittoriksi, sitten sosionomiksi. Nyt hän työskentelee Helsingin yliopistossa tutkimusavustajana monitieteellisessä tutkimushankkeessa, jossa tutkitaan muun muassa muslimiperheitä Suomessa. Työskentelin aikaisemmin Väestöliiton monikulttuurisuusasiantuntijana, Abdulkarim kertoo. Oma perhetaustani on keskiluokkainen. Perheessäni korostettiin koulutuksen merkitystä, ja olen saanut perheeltäni tukea. Usein kun puhutaan maahanmuuttajataustaisista nuorista ja heidän ongelmistaan, Kun puhutaan menestyneistä maahanmuuttajista, riittääkö silloin se, että on onnistunut saamaan töitä tai opiskelupaikan? Miksi maahanmuuttajia aliarvioidaan? 26 unohdetaan se tosiasia, että he tulevat eri perhetaustoista ja sosiaaliluokista. Abdulkarim toimii aktiivisesti aatteidensa puolesta: Hän kirjoittaa blogia verkkolehti Fifiin, kirjoittaa feministiseen lehteen Tulvaan ja on ollut mukana suunnittelemassa Normit nurin kampanjaa. Järjestäkää mielenosoituksia, tarttukaa toimeen, yhteiskuntamme ei ole valmis. Koulu toiseuttaa Suomessa on paljon rakenteellista syrjintää Abdulkarim sanoo. Koulussa opetetaan vain valkoisten ihmisten historiaa. Aasian ja Afrikan historiaa ei käsitellä ollenkaan. Abdulkarim toivoo, että somalialaistaustaiset nuoret ottaisivat itse selvää oman maansa historiasta. Lukekaa


19 Uutta vaihdevuosioireiden itsehoitoon Älä anna rakkojen hidastaa vauhtiasi! Vagifemin vaikuttava aine on naissukupuolihormoni estradioli, jota käytetään lievittämään emättimen vaihdevuosioireita, kuten kuivuutta ja ärsytystä. Vagifem-emätinpuikko asetetaan emättimeen, jolloin hormoni vapautuu siellä, missä sitä tarvitaan. Vagifem-emätinpuikkoja käytetään kahden viikon ajan joka päivä, sen jälkeen kahdesti viikossa. Emätinpuikon mukana tulee kertakäyttöinen asetin. Lääkärintarkastuksissa on hyvä käydä säännöllisesti keskustelemassa vaihdevuosioireiden hoidosta. Vagifem 10 mikrog, 18 emätinpuikkoa 29,29 Täydennä ruokavaliota B12-vitamiinilla Beko Strong B12 1 mg on vahva B12-vitamiinia sisältävä tabletti. B12-vitamiinin tarve on erityisen suuri kasvisruokavaliota noudattavilla ja vegaaneilla. Beko Strong B12 1 mg 30 tabl. 10, tabl. 23,05 Muista COMPEED Vauhtia suolen toimintaan Smartlax-laktuloosi on uusi laktuloosia sisältävä valmiste, joka on saatavana myös vadelmanmakuisena liuoksena. Laktuloosi pehmentää suolen sisältöä ja vilkastuttaa sen toimintaa, jolloin vessassa käynti helpottuu. Valmiste sopii myös lapsille. Smartlax laktuloosiliuos 200 ml 6, ml 10,10 FI/CO/ /2015 Johnson & Johnson Consumer Nordic 2015 Matkalle mukaan Käsilaukkuun Treenikassiin Ensiapulaukkuun Työpöydän laatikkoon UUTUUS! Vihdoin 3 kokoa samassa paketissa! COMPEED Mix-pack Rakkolaastarit - Lievittää kipua välittömästi - Parantaa nopeasti - Kätevä pakkaus pitää aina mukana! - 2 x kantapää, 2 x pieni, 1 x varpaat


5 Harrasta kotikylällä KESÄN 2014 UIMAKOULU 5 VUOT- TA TÄYTTÄNEILLE Alkeisuimakoulu Keravanjärvellä arkipäivisin 10 kertaa klo Mäntsälän kunnan rannassa. Tavoitteena on veteen totuttautuminen ja 5-10 m uimataito. 20 e, laskutetaan. Uimakoulun ryhmäkoko 15 lasta. lmoittautumiset vain puhelimitse liikuntapalvelut, puh (Harri Bister) tai puh (Tiina Airio) KESÄN 2014 LIIKUNNALLINEN LOMASTARTTI 7-13-VUOTIAIL- LE Lomastartti on sisällöltään monipuolinen, erilaisia pelejä, leikkejä, hyppyjä, heittoja ja juoksuja sisältävä puolitoistatuntinen. Osallistujia otetaan max 20/startti. Ryhmäkoko vähintään 7 lasta. 10 e maksu suoritetaan ensimmäisellä kerralla käteismaksuna klo Paikka: Arola / Jokelanseudun kenttä klo Hyökännummi / koulun kenttä, klo Hirvihaara / urheilukenttä. Ilmoittautumiset vain puhelimitse mennessä. Liikuntapalvelut puh (Timo Ruuhijärvi) tai puh (Tiina Airio) Ohkolan Oka ma 9.6 ja ma 11.8 klo 18 yleisurheilua ja maastojuoksua Ohkolan koululla ma 25.8 klo 18 yleisurheilun OKAn mestaruuskisat Ohkolan koululla ma 22.9 klo 18 maastojuoksun OKAn mestaruuskisat Ohkolan koululla. Palkinnot mestaruuskisoista jaetaan heti kilpailujen päätyttyä. ma 18.8 klo 18 Aikuisten YU-kisat Ohkolan koululla (kyläottelu Ohkola- Hyökännummi-Arola) JALKAPALLOA HYÖKÄNNUMMELLA Ohkolan sairaalan puiston nurmikentällä tiistaisin 20.5 alkaen kesäkuun loppuun asti sekä elokuussa 5.8 alkaen ja päättyen Alle kouluikäiset (myös syksyllä koulun aloittavat) pelaa klo ja kouluikäiset ke 27.8 Mäntsälän urheilijoiden järjestämät Mäntsälä-rastit Keravanjärvellä Kivilammensuon maastossa. Lähtö ja maali Järvenpään kaupungin uimarannan parkkipaikalla. Klo opastusta suunnistuksen saloihin OKA:n vetämänä ja klo 18 jälkeen lähtö suunnistusreiteille (Radat: 5-6 km, 3-4 km ja 1-2 km. Vaativuus kasvaa matkan pidetessä.) TERVETULOA MUKAAN LIIKKU- MAAN, lisätietoa: sekä facebookista OKAn sivuilta! Ohkolan Nuorisoseura Pe 15.8 klo Ohkolan avoimet Mölkkymestaruuskisat Nuorisoseuratalon pihalla. Sarjat: miehet, naiset ja lapset. Tervetuloa pelaamaan uudet haastajat ja vanhat konkarit. Taidolla pärjää ja tuurillakin on moni menestynyt. Ohkolan Diakonia- ja Lähetystoimikunta Ke Kesäretki Täällä asui presidentti, Tamminiemeen ja Hvitträskiin. Tiedustelut ja ilmoittautumiset Eeva Patronen p tai Raija Hannula p Sepänmäen Museo Sepänmäen museo on mukava koko perheen retkikohde naapurikylässä Hirvihaarassa. Museoalueella on seuraavat teemapäivät kesällä. Su 8.6 Sepän Soitto klo Su 29.6 Käsityönäytöksiä klo Su 13.7 Pitopöytä klo Su 10.8 Maalaismarkkinat Lisätietoja Ohkola-hölkkä Järjestyksessään 12. Ohkola-hölkkä juostaan su klo 12 alkaen. Matkat ja sarjat: 10,5 km M/N Yleinen, M/N-50v. 4,2 km P/T17 ja kuntosarja. Osanottomaksut ja ilmoittautuminen: Os.maksu 10 e, P/T17 6 e. Maksu paikan päällä käteisellä. Ilmoittautuminen paikan päällä viimeistään klo Kilpailukeskus on Ohkolan koululla Ohkolantie 391. Reitti sama kuin aiempina vuosina. Kaikkien hölkkään osallistuneiden kesken arvotaan Kesportin 100 euron lahjakortti. Tervetuloa testaamaan oma kuntosi ja nauttimaan juoksemisesta hyvässä seurassa! Oikaisu Nuorisoseuratalon remonttilaskelmaan Edellisessä numerossa oli juttu seuratalon remontista, jossa oli hankkeen kustannukset ja tuotot. Valitettavasti kohdasta rahalahjoitukset hankkeen aikana oli pudonnut yksi kolmonen pois. Rahalahjoitukset remonttiin olivat 3360 e, eikä 360 e kuten sivulla 7 virheellisesti oli. Kiinnostaako valokuvaus? Osallistu valokuvauskilpailuun Minun maisemani Uudellamaalla. Lisätietoja uudenmaan_liitto/uutishuone/valokuvakilpailu Kilpailu on kovaa kirjapainoalalla Pitkäaikainen hyvä yhteistyö Satakunnanpainotuotteen ja Ohkolan Kyläsanomien välillä päättyi kevättalvella, kun Satakunnan Painotuote hakeutui konkurssiin. Toimitusjohtaja Juhani Seppälä hoiti asian kannaltamme vastuullisesti ja neuvotteli vuoden 2014 ajaksi samansisältöisen sopimuksen Euraprint Oy:n kanssa, kun miten asiat oli sovittu heidän kanssaan. Mikä parasta taiton Tarja Välimäki sai työpaikan Valtaväylä-lehdestä, joka tekee taittotyötä Euraprintille. Näin yhteistyömme jatkuu osin tuttujen henkilöiden kanssa. Ohkolan kyläsanomat kiittää pitkäaikaisesta saumattomasta yhteistyöstä. 5


4 Asuntomessut Parin päivän matkan aikana bussillinen kaupungin viranhaltijoita, luottamushenkilöitä ja muita asianosaisia ideoi ja vaihtoi innokkaasti mielipiteitä, mikä olikin retken tärkeimpiä anteja ja loistava asuntomessuseminaari. Yhdessä totesimme, että Kuopiolla oli loistava paikka asuntomessuille ja niin on meilläkin, erilainen toki. Tämän hienon paikan ominaisuudet tulee saada käyttöön ja keksiä oma juttumme asuntomessujen vetovoimatekijäksi. Tapasimme myös Kuopion Yrittäjät ry:n hallituksen jäsenen, kahvilayrittäjä Leena Heikkisen. Kuulimme häneltä arvokasta käytännön kokemuksen muovaamaa tietoa asuntomessujen suunnittelusta ja toiminnasta. Loppukokemukset saamme varmaankin myöhemmin. Tuossa palaverissa todettiin, että olisi hyvä saada kaupungin ja yrittäjien yhteydenpito ja yhteinen juoni tiiviiksi ja selväksi. Se ei nimittäin ole helppoa, sillä koneisto on suuri ja projektissa on valtavan paljon osapuolia. Yhteistyö tulee aloittaa nyt heti. Kaikkien puhallettava yhteen hiileen Suomen Asuntomessut on valmis konsepti ja palvelut tiukasti kilpailutettuja. Toimintoihin mukaan pääsemiseksi on tehtävä työtä, jotta paikalliset yrittäjät pääsevät mahdollisimman hyvin mukaan hommiin. Kuopiossa oli tullut pettymyksiäkin. Majoitus- ja ravitsemusyritykset ovat olleet Kuopiossa ihan täynnä, ja rakentajat sekä sisustajat ovat saaneet paljon työtä. On kuitenkin erityisen tärkeää, että kaupungissa on asuntomessujen aikaan paljon muutakin oheistoimintaa kuten näyttelyjä, teatteria, museoita ja muuta järjestettyä. Ja että nämä ovat avoinna yleisölle myös iltaisin ja viikonloppuisin! Pitää olla valmiina palveluun. Sekä yritysten, harrastajien, kaupungin että erilaisten ryhmien aktiivisuus on saatava yhteisvoimin kukoistamaan. Nyt on kaikkien puhallettava yhteen hiileen. On keksittävä kaikki keinot, joilla valtava messuvierasmäärä saadaan asioimaan kaupungin keskustaan ja muualle Hyvinkäälle. Ja liikenteen on sujuttava, liikennejärjestelyjen on oltava kaupungissa kunnossa. Onnekasta on, että kaikki merkit viittaavat siihen, että asuntomessujen aikaan 2013 meillä on esitellä messuvieraille uusi uljas kaupunkikeskustamme! Asuntomessut tarjoavat huikeaa julkisuutta kaikille osapuolille. Markkinointi on tehtävä hyvin ja aloitettava ajoissa, kuvapankkien on oltava kunnossa jo talvella. Kuopion asuntomessut sai julkisuutta myös erilaisten julkkisten osuudesta asun- Hyvinkään Yrittäjäsanomat sivu 4 Asuntomessut 2010 Kuopiossa 2013 Hyvinkäällä Hyvinkään Yrittäjät ry:n hallituksella oli ilo osallistua Hyvinkään kaupungin järjestämälle asuntomessumatkalle Kuopioon. Hyvinkään Yrittäjien hallitus, Hyvinkään kaupunginjohtaja Raimo Lahti, liiketoimintajohtaja Annukka Lehtonen, kaupunginhallituksen puheenjohtaja Antti Rantalainen ja Hyvinkään asuntomessujen projektijohtaja Raija Ahtola-Marks pitivät Hyvinkään asuntomessujen yhteistyön aloituskokouksen elokuun puolessa välissä. Kuvassa vasemmalta Annukka Lehtonen, Ari Hätinen, Raija Ahtola-Marks, Anne Rantalainen ja Antti Rantalainen. tomessuihin. Toivotaan, että meilläkin nähdään messuilla vähintään kaupunginjohtajan uusi talo! Tällä kaupungin järjestämällä asuntomessuretkellä tutustuttiin myös Kuopion asuntomessujen rakennusalueeseen, Saaristokaupunkiin. Seminaarimme lisäksi luonnollisesti tutustuimme messuilla myös käsittämättömän hienoihin rakennuksiin, mistä innokkaimmille jo syttyikin oma kipinä. Asuntomessuilla virkistäytyneenä Anne Rantalainen Hyvinkään Yrittäjät ry puheenjohtaja HYVÄ YRITTÄJÄ! Meiltä löydät varmasti omaan käyttöösi parhaimman ratkaisun! HP Mobile Workstation on ammattilaisen varma valinta. HP EliteBook 8730w Mobile Workstation 17 kannettava ISV-sertifioitu ATI:n tai nvidia:n näytönohjain Esiasennettu Windows XP Professional Mukana paketissa Windows 7 Professional 32-bit (FIN/SWE/UK) ja Windows 7 Professional 64-bit (vain UK) asennusmediat. Nopea 7200rpm kiintolevy esata-liitäntä ulkoisille kiintolevyille HP Performance Tuning Framework -ohjelmisto MEILLÄ PALVELLAAN TEITÄ KAIKKIEN OPERAATTOREIDEN VOIMIN. TERVETULOA! Puhu ja tekstaa lähes rajattomasti! DNA Unelma 3000 min puheluita min videopuheluita kpl tekstiviestejä kpl multimediaviestejä 39,95 / kk Kysy päivän liittymätarjous myymälästä! DNA Unelma: avaus 2,90, kk-maksu sis. norm. hintaiset kotimaan ja videopuhelut (3G-verkon alueella päätelaitteesta riippuen) sekä teksti- ja MMS-viestit kotimaan suuntiin. Ylimenevät norm. hintaiset kotimaan puhelut 0,099 /min, DNA-DNA videopuhelut 0,19 /min, teksti- ja MMS-viestit 0,089 /kpl. Lisätiedot Uusi mahdollisuus kaupantekoon: Hyvinkää: Rääkänkatu 1. Puh Ark , la Mäntsälä: Keskuskatu 3. Puh Ark , la


9 Tilaajavastuulaki terävöityi Tilaajavastuulaki on ollut voimassa vuodesta 2007 alkaen ja lain määräyksiä on tiukennettu Hyvinkään Yrittäjäsanomat sivu 9 Tilaajavastuulaki Useimmat mieltävät tilaajavastuun ainoastaan rakennusalaa koskevaksi säännöstöksi. Pitkälti lain tarkoituksena onkin ollut poistaa harmaan talouden toimintamahdollisuuksia rakennusalalla. Lain uudistuksen yhteydessä lain mukaisten selvitysten hankkimatta jättämisestä seuraavaa laiminlyöntimaksua on lain uudistuksessa korotettu. Normaali laiminlyöntimaksu on vähintään euroa ja enintään euroa. Rakennusalan korotettu laiminlyöntimaksu on vähintään euroa ja enintään euroa. Laiminlyöntimaksun suuruuteen vaikuttaa selvitysvelvollisuuden rikkomisen aste, laatu ja laajuus sekä tilaajan ja sopijapuolen välisen sopimuksen arvo. Alentavana tekijänä voidaan huomioida tilaajan pyrkimys estää tai poistaa laiminlyönnin vaikutukset ja vastaavasti korottavana tekijänä tilaajan laiminlyönnin toistuvuus, suunnitelmallisuus ja muut olosuhteet sekä laiminlyönnillä tavoiteltu taloudellinen etu. Rakennusalan lisäksi tilaajavastuulaki koskee kaikkia yrityksiä, jotka käyttävät vuokratyövoimaa tai jonka tiloissa työskentelee alihankkijoita. Yritykset ovat velvollisia noudattamaan tilaajavastuulakia, mikäli alihankkijan tekemä työ liittyy tilaajan toiminnassa tavanomaisesti suoritettaviin työtehtäviin tai tavanomaisiin kuljetuksiin. Tämä tarkoittaa, että esimerkiksi säännöllistä IT-tukea toimistotyötä varten tilaavan yrityksen on pyydettävä toimittajalta tilaajavastuulain mukaiset selvitykset. Alihankintana pidetään esimerkiksi tuotantokoneidensa huoltoa, siivouspalveluita ja vaikkapa asiakkaan tiloissa tehtäviä taloushallinnon palveluita. Lain ulkopuolelle jäävät tahot Tilaajavastuulain soveltamisen ulkopuolelle jäävät pienet, arvoltaan alle euron arvoiset sopimukset sekä vuokratyövoiman käyttö silloin, kun vuokrattujen henkilöiden yhteenlaskettu työaika on enintään 10 työpäivää. Tilaajavastuulakia ei sovelleta myöskään asianajo-, koulutus-, mainostoimisto-, pitopalvelu-, työpaikkaruokailu-, työterveyshuolto- ja vartiointipalvelujen alihankintaan, ellei tilaaja itsekin toimi näillä aloilla palveluntuottajana. Tilaajan pitää ennen alihankinta- tai vuokratyösopimuksen solmimista hankkia seuraavat sopimuskumppania koskevat todistukset ja selvitykset: - kaupparekisteriote - selvitys merkinnästä ennakkoperintä-, työnantaja- ja arvonlisäverovelvollisten rekisteriin - todistus verojen maksamisesta, verovelkatodistus tai selvitys verottajan kanssa tehdystä verovelkaa koskevasta maksusuunnitelmasta - todistus eläkevakuutuksen ottamisesta ja siitä, että eläkemaksut on suoritettu tai että erääntyneistä eläkemaksuista on tehty maksusopimus - selvitys työhön sovellettavasta työehtosopimuksesta tai keskeisistä työehdoista - rakennustoimintaan liittyvissä sopimuksissa on lisäksi pyydettävä selvitys voimassa olevasta tapaturmavakuutuksesta Todistukset eivät saa olla yli 3 kk vanhoja. Ulkomaisilta yrityksiltä on pyydettävä vastaavat selvitykset kuin suomalaisilta yrityksiltä. Mikäli selvitykset on hankittu vasta työn aloittamisen jälkeen, katsotaan selvitysvelvollisuus laiminlyödyksi. Kimmo Martikainen, varatuomari, toimitusjohtaja Tilipalvelu Rantalainen Oy Kunnille ja kansalaisille vapauksia kuntapalveluihin Kuntarakennelaki sekä sosiaali- ja terveydenhuollon linjaukset ovat puhuttaneet alkuvuonna kuntapäättäjiä. Hallitus sopi kehysriihen yhteydessä periaatetasolla sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen linjauksista. Nämä linjat koskivat pitkälti järjestämisvastuuta kantavien kuntien ja alueiden kokoa. Yrittäjäjärjestö keskittyi kuntarakenteesta puhuttaessa kommentoimaan kuntalain ja sote-linjausten sisältöjä, ei niinkään rakenteita. Poimintoja näkemyksistämme: 1. Kuntaliitosten yhdistymisselvityksien vähimmäisvaatimuksiin tulee lisätä arvio kuntaliitosten yritysvaikutuksista 2. Kuntapalveluiden järjestämis- ja tuotantovastuuta tulee selkiyttää 3. Kuntalakiin tulee säätää velvoite palvelustrategian laatimisesta 4. Kunnille tulee antaa toimintavapauksia lisävelvoitteiden sijaan kuntien tehtäviä tulee karsia 5. Kansalaisilla tulee tulevaisuudessa olla Ruotsin Valfrihet-järjestelmän kaltainen valinnanvapaus palvelutuottajien välillä sosiaali- ja terveyspalveluissa Lausuntomme kuntarakennelaista kokonaisuudessaan Lisätietoja: lainopillinen asiamies Tiina Toivonen Yrityksesi kokoinen pankki tismalleen Sinun yrityksesi on meille juuri sopivan kokoinen asiakas. Ei liian suuri eikä liian pieni. Siksi haluamme tarjota sinulle tismalleen sellaista palvelua kuin yrityksesi tarvitsee. Ota yhteys ja sovi tapaaminen. Lupaamme, että asiointisi sujuu kanssamme reilusti ja mutkattomasti myös ensitapaamisen jälkeen. Hyvinkään, Riihimäen ja Tuusulan alueella sinua palvelee rahoitusjohtaja Hannu Lemmetti, puh AINA KUN ON KYSE HUOLLOSTA SVEITSINPORTIN AUTO OY & KAUPUNGINPORTIN AUTO


1. ”Kirpputori”. Henkilö tarjoaa lankaa ostettavaksi erilaisilla nettikauppapaikoilla. Hän haluaa kirjoittaa kuittiin ”kirpputorituotteita” vaikka kyse on lain mukaan uusista tuotteista ja hänellä on valtava varasto lankoja tehtaan paketeissa. Langat on selvästikin hankittu nimenomaan jälleenmyyntiä varten. Syy: sairaseläkkeellä oleva myyjä ei voi ottaa riskiä, että kuitti johtaa häneen, koska vaarana on eläkkeen menetys tai jopa eläkepäätöksen tarkastelu uudelleen. Ihminenhän on työkykyinen, jos hän kykenee markkinoimaan ja myymään tuotteitaan. Systeemissä on tietenkin vikaa, kun se ei ota huomioon sitä, että masentunut tai muuten sairas ihminen saattaa ajoittain kyetä työhön tai jos se muuten rankaisee kuntouttavasta työskentelystä. Se ei kuitenkaan oikeuta vilpillistä toimintaa.


6 3 VERKKO-OPISKELUN MAHDOLLISUUDET JA HAASTEET Joustavuus koetaan verkko-opiskelun tärkeänä lisäarvona: verkkokurssilla voi opiskella annettujen aikataulujen puitteissa missä ja milloin tahansa. Opiskelijat pääsevät opintojaksoille riippumatta fyysisestä sijainnista. Muutamat opiskelijat ovat osallistuneet AVERKO-opintoihin jopa ulkomailta käsin. Mielestäni averkko opinnot ovat erittäin toimiva opiskelu muoto, joka mahdollistaa joustavan tyylin opiskella silloin kun parhaiten sopii, ja tehtävät ovat tarpeeksi vaativia, että kursseista on todellakin hyötyä, koska tieto etsitään omatoimisesti niin opintojen kauaskantoisempi merkitys eli mieleen painuminen on mielestäni pysyvämpää. Mielestäni opiskelu averkon kautta on erinomainen idea. On huomattavasti helpompaa järjestää aikataulunsa, kun tietää, ettei tarvi olla juuri klo 12 tunnilla. Hieman harmittaa, etten aikaisemmin ole älynnyt käyttää averkon kursseja hyväksi. Olen tällä hetkellä ulkomailla työharjoittelussa ja averkon takia pystyn suorittamaan kursseja, jotka ovat pakollisia. Olen erittäin tyytyväinen averkon palveluihin. Olen tällä hetkellä vaihto-opiskelemassa Saksassa ja siksi oli hyvä että tehtäviä ei ollut aikataulutettu. Samalla kun opiskelu AVERKOssa auttaa opiskelijaa ylittämään aikaan ja paikkaan sidottuja opiskelun esteitä, se edellyttää opiskelijalta runsaasti oma-aloitteisuutta sekä tehokasta ajankäytön hallintaa. Toisinaan opiskelijat eivät kuitenkaan osaa ottaa huomioon työkiireitä tai yllättäviä tilanteita, jotka aiheuttavat opintojen viivästymistä. Toisilla opintojaksoilla on tiukempi viikkoaikataulutus kun taas toisilla on vain määrätyt aloitus- ja lopetuspäivät. Toiset kokevat viikkoaikataulutuksen hyvänä ja kannustavana, toisia ne puolestaan ahdistavat. AVERKOn periaatteena on kuitenkin joustaa tarvittaessa opiskelijan elämäntilanteen mukaan. Yllättävät työreissut sekoittivat opiskeluaikatauluni täysin ja opintojakso oli jäädä suorittamatta. En tiedä olisiko tällaisessa tapauksessa ollut mahdollista siirtää opintoa seuraavaan jaksoon, mutta kiitän että sain kuitenkin mahdollisuuden palauttaa tehtäväni varsinaista annettua määräaikaa myöhemmin. Vastaajista 85 % on sitä mieltä, että heillä on ollut riittävästi aikaa opintojakson suorittamiseen. 11,6 % vastaajista on puolestaan sitä mieltä, että aikaa ei ole ollut riittävästi. Monilla oman elämäntilanteen muuttuminen tai työkiireet vaikuttavat siihen, että opintoja ei ehditä suorittaa suunnittelussa aikataulussa tai asetettujen tavoitteiden mukaisesti. Motivaation puuttuminen vaikeuttaa opiskelua huomattavasti. Oma elämä meni sekaisin eron takia just ennen kurssin alkua joten ei ollut aikaa ja mahdollisuutta suorittaa kurssia niin kuin olisin halunnut Kurssi oli sinänsä hyvä ja aikaa ehkä riittävästi, mutta ajankohta ei sopinut minulle kovin hyvin, koska koulussa oli muutenkin melko rankka jakso. Koska kurssi kuului pakollisiin opintoihini motivaationi ei ollut paras mahdollinen. Kurssissa itsessään ei siis mielestäni ollut suurempia vikoja tai puutteita. Tosiasia on, että verkko-opiskelu ei sovellu kaikille. Se edellyttää opiskelijalta runsaasti omaaloitteisuutta ja aktiivisuutta laaja-alaisia opiskelutaitoja ja vastuunottamista omasta oppimisprosessista. Toisinaan tämä saattaa hämmentää tottumatonta verkko-opiskelijaa: No just tuo informointi siitä miten kurssilla - ja nimenomaan tietyllä kurssilla - opiskellaan. Ku me Suomalaiset ollaan totuttu siihen että "tee tuo, tuo ja tuo niin pärjäät". Mulla oli aluksi vähän pallo hukassa, varsinkin ku piti englanniksi lukea mitä pitää tehdä. 6


23 seuraamiseen, koska järjestelmä ei toimi tai vaatii liikaa aikaa. (Wienker, et al., 2016, s. 418) Jotta IT-ongelmilta vältyttäisiin implementaation aikana, on tarpeet määriteltävä etukäteen ja tarvittavat muutokset infrastruktuuriin tehtävä ennen aloittamista. Koko IT-ympäristön on oltava hyvin valmistautunut järjestelmän käyttämistä varten. Osa IT-ongelmista voidaan ratkaista kolmannen osapuolen ratkaisuilla kuten erillisellä tulostuspalvelulla, josta työmääräimet ovat helppo tulostaa asentajien käyttöön. (Wienker, et al., 2016, s ) Ylemmän johdon suhtautuminen CMMS:ään Monissa projekteissa aikataulu asetetaan aluksi liian tiukaksi, mikä johtaa projektien määräaikojen venymiseen. Tämä voi johtaa johdon tuen menetykseen, koska projekti katsotaan epäonnistuneeksi. Myös järjestelmästä saatavia etuja ei usein osata markkinoida riittävän hyvin johdolle, tämän johdosta he näkevät sen vain uutena kulueränä. (Wienker, et al., 2016, s. 416; Long, 2000, s.30) Yksi keino, jonka avulla uuden järjestelmän hankkimista voidaan perustella ylemmälle johdolle, on sen kyky muuttaa raakadataa tiedoksi, jota pystytään käyttämään ongelmakohtien analysointiin ja parantamaan toimintaa esimerkiksi vähentämällä kunnossapidon piilokuluja. Analysoinnin avulla kunnossapidon johto pystyy nopeammin hakemaan ratkaisuja ongelmakohtiin ja optimoimaan resurssien käyttöä. Piilokulujen karsimisella on merkittäviä vaikutuksia kunnossapidon kustannuksiin, CMMS:n käyttö voi johtaa jopa 5-10% laskuun kustannuksissa paremman suunnittelun ja varastonhallinnan avulla. Oikein toteutetun CMMS-implementaation ROI (Investoinnintakaisinmaksu) voi olla jopa alle vuosi. Näiden etujen myynti ylemmälle johdolle on tärkeä askel implementaation onnistumisessa, mutta arvioiden on kuitenkin aina oltava varovaisia ja sisällettävä varmuuskertoimia. (Wienker, et al., 2016, s. 419; Valesko, 2010, s.22-23; Long, 2000, s.30-31) 19


8 PROMIP-PROJEKTIN VIIMEINEN TAPAAMINEN AILI MEHILÄINEN P rojektikumppanit Saksasta, Espanjasta, Norjasta, Romaniasta ja Suomesta kokoontuivat Baijerin Ismaningiin PROMIP-projektin viimeiseen tapaamiseen. Inkerin kulttuuriseurasta osallistuvat Aili Mehiläinen, Toivo Tupin, Jussi Haponen ja Alina-Sinikka Salonen. Kokouksissa analysoitiin kahden vuoden työn tuloksia ja myös projektin tuoma hyöty kullekin projektiin osallistuneelle organisaatiolle. Osoittautui, että maahanmuuttajien osallistuminen vapaaehtoisjärjestöjen työhön on nihkeää jokaisessa maassa ja tulijoiden aktivoiminen vaatii paljon työtä. Mutta pienetkin uurastukset voivat johtaa hyviin tuloksiin, tosin niistä tiedottaminen suurelle yleisölle ja myönteisen kokemuksen jakelu saattaa olla hankalaa suurissa kaupungeissa. Tiedotusvälineitä kiinnostavat pääasiassa vain suuret jutut. Kahden vuoden aikana Inkerin kulttuuriseuran edustajat tutustuivat Sää ei suosinut PROMIP-tapaamista. Kesäkuinen Baijeri oli sateinen ja kylmä. Myös edellisellä tapaamisella Espanjan Barcelonasssa satoi ja vilutti. Josip Samarach (oik.) lienee kuitenkin saanut kotimaassaan nauttia lämmöstä. Keskellä järjestävän seuran Herta Riedhammer., partneriorganisaatioiden työhön ja inspiroituvat kehittämään kokemansa ja näkemänsä perusteella uusia toimintamuotoja. Seuralla oli myös tarjota partnereille omia hyviksi todettuja malleja, esim. muistelutyy- Aili Mehiläinen, Jussi Haponen ja AlinaSinikka Salonen ja kuvasta puuuttuva Toivo Tupin osallistuivat viimeiseen PROMIP-tapaamiseen. Münchenissa ensi-iltansa sai Inkerin kulttuuriseuran PROMIP-projketista kertova DVD. TIETOA KOTOUTUMISKOKEMUKSISTA P ROMIP-projektiin (Promoting Migrants Participation) liittyi kysely, jossa selvitettiin maahanmuuttajien kotoutumista ja osallistumista yhteiskunnalliseen elämään. Suomessa kysely suunnattiin erityisesti ikääntyneille maahanmuuttajille, joiden kotoutumisprosessi on erilainen kuin nuoremmilla, koska ikäihmisten työnsaantimahdollisuudet ovat huonommat kuin nuorilla. Soveltuvin osin kysely toistettiin myös Pietarissa paluumuuttovalmennukseen osallistuvien keskuudessa talvella Tuloksista kerrotaan seuraavassa Kulttuurikanavassa. Kyselyyn osallistuneet Suomessa kyselyyn osallistui 39 entisen Neuvostoliiton alueelta tullutta henkilöä. Vastaajista 31 oli yli 50-vuotiaita. Naisia oli 28 ja miehiä 11. Osallistujista 10 oli kotoisin Karjalan tasavallasta, 11 Pietarista tai sen ympäristöstä, 8 Virosta, 1 Ukrainasta ja muualta Venäjältä 8. Kaikilla vastaajilla oli joko ammattiopiston (20) tai korkeakoulutasoinen (32) tutkinto. Ammattien kirjo oli laaja: opettajia, autonkuljettajia, myyjiä. Eniten oli insinöörejä (8). Useimmat olivat jääneet lähtömaassaan eläkkeelle. 29 vastanneista asui Helsingissä, kolme Vantaalla ja 7 Keravalla. Paluumuuttajia oli 19, paluumuuttajan perheenjäseniä 9 ja neljä Suomen kansalaisen puolisoa. Työn takia muuttaneita oli kaksi ja työntekijän perheenjäsenenä Suomeen muuttaneita viisi. Suurin osa (17) vastanneista oli asunut Suomessa 1 2 vuotta, yhdeksän 2 5 vuotta, neljä 5 10 ja neljä yli 10 vuotta. Yksi 8 vastaaja oli asunut Suomessa alle vuoden. Kansallisuudeltaan suurin osa vastanneista eli 25 oli venäläisiä. Suomalaisia oli 12 virolaista kaksi. Äidinkielekseen lähes kaikki ilmoittivat venäjän (33) ja kuusi suomen kielen. Moni äidinkieleltään venäjänkielinen määritteli itsensä kansallisuudeltaan suomalaiseksi. Neuvostoliitossa seka-avioliitossa syntyneet joutuivat 16-vuotiaana sisäistä passia hakiessaan valitsemaan kansallisuutensa. Useimmiten ratkaisevana tekijänä oli sukunimi. Jos sukunimi oli venäläinen, myös kansallisuudeksi merkittiin venäläinen. Suomalaisen sukunimen haltijasta taas tuli suomalainen. Oli myös yleistä, että seka-avioliittojen pojat ottivat isänsä kansallisuuden ja tytöt äitinsä.


maanantaina, helmikuuta 11, 2008
Kun on aiemmin tullut kertoiltua Microsoftin ja Yahoo!:n kaupallisista suhteista, täytyy hyvin periaatteiden mukaisesti tarinaa sitten seurata. Yahoo antoi siis tänään ainakin väliaikaisesti pakit Microsoftille sen aiemmin tekemään 44,6 miljardin dollarin ostotarjoukseen.
Yahoon!:n tiedotteen mukaan Microsoft aliarvioi Yahoo!:n arvoa. Microsoftin mukaan hinnassa oli 62% preemio eli ylihintaa pörssikurssiin nähden. Markkinoilla aprikoidaan, että hinta Microsoft saattaisi tuosta vielä korottaa tarjousta, mutta onko firma ihan oikeasti tuon arvoinen. Sitä pohtii myös The Register.
Summat, josta tuossa puhutaan ovat tavalliselle palkansaajalle ja Suomessa suuremmankin yrityksen sijoituksia hoitelevalle lähinnä käsittämättömiä. Kun summat kulkevat hyvin toimeentulevien valtioiden, kuten Suomi, vuosibudjettien kokoluokassa, voi tietysti kysyä mitä kaupassa oikeasti ostettaisiin.
Noh, Microsoftia Yahoo!:n vastaukset eivät pelottaneet, vaan se osti tänään pois kuleksimasta mobiilifirma Danger Inc:n.
* * *
Viime aikoina on Vaiheisessa ruodittu myös yritysten yhteiskuntavastuuta ja pelkkien kulujen perässä juoksemisen kannattavuutta.
Päivän uutisen mukaan Bochumin matkapuhelintehtaan sulkemisilmoitus on huonontanut saksalaisten mielikuvaa matkapuhelinvalmistaja Nokiasta rajusti. Nokia on saksalaisessa tuotemerkkikyselyssä pudonnut ykkössijalta peräti peränpitäjäksi. Lisäksi Nokian tuotteiden boikotit leviävät pitkin Saksaa.
Kysymys kuuluukin, miten ja millä aikavälillä Nokia aikoo saada mainettaan jollain tavall paikatuksi ja mitä se maksaa. Olisi mielenkiintoista kuulla mitä tämä seikkailu maksoi ja mitä siitä muutkin nk. globalisaation perässä tuotannon rakennemuustosta Suomeen väsäävät yritykset voisivat oppia.
* * *
Sitten vielä positiivisia uutisia businesskuvioista ja vieläpä enemmän ihmisen kokoisia kuin nuo jättien mellastukset.
Lämpöpumppujen kysyntä on vahvassa kasvussa. Suomen Lämpöpumppuyhdistys - SULPU kertoi, että lämpöpumppujen myynti kasvoi viime vuonna 25%.
Yhdistyksen mukaan nykyisellään rakentajista yli kolmannes päätyy lämpöpumppulämmitykseen. Lämpöpumppujen kokonaismäärä Suomessa on jo reilut 150.000, joista ilmalämpöpumppuja on 100.000. Kuluttajat säästävät lämpöpumpuilla ostoenergiaa vuodessa 2TWh. Hiilidioksidipäästöissä 150 000 lämpöpumppua tarkoittaa noin 0,5 miljoonaa tonnin säästöjä. Se vastaa 100 000 auton vuotuisia hiilidioksidipäästöjä.
Juuri tällaisia asioita tarvitsemme ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.


8 2 Palvelun sisältö Tässä luvussa käydään läpi palvelun ominaispiirteitä, palvelutuotteen kerroksia erilaisilla malleilla esitettynä ja palvelukanavia. Palvelun ominaispiirteiden myötä lukija ymmärtää mistä palvelussa on alun perin kyse. Palvelutuotteen kerroksien avulla kuvaillaan useita palvelutuotteen malleja jotka auttavat hahmottamaan miten palvelu muodostuu. Palvelukanavien läpikäymisen myötä lukija ymmärtää miten monipuolinen palvelun tarjonta ja sen saatavuus voi olla. 2.1 Palvelun ominaispiirteet Palvelun ominaispiirteitä ovat aineettomuus, heterogeenisyys, tuotannon ja kulutuksen samanaikaisuus sekä ainutkertaisuus (Lämsä 2009, 17). Palvelu on vuorovaikutusta palvelun tuottajan ja kuluttajan välillä. Toiminnalla tuotetaan asiakkaalle lisäarvoa ongelman ratkaisuun. Asiakas voi kokea palvelun myötä ongelmanratkaisun helppona, vaivattomana, elämyksenä, kokemuksena tai esimerkiksi ajan säästönä. Aineettomuus on keskeinen osa palvelua, se syntyy ja sitä kulutetaan lähes samanaikaisesti. (Rissanen 2005, ) Vakuutuspalveluissa kulutus alkaa heti kun asiakas ostaa tuotteen. Kulutus jatkuu asiakkaan poistuessa konttorista ja jatkuu jopa vuosia, niin kauan kuin sopimus on voimassa. Asiakaspalvelu taas päättyy asiakkaan poistuessa yrityksen tiloista. (Ylikoski & Järvinen 2011, 17.) Palvelun kuluttaja voi kokea aivan eri tavalla kuin palvelun tuottaja on sen suunnitellut. Palvelun valintaan vaikuttaa hyvin monet eri asiat. Esimerkiksi konttorin sijainti tai henkilökunnan ystävällisyys voivat olla asiakkaalle tärkeämpiä kuin laadukas tuote. (Rissanen 2005, ) Palvelussa yksi merkittävin piirre on aineettomuus. Sitä ei voi konkreettisesti nähdä tai koskea. Aineettomassa palvelussa haasteita aiheuttaa sen näkymättömyys. Sitä ei voi varastoida eikä patentoida ja kuka tahansa voi kopioida palveluidean. Palvelun kysynnän hajauttaminen tasaisesti eri ajoille, ja näin ruuhkahuippujen tasoittaminen, on oma haasteensa. Tässä apuna toimivat erilaiset kampanjat ja alennukset hiljaisemmille ajoille. (Lämsä 2009, 18.) Vakuutusalalla ruuhkahuiput aiheuttavat pidempiä käsittelyaikoja tai osa paperitöistä ohjataan ulkopuoliselle taholle (Ylikoski & Järvinen 2011, 18). Esimerkiksi vakuutuksien, joihin tarvitaan asiakkaan terveysselvitys, myöntäminen viivästyy 4


41 35 sen kiinnityslaastin pituuden lämpölaajenemiskertoimeksi saatiin C 5.5 Tulosten arviointi Epoksien lämpölaajeneminen oli huomattavasti suurempaa kuin sementtipohjaisen materiaalin. Suuresta lämpölaajenemisesta voi koitua ongelmia. Laajemmat liikkeet muihin kerroksiin nähden aiheuttavat jännityksiä ja voivat johtaa vedeneristeen tartunnan pettämiseen. Saumalaastin suuri lämpöliike aiheuttaa myös jännityksiä, mikä saattaa irrottaa laatoituksen. Toisaalta sauma-aineena käytetyn kovan epoksituotteen suuri lämpölaajeneminen on myös hyvä asia. Vaikka alusta olisikin betonia, jolloin sen liikkeet ovat suhteessa pienempiä kuin epoksien liikkeet, liikkuu se kuitenkin enemmän kuin laatoitettu pinnoite. Tämä johtuu laattojen hyvin pienestä lämpöliikkeestä. Näin ollen saumalaastin suuri laajeneminen hieman kompensoi alustan lämpöliikkeitä. Laatoitettujen näytteiden lämpölaajeneminen oli hyvin pientä. Tämä kertoo siitä, että todellisissa rakenteissa luja tartunta materiaalikerrosten välillä estää niiden lämmöstä aiheutuvat liikkeet tiettyyn rajaan saakka. Rakenteeseen syntyy kuitenkin jännityksiä, joilla voi olla kerrosten välillä irrottavia vaikutuksia. Pinta-alaltaan pienissä rakenteissa kovat kerrokset, alusta ja laatoitus, kestävät syntyvät jännitykset, mutta laajemmissa rakenteissa niiden kanssa voi syntyä ongelmia. Epoksien suuri lämpölaajeneminen on osattava ottaa huomioon kyseisiä rakenteita suunniteltaessa. Esim. laatoituskenttään on hyvä asentaa tarpeeksi liikuntasaumoja täyttämällä tietyin välein laattasauma elastisella silikonimassalla. Näin estetään isojen laattakenttien liikkeet. Eri kerrosten liikkeiden ja niiden välisen tartunnan suhdetta on mahdollista arvioida tietokoneohjelman avulla. Ohjelman käyttö on kuitenkin monimutkainen ja aikaa vievä, joten se ei ole tämän työn resurssien ja aikataulun kannalta mahdollista.


sunnuntai 29. marraskuuta 2009
En ole omistanut digiboksia enää puoleentoista vuoteen. Eikä se ole kyllä harmittanut laisinkaan. Harvassa ovat ne tilaisuudet, joissa pääsen todistamaan, etten ole todellakaan menettänyt mitään. Tällainen tilaisuus kuitenkin koitti, kun olin vaimoni isovanhempien luona kylässä. Keskustelimme niitä näitä olohuoneessa ja taustalla pyöri jokin amerikkalainen sarja, jossa mässäiltiin onnettomuuksilla. Siinä lensivät kilpa-autot volttia, urheilukatsomossa oli joukkotappelu ja maastopyöräilijä vieri 50 metrin pudotuksen rotkoon. Tuota pyöräilijän onnettomuutta näytettiin monen monta kertaa, myös hidastettuna ja suurennettuna. Kylläpäs on ”mukavaa” kun tällaiset onnettomuudet on saatu tallennettua kaikkien katsojien mielenkiinnoksi ja iloksi. Kaikkea ne kännykkäkamerat ja muut pienet tekniset tallentimet tuovatkaan meidän eteemme.


4 Ilmariselta jälleen hyvä tulos Kari Puro myhäilee tyytyväisenä, sillä Ilmarisen viime vuoden tulos oli hyvä. Asiakkaat hyötyvät hyvästä tuloksesta TEL-maksun alennuksina. KUVA: NEODES / ESKO TUOMISTO Ilmarisen hyvä tuloskehitys sai jatkoa vuonna Osakekurssien myönteisen kehityksen seurauksena sijoitusten tuotoissa yllettiin miltei edellisen vuoden tasolle ja yhtiön vakavaraisuus vahvistui entisestään. Hyvästä tuloksesta hyötyvät Ilmarisen asiakkaat, sillä yhtiö varasi TEL-maksun alentamiseen 45,0 miljoonaa euroa, kolmanneksen enemmän kuin edellisenä vuonna. Maksettavana olevien eläkkeiden määrä kasvoi tasaisesti. Uusia eläkepäätöksiä annettiin noin ja eläkepäätöksiä kaikkiaan, mukaan lukien jo maksussa oleviin eläkkeisiin annetut jatkopäätökset, noin Ilmarinen mittaa eläkehakemusten käsittelyn tehokkuutta keskimääräisellä käsittelyajalla eläkelajeittain ja eläkepäätösten laatua ratkaisujen pysyvyydellä muutoksenhakuasteissa. Molemmissa yhtiö on pysynyt vertailuryhmäänsä parempana. Vuonna 2004 astui voimaan ammatillisen kuntoutuksen uudistus. Työeläkelakien mukaisen ammatillisen kuntoutuksen myöntäminen on ollut harkinnanvarainen etuus, mutta uuden lain myötä hakijalla on oikeus hakea muutosta eläkeyhtiön päätökseen. Kuntoutujien lukumäärä kasvoi edellisvuodesta 12 prosenttia. Avainluvut Muutos % Vakuutusmaksut, milj ,3-0, , ,9 Maksetut eläkkeet, milj. 1) 1 933,1 1, , ,3 Kokonaisliikekulut, milj. 87,7 10,5 79,4 70,6 Vastuuvelka, milj ,6 7, , ,5 Taseen loppusumma käyvin arvoin, milj ,5 9, , ,6 Toimintapääoma, milj ,8 21, , ,1 % vastuuvelasta 25,6 22,3 18,1 suhteessa vakavaraisuusrajaan 2,3 2,2 1,9 Sijoitukset, käyvin arvoin, milj ,6 10, , ,6 Sijoitusten tuotto käyville arvoille, % 7,8 8,7-0,5 Eläkkeensaajia , TEL-vakuutuksia , TEL-vakuutettuja , YEL-vakuutuksia , Henkilöstö , ) sisältää vastuunjaon Ilmarisen usean vuoden ajan jatkunut markkinaosuuden kasvu taittui, kun pääasiassa yhden suuren asiakkaan lähteminen toiseen yhtiöön johti TEL-vakuutettujen määrän alenemiseen. Samasta syystä vakuutusmaksutulo säilyi edellisen vuoden tasolla. Tätä menetystä paikkaa Ilmarisen menestys uusien TEL-vakuutusten myynnissä: vuonna 2004 tehty määrätietoinen myyntityö merkitsee yli sadan miljoonan euron maksutulon kasvua vuositasolla. Yhtiön riskinkantokykyä ja vakavaraisuutta mittaava toimintapääoma kasvoi sekä euromääräisesti että suhteessa yhtiön vastuuvelkaan. Sijoituksille saatu tuotto oli lähes kahdeksan prosenttia, ja tämä ylitti miltei olemattomaksi jääneen inflaation runsaalla seitsemällä ja puolella prosenttiyksiköllä. Eri sijoituslajeista osakkeet tuottivat parhaiten. Osakkeiden osuus yhtiön sijoitusvarallisuudesta oli kasvanut vuoden loppuun mennessä miltei 30 prosenttiin oltuaan edellisenä vuonna neljäsosa sijoituksista. Osakesijoitusten lisääminen on sopusoinnussa työeläkesijoittamisen kehityshankkeiden kanssa. 4 1/2005 Ilmarisen uutiset


18 yrityksen brändiarvot, ja sen tulee ylipäätään olla kiinteä osa yrityksen strategiaa. Näin ollen voi todeta, että tapahtumamarkkinoinnin tulee olla osa yrityksen strategista markkinointimixiä, ja yrityksen strategian tulee täten projisoitua myös tapahtumamarkkinoinnissa. (Whelan & Wohlfeil, 2006) Close, Finney, Lacey & Sneath (2006) viittaavat, että MPI Foundationin vuonna 2004 tekemään tutkimukseen, jonka mukaan tapahtumamarkkinoinnin sijoitetun pääoman tuotto (ROI) on parempi kuin muilla markkinointikommunikaation välineillä. Samaisen tutkimuksen mukaan sekä tapahtumien ROI että tapahtumamarkkinoinnin strateginen merkitys myynnin piirissä on kasvanut aikaisempiin vuosiin nähden. Näin raportoi myös brittiläinen AV Magazine (2008). Lehden mukaan ulkoisista tapahtumatyypeistä tuottoisimpana pidetään messuja ja toiseksi tuottoisimpina konferensseja. Tapahtumien tuottoisasta mielikuvasta huolimatta on pidettävä mielessä, että tapahtumat eivät ole edullinen markkinointityökalu. Vaikka tapahtumamarkkinoinnilla onkin korkeana pidetty sijoitetun pääoman tuotto, ei se silti ole edullinen markkinointiviestintätyökalu. Päinvastoin tapahtumamarkkinoinnilla on merkittävät kiinteät kustannukset, joihin luetaan esimerkiksi tilojen vuokrat/osallistumismaksut, henkilöstöstä ja matkustuksesta aiheutuvat kulut ja tapahtuman oheisaktiviteeteista aiheutuvat kulut. Toisin sanoen tapahtumamarkkinointi vaatii merkittäviä investointeja. Lisäksi tapahtumissa ei kaikesta huolimatta tavoiteta valtavaa yleisöä kerralla, vaan se on hyvin kohdistettua, kuten aiemmin on jo mainittu. Suhteellisen korkeista kustannuksista huolimatta tapahtumamarkkinointi on Pittan, Weisgalin & Lynaghin (2006) mukaan kustannustehokkain keino saavuttaa asiakkaita ja prospekteja. Kirjoittajien mukaan se lyhentää ostosykliä ja saavuttaa ostajia, joita ei muuten saavutettaisi. Tärkeintä on, että tapahtumamarkkinointi voi vähentää yksittäisen myynnin kustannusta jopa 75%. Vaikka tapahtumamarkkinointi on ollut melko yleistä Euroopassa jo jonkin aikaa, on se uudehko ilmiö Iso-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Tämä on saattanut johtua termin tapahtumamarkkinointi löyhyydestä, jolloin sen saapuminen yritysten sanastoon olisi viivästynyt edellä mainituissa maissa (Wohlfeil & Whelan, 2006 a,b). 14


6 Kaikki ammatilliset oppilaitokset Työlliset AMEO Työttömät Päätoimiset/ työlliset opiskelijat Ammattiopisto Luovi Muu tai tuntematon 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Kuvio 1. Ammatillisen perustutkinnon Ammattiopisto Luovissa, ammatillisissa erityisoppilaitoksissa (AMEO) ja kaikissa ammattioppilaitoksissa suorittaneiden pääasiallinen toiminta vuonna (Lähde: Tilastokeskus: Sijoittumispalvelu) Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) tilaston mukaan vammaisia tai pitkäaikaissairaita työnhakijoita oli Pohjois-Pohjanmaan TE-toimiston alueella syyskuussa 2014 yhteensä Heidän tilanteensa olivat seuraavat: Työllistetty 398 (6,7 %) Työssä avoimilla työmarkkinoilla 692 (11,7 %) Työtön 3327 (56 %) Lomautettu 67 (1,1 %) Lyhennettyä työviikkoa tekevä 15 (0,3 %) Työvoiman ulkopuolella 690 (11,6 %) Työttömyyseläkkeellä 31 (0,5 %) Työllistymistä edistävissä palveluissa 397 (6,7 %) Koulutuksessa 322 (5,4 %) Vammaisista tai pitkäaikaissairaista työnhakijoista 56 % oli työttöminä, minkä lisäksi monet vammaiset tai pitkäaikaissairaat työnhakijat olivat joko työvoiman ulkopuolella, työllistymistä edistävissä palveluissa tai lomautettuina. Palkkatyössä tai palkkatukityössä oli 18,4 % vammaisista tai pitkäaikaissairaista työnhakijoista. (Pohjois-Pohjanmaan välityömarkkinoiden sekä vammaisten ja osatyökykyisten työllistämisen alueellinen kehittämispäivä ) 6


33 33 Turvallisuus Ammattitaitoinen henkilökunta Oma kerros vain naisille Hätäuloskäyntikyltit Turvakamerat käytävillä Parkkihalli hotellin yhteydessä Hotellin turvallinen sijainti Turvallisuusohjeet huoneessa Hätäpainike huoneessa Kerroksille pääsy ainoastaan Erittäin tärkeä Melko tärkeä Ei kovin tärkeä Ei ollenkaan tärkeä Vastaajat n = 28 Kuvio 3: Naisliikematkailijoiden mielipiteet hotellin turvallisuuteen liittyen Turvallisuusohjeet ja kerroksille pääsy ainoastaan huoneavaimella olivat suurimman osan mielestä erittäin tärkeitä. Useimmat pitävät turvallisuuteen liittyviä asioita joko erittäin tärkeinä tai melko tärkeinä. Ainoastaan kohta, oma kerros vain naisille, on ollut lähes kaikkien vastaajien mielestä merkityksetön. Vaikka naisille suunnattu oma kerros ei ole kyselyn perusteella saanut paljon kannatusta, on sellaisia olemassa muualla maailmassa. Näiden naisille tarkoitettujen hotellikerrosten tarkoituksena on ollut huolehtia hotellin naisasiakkaista, ja siitä, että he tuntisivat olonsa turvalliseksi ja arvostetuksi. Vaikka turvallisuuden tunne on naisille tärkeää, eivät he silti halua eristäytyä muista. Tuntuuhan se hieman oudolta, että naisilla olisi niin sanotusti oma kerros hotellissa, mihin miehillä ei olisi pääsyä. Jos hotellin muut turvatoimet toimivat moitteettomasti, voivat naiset huoletta nauttia olostaan työmatkalla. Voidaan sanoa, että naiset kokevat turvallisuuden erittäin tärkeäksi yöpyessään hotellissa. Varsinkin niille naisille, jotka matkustavat paljon yksin, turvallisuuden tunne on varmasti tärkeä. Vain murto osa vastaajista ei ole pitänyt joitakin turvallisuusasioita erittäin tärkeinä tai melko tärkeinä. Yhteenvetona voidaan todeta, että kun perusturvatoimet on hoidettu hyvin, ei tarvita yliampuvia turvakeinoja tai järjestelmiä. Tärkeää myös on, että asiakkaalla on mahdollisuus perehtyä hotellin turvallisuusasioihin, ja että hotellin henkilökunta on myös koulutettu toimimaan oikein uhkaavissa tilanteissa.


14 14 arvo taas voidaan määritellä tarkemmin harkituksi utilitaristiseksi kuluttamiseksi, joka tavoittelee tiettyä päämäärää. (Pihlström 2008, 30.) 2.4 Aiempien tutkimusten arviointia OmaElisa-verkkopalvelun kehittämisen kannalta Birgelen, Ghijsen & Semeijn (2005) ovat tutkineet verkkopalvelun innovaation tuomaa lisäarvoa asiakastyytyväisyyden näkökulmasta. He selvittivät tutkimuksessaan asiakkaiden kokemuksia pitopalvelusta. Pitopalveluun on hiljattain lanseerattu verkkopalvelu, mikä mahdollistaa ruokien tilausten teon verkon välityksellä. Tutkimuksen pääfokuksena oli vastata kysymykseen: miten hyödyntää verkkopalvelun tuoma lisäarvo palveluinnovaatioksi perinteiseen pitopalvelukonseptiin? Tutkimusaineisto kerättiin lähettämällä 2000 sähköistä kyselylomaketta hollantilaisen pitopalvelun asiakkaille. Tutkimuksen tulokset osoittavat, että verkkopalvelun lisääminen perinteisen palvelukonseptin rinnalle ei automaattisesti lisää asiakastyytyväisyyttä. Internetin kautta tapahtuvan ruoan tilausmahdollisuuden vaikutukset asiakastyytyväisyyteen olivat melko vähäiset verrattuna perinteisen palvelun vaikutuksiin. (Birgelen, Ghijsen & Semeijn 2005.) Edellä kuvatun tutkimuksen tulosten perusteella voidaan tehdä johtopäätös, että OmaElisaverkkopalvelu ei lisää automaattisesti asiakastyytyväisyyttä. Toki tämä perusväittämä pitää paikkansa: ei uusi palvelukanava itsessään tuota asiakastyytyväisyyttä, jos sitä ei ole rakennettu asiakkaiden tarpeita vastaavaksi. Uuden palvelukonseptin rakentamisessa tai jo olemassa olevan konseptin kehittämisessä avainasemaan nousee asiakkaiden huomioiminen ja heidän tarpeidensa selvittäminen. Tämän voi kiteyttää Birgelenin ym. (2005) tutkimuksen pääkysymystä mukaillen: miten palvelukonseptilla saadaan tuotettua lisäarvoa asiakkaille? Eli miten OmaElisa-verkkopalvelulla saadaan tuotettua lisäarvoa asiakkaille? Tällä hetkellä OmaElisaverkkopalvelu toimii asiakkaiden hallinnointikanavana. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että palvelun kautta Elisan asiakkaat voivat maksaa tuote- tai palvelulaskujaan. Elisan visiona on kuitenkin kehittää ja monipuolistaa palvelun ominaisuuksia siten, että asiakkaat siirtyisivät yhä enemmän asioimaan verkkopalvelun kautta. Tämä tarjoaa paljon haasteita, koska verkkopalveluun tulisi saada ne ominaisuudet, joita asiakkaat pitävät tärkeinä asioidessaan esimerkiksi kasvotusten Elisan kanssa. Toisaalta taas asiakkaiden mukaan kehitetty palvelukonsepti tuottaa heille lisäarvoa, mikä mahdollistaa asiakastyytyväisyyden kasvun. 3 Asiakkuudenhallinta Toimiva asiakkuudenhallinta edellyttää yritykseltä asiakaslähtöisen strategian ja toimintamallien omaksumista sekä asiakkaiden näkökulmien huomioimista tuote tai palvelutarjonnan suunnittelussa ja toteutuksessa. Tämä tarkoittaa sitä, että yritysten on pystyttävä tuottamaan lisäarvoa asiakkailleen tuotteiden tai palveluiden avulla, eli varmistettava asiakkaiden tyytyväisyys tarjoamaan. Asiakastyytyväisyys rakentaa pohjan pitkäaikaisille asiakassuhteille, jotka ovat jokaisen yrityksen toiminnan kannalta elintärkeässä asemassa. (Mäntyneva 2001, 11.) Asiakkaiden mieltymysten ja toiveiden selvittäminen on monimutkainen ja haastava prosessi, joka jää usein melko pintapuoliseksi raapaisuksi tietojen syvällisyyttä ajatellen. Tämä johtuu ennen kaikkea siitä, että suurin osa kuluttajista ja yritysten asiakkaista kokee erilaiset markkinointiyhteydenotot häiritsevinä, eivätkä halua antaa tietojaan markkinointitarkoituksiin. Yritysten näkökulmasta tämä tietenkin rajoittaa markkinointiviestinnän toteutusta ja asiakastietojen keräämistä, koska saadut tiedot ovat puutteellisia. (Mäntyneva 2001, 11.) Asiakkuudenhallinnan avulla voidaan tutkia asiakkaiden ostokäyttäytymistä, jonka perusteella on mahdollista segmentoida asiakkuudet tarkemmin. Selkeä ja kattava segmentointi puolestaan antaa mahdollisuuksia rakentaa tehokkaita ja toimivia lähestymismalleja eri asiakasryhmille. Esimerkiksi kampanjointiin saadaan lisättyä tehoa ja volyymia, kun sen sisältö voidaan rakentaa koko kohderyhmää puhuttelevaksi. (Mäntyneva 2001, ) Sterne (2000, 293) toteaa asiakkuudenhallinnan hyödyttävän myös yrityksen myyntiä, koska asiakkuudenhallintaan tarkoitetut järjestelmät keräävät tietoa asiakkaiden suunnitelmista ja tarpeista. Kun asiakkaan tarve on tiedossa, yritys voi tarjota siihen parasta mahdollista ratkaisua tuotteen tai palvelun muodossa. Lopputulos on enemmän myyntiä. (Sterne 2000, 293.) Ostokäyttäyty-


5 Lämmitysenergian kulutus lähteittäin Rakennuskannan energian kulutus on kasvussa Kuvio 2. Lämmityksen hyötyenergian kulutus on kasvanut tasaisesti vuosina Fossiilisiin lämmönlähteisiin kuuluvat polttoöljy, maakaasu, turve ja hiili. Sähkölaitteiden sähkönkulutuksesta 7 % on arvioitu jäävän lämmittämään rakennuksia Rakennusten energiankulutus ilman toimia GWh Sähkölaitteet Sähkölämmitys Kaukolämpö Lämpöpumput Fossiiliset Puu 25 Suomessa rakennusten lämmönkulutus laski 197-luvun öljykriiseistä aina 198-luvun puoliväliin saakka, mutta kääntyi sen jälkeen kasvuun. Kahden viime vuosikymmenen aikana energiankulutus on kasvanut,7 % vuodessa, johtuen muun muassa asumisväljyyden lisääntymisestä. Vuoden 197 alusta asuinrakennusten lattiapintaala on liki kaksinkertaistunut. Siinä missä 198-luvulla vain 1 % uusista pientaloista oli asuinpinta-alaltaan suurempia kuin 15 m2, oli 199-luvulla niiden osuus 18 % ja 2 luvulla jo peräti 32 %. 1 Samanaikaisesti kun asuntojen koot ovat kasvaneet, ovat niiden asukasmäärät vähentyneet. Asuntokuntien keskimääräinen koko on laskenut 197-luvun 3 asukkaasta 2,11 asukkaaseen, ja peräti 73 % asunnoista on nyt 1-2 hengen asuntokuntia. 11 Lämmitysenergian tuottamiseen tarvittavien polttoaineiden määrä ja siten päästöt ovat kasvaneet vielä energiankulutusta nopeammin, sillä sähkölämmityksen käyttö on lähes kolminkertaistunut 8-luvun alusta lähtien. Sähkölämmitys kuluttaa energiaa yli kaksinkertaisesti kaukolämpöön tai talokohtaiseen lämmitykseen verrattuna. 12 Erityisen suurena energiankulutuksen kasvu näkyy sähkössä. Siinä missä kotitalouksien ja palvelujen sähkönkulutus kasvoi vuosina Tanskassa 5,8 %, Norjassa 4,7 % ja Ruotsissa vain,5 % kasvoi se Suomessa peräti 27,9 %. 13 Kuitenkin myös vuonna 23 voimaan tulleet uudet määräykset olivat jo valmiiksi vanhentuneita ilmastohaasteen kannalta. Uudet määräykset sallivat edelleen rakentamisen, jonka lämmitysenergian tarve on jopa 2-3 -kertainen energiatehokkaan rakentamisen periaatteilla toteutettuun taloon nähden. Matalaenergiarakentamisen yleistyminen jätettiin vapaaehtoisuuden varaan ja kiinnostuneiden harteille. VTT ja Tampereen teknillinen korkeakoulu ovat kehittäneet matalaenergiataloja jo vuosikymmeniä. VTT on rakentanut useita esimerkkitaloja, niin pien-, rivi- kuin kerrostalojakin, ja käytännössä matalaenergiarakentaminen on ollut mahdollista tavalliselle kuluttajalle jo 2 vuotta. Valveutuneet omakotirakentajat ovatkin niitä rakentaneet, ja asumistyytyväisyys on ollut hyvä. 15 Matalaenergiatalo ei eroa perustalosta ulkoisesti. Erot löytyvät ulkovaipan eristyksestä ja tiiveydestä, tehokkaasta koneellisesta ilmanvaihdosta ja lämmön talteenottojärjestelmästä. Suurimmat erot nk. normitalon ja matalaenergiatalon välillä löytyvät kuitenkin energiankulutuksesta, sillä matalaenergiatalon lämmöntarve on 5 9 % pienempi nykyisten rakentamismääräysten mukaan rakennettuun taloon nähden. Yli 7 % säästöjen kohdalla puhutaan jo minimienergiatalosta (nk. passiivitalo). Energiankulutus neliötä kohti KWh/krs m Motiva Oy Kuvio 3. Suomen rakennusten energiankulutus jatkaisi kasvuaan pitkälle tulevaisuuteen ilman uusia toimia. Nykyisen rakennuskannan poistuminen ja korjaaminen alentaa päästöjä. Uusia rakennuksia ei kuitenkaan rakenneta oleellisesti vanhoja energiatehokkaammiksi, joten energiantarve kasvaa. Myös korjausrakentamisella saatavat säästöt jäävät pieniksi: valkoinen viiva osoittaa vanhojen rakennusten energiankulutuksen ilman korjausrakentamista Uusiorakentaminen 246 Vuoden 21 rakennuskanta 25 Suomalaisten rakennusten energiatehokkuus on myytti Rakennuksia on Suomessa totuttu pitämään kylmän ilmaston vuoksi energiatehokkaina, mutta käsitys on räikeästi ristiriidassa todellisuuden kanssa. Rakentamisen energiatehokkuuden ohjaus oli Suomessa pitkään retuperällä, ennen EU:n rakennusten energiatehokkuutta koskevaa direktiiviä, joka pakotti Suomenkin uudistamaan vuodelta 1983 peräisin olleet, auttamattomasti vanhentuneet rakentamismääräyksensä. 1 Tilastokeskus, Rakennuskannan tilastot Tilastokeskus. Asuntokunnat ja asuinolot Tilastokeskus 25: Tilastollinen Vuosikirja Eurostat. Gas and Electricity Market Statistics. Data edition. ISSN Tilastokeskus. Energiatilasto 26. Matalaenergiaratkaisut, joilla tähdätään vähintään 5 % lämmitysenergiankulutuksen leikkauksiin tuovat 3 5 % lisäkustannukset rakennusvaiheessa, mutta säästöt käytön aikaisissa lämmityskuluissa tuovat rakennuksen käyttöaikana kymmenien tuhansien eurojen säästöt. Merkittäviä säästöjä voi syntyä myös rakentamisvaiheessa esim. seuraavista syistä: Lämmitysjärjestelmän pienempi koko Ei tarvetta jäähdytyslaitteille Liittymismaksut energiaverkkoihin Ikkunoiden alle ei tarvita lämpöpattereita Pienentynyt kosteusvaurioiden riski 15 Mikkola & Riihimäki: Omakotitalorakentajien valmius ympäristöystävällisiin rakentamistapoihin. VTT Rakennus- ja yhdyskuntatekniikka. VTT tiedotteita 217. Espoo 22. Sekä esim Erilliset pientalot Rivi- ja ketjutalot Asuinkerrostalot Matalaenergiatalo Kuvio 4. Suomalaiset asuinrakennukset kuluttavat lämmitykseen energiaa Normitalo keskimäärin 2 kwh/neliö vuodessa. Nykyinen keskikulutus Rakennusmääräysten minimitason mukaisen talon kulutus ei ole olennaisesti alhaisempi ja erityisesti rivi- ja kerrostalot rakennetaan rakennusmääräysten rimaa hipoen. Aidot matalaenergiatalot tarvitsevat energiaa murto-osan nykyisin rakennettavien talojen kulutuksesta. 8 l Greenpeace l Energiaa harakoille? Ohjelma rakennusten energiankulutuksen puolittamiseksi l Joulukuu 27 Greenpeace l Energiaa harakoille? Ohjelma rakennusten energiankulutuksen puolittamiseksi l Joulukuu 27 l 9


17 Lisävarusteet, COMPACT Air & Heat Sälepelti TBLZ Vain COMPACT Air koneeseen. Vakiovaruste COMPACT Heat -koneissa. Estää vedon, kun kone on pysäytettynä. Tekniset tiedot Ilmanpaine avaa sälepellin pellit, kun koneen puhaltimet ovat käynnissä. Pellit sulkeutuvat automaattisesti, kun puhaltimet eivät ole käynnissä. Asennus Sälepelti on varustettu kumirengastiivisteellä ja se asennetaan suoraan jäteilma- ja/tai ulkoilmaliitäntöjen päälle oikealla olevan kuvan mukaan. Ulkoilma Jäteilma COMPACT Air & Heat Pelti Pelti TBLE-sähkölämmitin Vain COMPACT Air koneeseen. 7,5 kw lämmitin on vakiovaruste COMPACT Heat -koneessa. Tuloilman lämmitykseen. Tekniset tiedot Teho 1170 wattia. Varustettu ylikuumenemissuojalla. Asennus Toimitetaan irrallaan ja asennetaan asennuspaikalla. Asennetaan valmiille paikalle koneeseen. Ohjaus ja 230 V virransyöttö liitetään koneen ohjaus- ja säätöyksikköön. Jäähdytin TBKA/TBKC Tuloilman jäähdytykseen. COMPACT Air ja Heat voidaan varustaa jäähdyttimellä, joka asennetaan ulkoilmakanavaan ennen konetta. Koneen ohjaus- ja säätöyksikössä on aktivointivalmiit jäähdytystoiminnot. Suosittelemme TBKA-jäähdytintä (vesi) tai TBKC-jäähdytintä (suorahöyrystys). Katso kuvaukset COMPACT Unit ja Top koneiden Lisävaruste-kappaleissa. 33


4 kulla astiasta toiseen, jolloin letkusta imaistaan vahingossa kulaus. Vahingossa nielty petrolituote ei yleensä aiheuta systeemioireita huonon imeytymisen vuoksi, mutta jo pienikin aspiroitu määrä voi aiheuttaa vakavan kemiallisen pneumonian. Pienen määrän nielleitä oireettomia potilaita voidaan seurata kotona. Vahingossa nieltyä petrolituotetta ei pyritä postamaan mahasta aspiraatioriskin vuoksi. Lääkehiili ei sido petrolituotteita. Sen antamista voidaan harkita niissä harvinaisissa tapauksissa, joissa tuote sisältää myrkyllisiä lisäaineita. On otettava huomioon, että lääkehiili saattaa lisätä oksenteluriskiä. Ärsytysyskää voi esiintyä alussa, mutta jos hengitystaajuus on normaali eikä yskä jatku, kotiseuranta riittää. Varsinaiset oireet kehittyvät yleensä kuuden tunnin kuluessa. Sairaalaseurantaan kuuluvat kaikki oireiset potilaat, ne joilla todetaan muutoksia keuhkokuvassa, suuren määrän nielleet (tahalliset altistukset), hypoksiset ja tokkuraiset potilaat, vaikkei keuhkokuvassa esiinnykään muutoksia sekä lievästi oireilevat lapset, joiden oireet eivät häviä kuuden tunnin seurannan aikana. Hoito on oireenmukaista. Oireiselta potilaalta tulee ottaa ainakin keuhkoröntgenkuva ja näyte verikaasuanalyysia varten. Antibiootteja ei anneta rutiinimaisesti, koska keuhkokomplikaatiot johtuvat harvoin bakteeritulehduksesta. Oireettomat potilaat, joilla on normaali keuhkokuva tai keuhkokuvassa on vain lieviä muutoksia eikä muita oireita kehity kuuden tunnin seurannassa, voidaan harkinnan mukaan kotiuttaa. Hengitettynä petrolituotteiden höyryt voivat aiheuttaa humalan kaltaisia oireita, rytmihäiriöitä sekä keskushermosto- ja hengityslamaa inhalaation keston ja pitoisuuden mukaan. Pelkästään hengitettynä petrolituotteet eivät aiheuta kemiallista keuhkokuumetta. Petrolituotteet aiheuttavat enintään vain vähäisiä oireita silmään joutuessaan. Herkemmin haihtuvat tuotteet (esim. bensiini) aiheuttavat kirvelyä ja kipua suorassa kontaktissa (Grant ja Schuman 1993). Silmiä huuhdellaan runsaalla vedellä noin 15 minuutin ajan. Iholla petrolituotteet voivat aiheuttaa ärsytystä ja erityisesti pitkittyneessä ihokontaktissa kemiallisia palovammoja. Torjunta-aineet Käytetyimmät torjunta-aineet kotiympäristössä ovat hyönteiskarkotteet ja rikkaruohojen torjuntaan käytetyt tuotteet. Lisäksi kotoa voi löytyä homeiden- ja siententorjunta-aineita ja rotanmyrkkyjä. Jos kotona säilytetään ammattimaiseen käyttöön tarkoitettuja aineita, riskit ovat suurempia. Torjunta-aineet saattavat sisältää myrkyllistä liuotetta, esimerkiksi petrolituotetta tai etyleeniglykolia. Kotiolosuhteissa käytettävät torjunta-aineet ovat ihmisille ja kotieläimille pieninä määrinä melko vaarattomia. Poikkeuksena ovat rotanmyrkyt, jotka sisältävät supervarfariineja. Ne voivat aiheuttavat jo pieninä annoksina verenvuotoja tunnin kuluttua aineen syömisestä. Laboratorioarvoihin antikoagulanttivaikutus (INR) heijastuu jo vuorokaudessa. Lääkehiiltä kannattaa antaa epäselvissä tapauksissa. Rotanmyrkkyjen spesifinen antidootti on K 1 -vitamiini (ks. Hoppu ja Pajarre-Sorsa, tässä numerossa). Organofosfaatit, esimerkiksi malationi, ovat yleisesti käytettyjä tuhoeläintentorjunta-aineita. Pieninä määrinä nykyiset valmisteet ovat melko vaarattomia. Paljon kuolemantapauksia muutama vuosikymmen sitten aiheuttanut parationi (Bladan) on poistettu Suomen markkinoilta, mutta sitä voi edelleen löytyä kaappien kätköistä. Jos nykyisin markkinoilla olevaa organofosfaattia on vahingossa nielty pieni määrä, lääkehiilen antaminen ja kotiseuranta riittävät usein. Massiivisessa (esim. tahallisessa) altistuksessa hoitona on atropiini ja organofosfaattien spesifinen antidootti obidoksiimi (ks. Hoppu ja Pajarre-Sorsa, tässä numerossa). Hyönteiskarkotteissa yleisesti käytetty dietyylitoluamidi (DEET) voi suun kautta nautittuna aiheuttaa myrkytysoireita jo melko pienin määrin. Se imeytyy nopeasti, ja oireet saattavat alkaa jo 30 minuutin kuluttua. Pikkulapsille DEET:n toistuva päivittäinen sively iholle voi aiheuttaa myrkytyksen. Hyönteiskarkotetta nielleelle tulisi antaa lääkehiiltä mahdollisimman nopeasti. Hoito on oireenmukaista; dietyylitoluamidille ei ole spesifistä antidoottia. 452 T. Lampinen ym.


10 18 Nro Nro KULTTUURIKULMA Koonnut PIIA JULKUNEN KIRJALLISTA RISTIVETOA 19 Menovinkit Lähetä vinkit osoitteeseen kaksi viikkoa ennen seuraavan lehden ilmestymistä. NÄYTTELYT G12 Kuopio Ritva-Liisa Pohjalainen Galleria Valohuone Heikki Lehtonen VB-valokuvakeskus A Groovy Kind of Life ADÈLE rakkaani Anssi Männistö Eemilän kotimuseo Humalajoki 28, Hiltulanlahti Avoinna to la klo Riuttalan Talonpoikaismuseo Avoinna pe su klo Pöljän kotiseutumuseo Avoinna ti pe 10 17, ke su klo Suomen ortodoksinen kirkkomuseo Riisa Pyhyyden portailla -perusnäyttely ESITYKSIÄ Anne Hiekkaranta: Conus Marmoreus!!! klo 19 Sotku Koko perheen Kikatuslauantai Kallo Collective Caterpillars 6.6. klo 16 Sotku MILjazz klo 14 Kuopion Satamatori Siilinjärven Teatteri Kuin ensimmäistä päivää ke, to, su Mäntyrannan kesäteatteri TAPAHTUMIA The Nordic Historical Keyboard Festival Kulttuurikeskus Vuorilinna Avoimet ovet ja batiikkipaja 10.6 klo Kesäjuhla 11.6 klo klo opetellaan israelilaisia tansseja Paikallisliike-festivaali Kuopion ja Siilinjärven seurakuntalehti vuosikerta. Seuraava numero ilmestyy VB-valokuvakeskuksen kesänäyttelyssä on esillä mm. maailman ainoa kuva Marilyn Monroesta näyttämässä kieltään. Risto Vilhusen 70-vuotisjuhlanäyttely on esillä taidemuseossa. Kuvassa Keltahousuinen nainen, Kuopio Tanssii ja Soi-festivaali Kuopio Taitaa ja Luo, kädentaitajien myyntitapahtuma Kuopion tori Kino Kuvakukko, ohjelmassa mm alkaen: Rooli (ohj. Konstantin Lopushanski) Kuopion Musiikkikeskus 3.6. klo Kielonpäivän juhla SEYYAR NASRETDIN MARK HAYWARDIN KOKOELMAT Elina Luukkainen Ilkka Markkula: Jäämeren myrskylintu. DoSome s. Merete Mazzarella: Sielun pimeä puoli. Tammi s. LYHYESTI Yli 120 kesätyöntekijää Kuopion seurakunnat ovat palkanneet tänä vuonna yhteensä 114 nuorta. Hautausmaille on tulossa 83 kesätyöntekijää erilaisiin kunnostustöihin. Hakemuksia tuli 310, joka on yli 100 enemmän kuin viime vuonna. Valituista 25 % on uusia. Lisäksi on palkattu 8 kesäteologia, 6 kesäkanttoria, 5 nuorisotyöntekijää ja 10 leirikeskuksen valvojaa. IT-yksikössä sijaistaa kaksi työntekijää. Kesäleirit työllistävät puolestaan 440 isosta. Työssäoppimispaikkoja sekä harjoittelupaikkoja on seurakunnassa tarjolla läpi vuoden. Siilinjärvelle palkataan 20 kesätyöntekijää. Hakemuksia hautausmaille tuli reilu 100, joista palkattiin 14. Kesäteologeja palkataan kaksi ja nuorisotyöntekijöitä yksi. Leirikeskus sekä kirkkoherranvirasto työllistävät yhteensä kolme henkilöä ja kesäleirit 92 isosta. Julkaisija Kuopion ev.lut. seurakunnat, PL 1064, Kuopio, p , faksi , Toimitusneuvosto Paavo Kaitokari, Hannu Koskelainen, Pauli Kurkirinne, Kirsi Leino, Marketta Rantama, Painos kpl Toimitus Kirjastokatu 5 A 1, Kuopio Viestintäpäällikkö, Kirkko ja Koti -lehden päätoimittaja Minna Siikaniva, puh , Tiedottaja Merja Tapio, puh , Tiedottaja Heli Haring puh Verkkotoimittaja Seija Rytkönen puh , Taitto Kotimaa Oy Ilmoitukset Pirjo Teva, puh , , Tilaukset 20 /vuosikerta Jakelu Posti Oy, Suora Lähetys Oy. Jakelupalaute Posti puh , Suora Lähetys puh kirkkojakoti.fi fo Yhden valokuvan lapsuus 16-vuotias Elina oli yksi niistä Kuolan n suomalaisesta, jotka Stalin kesällä 1940 määräsi karkotettavaksi Neuvosto-Karjalan alkeellistakin alkeellisempiin oloihin. Kotoa sai ottaa mukaansa vain sen, minkä jaksoi kantaa ja matkaan lähti Elinan kanssa äiti: isä oli tapettu jo aiemmin ja pakkomuuton tiimellyksessä myös muu suku katosi tietämättömiin. Ja pian Elina menetti äitinsäkin tämän upotessa evakuointiproomun mukana. Tästä alkoi uskomaton selviytymistarina, sillä suomalaisten vankileiriltä ja myöhemmin Valpon valvovan silmän alaisuudesta rauhalliseen Pahuuden pauloissa Heti kirjansa alussa Merete Mazzarella kirjoittaa: Hirviöt ovat usein elleivät aina rumia, vastenmielisiä ja pelottavia, mutta ne ovat paljon enemmän kuin inhottavia mielikuvituksen projektioita: niillä on oma roolinsa niin uskonnossa, kirjallisuudessa ja taiteessa, kuin luonnontieteissä ja politiikassakin. Mutta ennen kaikkea hirviöt tarjoavat välineen käsitellä toiseutta. Kristinusko on muuttanut hirviöiden roolia, niistä on tullut Kaikkivaltiaan luomia, sillä aina hirviö ei ole olento, vaan myös ihmiset voivat olla hirviömäisiä. Ja toisaalta hirviöt ihmismäisiä. Keskiöön nouseekin Avustukset kristillisille järjestöille Kuopion ev.lut. seurakuntien yhteinen kirkkoneuvosto myönsi avustukset kristillisille järjestöille vuodelle Avustuspäätöksessä ja avustusten suuruudessa huomioidaan järjestöjen paikallisen toiminnan laajuus Kuopion ev.lut. seurakuntayhtymän alueella sekä yhteydet ja yhteistyö seurakuntien kanssa. Avustusten saajat ovat Aholansaarisäätiö 7 300, Changemaker-nuorisoverkosto 500, Herättäjä-Yhdistys kotimaa 2 000, Kansan Raamattuseura 1 200, Kuopion Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys 1 200, Kuopion Vankien Ystävät 700, Suomen Ekumeeninen Neuvosto 1 000, Suomen Merimieskirkko 500 ja Suomen Raamattuopiston Säätiö 500 euroa. vanhuuteen Siilinjärvellä on ollut pitkä matka. Elinan siteet Savoon ovat kuitenkin jo vuodelta 1882, jolloin Saara-mummi sai Muurmanskissa toimia ehtoisana emäntänä kuopiolaiselle papille, Johannes Schwartzbergille, jolle Saara pani pötyä pöytään sekä kahvia ja jopa ryssänrommia palanpainikkeeksi. Mutta jätänpä kuitenkin paljastamatta kehen kypsempien kuopiolaisten hyvin tuntemaan kirkonmieheen Elina ja hänen opiskelutoverinsa olivat ihastuneita TERHI LAITINEN alati ihmismieltä kiehtova kysymys: miksi hyvä Jumala sallii pahuuden olemassaolon? Mazzarella on saanut hämmentävääkin palautetta tästä teoksestaan, ettei hän kuulemma käsittele siinä aiempien kirjojensa aiheita. Mutta käsittelisikö sittenkin? Nimittäin kirjailija sanoo, ettei hänen lukijansa tarvitse olla kiinnostunut hirviöistä, sillä Frankensteinin hirviön kirjoittajan Mary Shelleyn itsensä elämäntarina on kylliksi kiehtova. Se on naishistoriaa, teema, joka yhdistää Mazzarellan kaikkia kirjoja PÄIVI ESKELINEN TERHI LAITINEN Naisten Pankille koru Vuonna 2007 perustettu Naisten Pankki on suomalainen innovaatio. Se on vapaaehtoisten muodostama verkosto, joka kerää rahaa kehitysmaiden naisten koulutukseen, yrittäjyyteen ja toimeentuloon. Verkoston rahastoa hallinnoi Kirkon Ulkomaanapu, joka yhdessä Naisten Pankin kanssa valitsee avustuskohteet. Kahdeksan vuoden aikana rahaa on kerätty yli 8 miljoonaa euroa. Tukea on saanut yli kehitysmaiden naista. Kuopion paikallisryhmä tekee yhteistyötä kuopiolaisen muotoilijan Annamaija Halosen kanssa. Hän on suunnitellut silmälasien kierrätysmateriaaleista korun Kaksin, jonka hinta on 35 euroa. Samalla summalla pystytään hankkimaan yhdelle kehitysmaan naiselle ammatti. Aatos Nupponen keskittyi kädentaitoihin. Tekemisen meininkiä Sadekaan ei onnistunut sumentamaan lasten iloa Riemu-festareilla Ihan mahtavan hyvä, että pääsitte paikalle! Näillä sanoilla liikennepoliisit Matti ja Valtti toivottivat monet perheet tervetulleeksi satamatorille viettämään helatorstaita Kuopion seurakuntien järjestämän Riemu-festivaalin merkeissä. Lasten innostuneet katseet ja aurinkoiset ilonkiljahdukset onnistuivat lopulta päihittämään vallitsevan pilviverhon, sillä vähitellen saimme laittaa sateenvarjot takaisin laukkuun ainakin hetkeksi ja nauttia päivän ohjelmasta. KERRON KIRKOSTA Kalaonni suosi Tapahtuma tarjosi jokaiselle jotakin ja täydet toimintapisteet pitivät työntekijänsä kiireisinä. Perheen pienimmät pystyi bongaamaan pehmolelua silittämässä tai tekemässä ennätysmäärän jalkapallomaaleja. Tilla Martikainen ja äiti Lina pääsivät kokeilemaan myös kalaonneaan ja värikästä saalista sieltä tulikin. He olivat tulleet paikalle jo aivan tapahtuman alussa. Yleisen kiertelyn tuloksena Tilla oli löytänyt tiensä pisteelle, jossa hänen hiuksensa olivat saaneet hiukan lisäväriä. Samalla pisteellä pystyi myös lakkauttamaan kynnet tai saamaan pienen taideteoksen poskea koristamaan. Yhdessä perheensä kanssa tapahtumaa viettämässä oli myös Aatos Nupponen. Juuri nyt hän oli testaamassa kädentaitojaan porauksen muodossa, sisarusten seuratessa tarkasti vieressä. Porakone ja muutkin työvälineet vaihtoivat omistajaansa tiheään tahtiin. Jostain syystä vanhemmat unohtavat aina Nuorten näköistä toimintaa hengittää tämän tempun aikana, kertoi Taika-Petteri, yksi tapahtuman esiintyjistä. Hän oli saanut yleisöstä rohkean avustajan rikkomaan kepin päässä pyörivien lautasten maailmanennätystä. Mutta ottakaa vaan ihan rennosti. Beat box -taidot ja vatsastapuhuminen saivat yleisön puhkeamaan aplodeihin. Letut tekivät kauppansa Iloinen tunnelma puski pilviä pois, joten saimme edelleen nauttia päivästä hymyssä suin. Moni pysähtyi pitämään ruokatauon, eikä ahkeran touhuamisen jälkeen mikään lettu ja mansikkahillomäärä ollut liian suuri. Jäätelökioskikin oli avoinna ja tuutit ehti juuri ja juuri syödä ennen uutta lavanumeroa. Kävelen sisään Ruokoniemen leirikeskuksen päärakennukseen. Aulassa istuu joukko parikymppisiä nuoria. Äänekäs puheensorina ja nauru kaikuvat tilassa. Osa nuorista ei ole nähnyt toisiaan vuosiin. Jälleennäkemisen riemu täyttää koko huoneen. Nuorten aikuisten leiri on alkamassa. Nuoret aikuiset ovat ikäluokkana haastava ryhmä. Moni lähtee parikymppisenä opiskelemaan tai töihin toiselle paikkakunnalle. Yhteys kotiseurakuntaan saattaa katketa ja kynnys osallistua seurakuntatoimintaan uudella paikkakunnalla voi olla suuri. Kiinnostusta toimintaa kohtaan olisi, mutta onko sitä tarjolla? Siilinjärven seurakunnassa järjestettiin pääsiäisenä ensimmäinen nuorten aikuisten K-20 -leiri. Aloite tuli joukolta nuoria. He suunnittelivat itse leiriohjelman, huolehtivat ilmoittautumisesta sekä varasivat tilat ja ruokailut leirikeskuksesta. Leirille osallistui parikymmentä nuorta aikuista. Kaikki olivat olleet nuorempana seurakunnan toiminnassa mukana isosina tai kerhonohjaajina. Viikonlopun mittaiseen leiriin mahtui laulua, leikkejä, rentoutumista, keskustelua ja saunomista. Leirillä keskusteltiin myös, millaista toimintaa nuoret aikuiset kaipaisivat seurakuntaan. Ehdotuksia toiminnasta tuli paljon: leffailtoja, vaellusta, retkiä, te toja ja urheilua. Kiinnostusta olisi, mutta haasteeksi muodostui yhteisen ajankohdan löytyminen. Leirille osallistuneet nuoret asuvat ympäri Suomea, joten toiminnan tulisi rajoittua muutamaan tapahtumaan vuodessa. Siilinjärven seurakunnassa ryhdytään tulevana syksynä suunnittelemaan nuorten aikuisten toimin- toimintaa. taa. Nuorisotyöntekijöiden lisäksi päävastuu on joukolla nuoria aikuisia, jotka ilmoittautuivat leirillä suunnittelutiimiin. Pääsiäisen K-20 -leiri on tavoitteena järjestää jatkossa vuosittain. Sen lisäksi tarkoitus on toteuttaa viikonlopun mittainen vaellusretki sekä säännöllisemmin tapahtuvaa toimintaa yli 18-vuotiaille. Tavoitteena on vastata nuorten MIIA TIKKANEN Liikennepoliisit Maltti ja Valtti olivat Riemun vetonauloja. Pekka Laukkarinen Trio laulatti ja tanssitti lapsia ja vanhempia tuttujen sävelten ja tarinoiden tahtiin. Matin ja Valtin kyselyiden tuloksena saimme kuulla, että Riemu-festareille oli saapunut väkeä läheltä ja kaukaa, jalan ja julkisilla ja muutama oma autokin oli onnistuttu saamaan parkkiin. Uusia innokkaita lapsia virtasi sisään taukoamatta. Osa heistä joutui hetkeksi pysähtymään ja kysymään vanhemmilta, että mihinkä mennään ensiksi. Valinnanvaikeus oli suuri, kun kaikki näytti ja kuulosti niin kovin mielenkiintoiselta. Kun perheet alkoivat vähitellen astella uloskäyntiä kohti, katsoivat lapset monta kertaa olkansa yli. Tästä päivästä puhuttiin varmasti vielä kotona. MIIA TIKKANEN Siilinjärvellä nuoret ovat mukana suunnittelemassa aikuisten tarpeisiin osallistua seurakunnassa tapahtuvaan toimintaan. Monet putoavat pois seurakunnan kuvioista isoskoulutuksen jälkeen, koska kokevat, ettei heille ole sopivaa toimintaa tarjolla. Nuoriin aikuisiin panostaminen on tärkeää, koska seurakunnassa tulisi olla jokaiselle oma paikkansa. SANNA MARIN seurakuntapastori Siilinjärven seurakunta KIRKON KUVAPANKKI/MARKKU PIHLAJA MERJA TAPIO


13 LAINSÄÄD Ä NTÖ TYÖ VUODEN 2003 VALTIOPÄ IVILLÄ 11 Eduskunnan kyselytunti ja alkoholijuomaverosta annetun lain muuttamisella poistetaan alkoholi- ja tupakkatuotteiden tuonnin rajoitukset sekä lasketaan alkoholiveroa ja arvonlisäverolain muuttamisesta annetulla lailla verovelvollisuuden alarajaan liitettiin asteittainen veronhuojennus. Eduskunta antoi syysistuntokaudella myös suostumuksensa valtiolle luopua Fortum Oyj:n enemmistöomistuksesta. Vuoden 2004 talousarvioesitys annettiin eduskunnalle ja sen lähetekeskustelu käytiin Talousarvioesitykseen liittyi yksi täydentävä esitys. Talousarvioesityksen palautekeskustelu käytiin Talousarvioon liittyviä hallituksen esityksiä (budjettilakeja) annettiin kaikkiaan 39. Talousarvion yhteydessä käsiteltiin edustajien jättämät 908 talousarvioaloitetta, joista hyväksyttiin 11 ja hylättiin 897. Hallitus antoi vuoteen 2003 liittyen kaksi lisätalousarvioesitystä ja toista lisätalousarvioesitystä täydentävän esityksen. Niiden yhteydessä käsiteltiin 65 lisätalousarvioaloitetta, jotka kaikki hylättiin. Eduskunta oli kevätistuntokauden lopulla käsitellyt valtioneuvoston selonteon valtiontalouden kehyksistä vuosille Valtioneuvosto antoi eduskunnalle lisäksi neljä muuta selontekoa: Konventin tuloksista ja valmistautumisesta hallitusten väliseen konferenssiin, Makedonian Concordia-operaation voimankäyttösääntöjä koskevasta varaumasta sekä Naton voimankäyttösäännöistä evakuointitilanteessa, Postipalvelulain vaikutuksista ja soveltamisesta sekä Julkisuuslainsäädännön kokonaisuudistuksen täytäntöönpanosta. Kahden viimeksi mainitun selonteon käsittely siirtyi vuoden 2004 valtiopäiville. Valtioneuvoston antamat kaksi tiedonantoa koskivat pääministeri Anneli Jäätteenmäen hallituksen ( ) ja pääministeri Matti Vanhasen hallituksen ( ) ohjelmia. Pääministerin ilmoitus annettiin eduskunnalle kolmasti vuoden 2003 valtiopäivillä. Niistä ensimmäisenä käytiin keskustelu pääministerin ilmoituksesta Suomen hallituksen kannanotoista EU:n tulevaisuuskonventissa esillä oleviin institutionaalisiin sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskeviin esityksiin. Pääministerin ilmoituksesta Irak-keskustelun taustoista käytiin keskustelu ja pääministerin ilmoituksesta hallitusten välisestä konferenssista Eduskunnalle annettiin valtioneuvoston ja eduskunnan omien toimielinten toimesta yhteensä 16 kertomusta. EDUSTAJIEN VIREILLE SAATTAMAT ASIAT Hallitus vastasi kolmeen välikysymykseen. Ensimmäinen niistä koski hallitusneuvotteluissa laaditun asiakirjan julkistamatta jättämistä ( ). Toinen välikysymys koski kuntatalouden turvaamista ( ) ja kolmas maatalouden tukiratkaisuja ( ). Kirjallisia kysymyksiä valtioneuvoston jäsenten vastattavaksi jätettiin 723, mikä on sel-


11 11 hon kuluttaja pystyy osallistumaan. Eräs yritys keksi muuttaa bannerimainontaa säätilan mukaan, sateisena päivänä mainoksessa näytettiin jotain, mitä on mahdollista hyödyntää sisätiloissa, ja aurinkoisina päivinä bannerissa näkyi ulkoiluteema säätilaan liittyvine tarjouksineen. Bannerimainonnan huonoja puolia ovat bannereiden jokapäiväinen sama kohta ja koko, kuluttaja saattaa epätietoisesti tai tietoisesti olla huomioimatta bannereita, ja tämä laskee bannereiden huomioarvoa. Myös liian suuret odotukset siitä, minkälaiselle sivustolle banneria klikkaamalla pääsee, saattaa lopahduttaa kiinnostuksen jopa kokonaan. Kun auki klikattu sivusto ei vastaakaan luotua mielikuvaa ei kiinnostus ole enää samalla tasolla. Tämän voi estää sisällyttämällä kaiken tarvittavan tiedon itse banneriin, näin klikkauksia laskeutumissivulle ei tarvita ollenkaan. Näin pystytään antamaan kokemus kuluttajalle, latistamatta sitä liian suurten odotusten tai olettamusten takia. (Salmenkivi & Nyman 2007, 276.) Findabilityllä CREF-mallissa tarkoitetaan tuotteen löydettävyyttä esimerkiksi Internetistä. Jos tuotetta, palvelua tai yritystä ei löydy hakukoneen avulla, kuluttajat ajattelevat todennäköisesti, ettei sitä ole edes olemassa. Vuonna 2007 tehdyn taloustutkimuksen mukaan lähes 93 % Internetin käyttäjistä hakee tietoa verkosta ja 77 % auton varaosista kiinnostuneista etsii tietoa tai myyjää hakukoneen avulla. Auton varaosia ja tarvikkeita netin kautta olisi valmis ostamaan 8 %. Hakukonemarkkinointi nousee tässä kohdassa isoon asemaan. (Salmenkivi & Nyman 2007, 280.) Kun yrityksellä on edessä siirtyminen yhteisölliseen mediaan, tulee ensimmäisenä tarkkailla tilannetta ja kanavia. On hyvä tutustua kanaviin, missä kuluttajat liikkuvat ja tutkia, mistä löytyy haluttu kohderyhmä. Tarkkailuvaiheen jälkeen pystytään omaksumaan uusien palveluiden käyttöönotto ja aletaan tuottaa sisältöä ja vakiinnuttamaan omaa paikkaa yhteisöllisessä mediassa. (Salmenkivi & Nyman 2007, 287.) 3.2 Murroskausi Olemme viimeinen sukupolvi, joka eksyi, jolle vieraat kielet olivat hankalia ja jolle koko maailma ei ollut yhtä ja ainutta tavarataloa - Sami Salmenkivi 2012, 13 Salmenkiven (2012,12) mukaan elämme tällä hetkellä digitaalisen vallankumouksen seassa. Muutos näkyy kaikkialla, sadat miljoonat ihmiset käyttävät tälläkin hetkellä


27 24(117) kuitenkin, että se sekoittaa koko sivuston sisällön niin, että kiinnostavakin sisältö hukkuu kiinnostamattoman tiedon sekaan. (Rope & Vesanen 2003, ) Asiakkaat haluavat nykyään yhä enemmän, mutta yhä tarkempaa ja integroidumpaa tietoa. Näin he voivat löytää juuri itselleen sopivimman vaihtoehdon. Tavoitteena voi olla esimerkiksi löytää halvimmat, muodikkaimmat, terveellisimmät tai nopeimmat vaihtoehdot. Usein yksittäinen yritys ei kuitenkaan pysty tarjoamaan kaikkia ratkaisuja asiakkaan tiedontarpeille, eivätkä asiakkaat jaksa tai osaa itse etsiä tietoa koko markkinoista. (Merisavo ym. 2006, 60) Asiakaslähtöinen verkkokauppa saadaan aikaan, kun tiedetään, mihin asioihin asiakkaat eivät yleensä ole tyytyväisiä verkkokaupoissa. Yleisimpiä asiakkaiden kokemia ongelmia ovat muun muassa huonolaatuiset kuvat ja hankalasti käytettävä sivusto. Lisäksi, jos asiakkaat eivät saa vastauksia kysymyksiinsä ja heidän kyselyihinsä ei vastata lisää tyytymättömyyttä verkkokauppaan. Kun nämä ongelmat pystytään tunnistamaan, voidaan asiakaslähtöisyyden esteitä ja rasitteita eliminoida helposti jo etukäteen. Internet mahdollistaa käyttäjien julkisen valittamisen koetuista puutteista ja tätä yrityksen kannattaa myös hyödyntää. Käytännössä käyttäjien tyytymättömyys tulee usein kuitenkin esille vasta sen jälkeen, kun vahinko on jo tapahtunut. Vastaavasti yleisimmät asiat, mihin verkkokaupoissa ollaan tyytyväisiä, ovat muun muassa palvelun nopeus, ystävällisyys, luotettavuus ja sen kyky huomioida henkilökohtaiset tarpeet. Vaikka hyvä palvelu koetaan yleensä useimmiten verkkokaupan vahvuudeksi, ei voida unohtaa, että hinta on usein valitun palvelun tai tuotteen ostamiseen eniten vaikuttava tekijä. (Vehmas 2008, 63 64) Tekniikan kehittyminen on antanut yrityksille monia mahdollisuuksia, koska nykyään asiakas voi asioida internetin välityksellä silloin, kun itselle sopii lähes milloin vain, missä vain. On kuitenkin tärkeää, että sähköisen vaihtoehdon ympärillä on muita toimivia ratkaisuja, sillä sähköiset markkinat eivät korvaa muita markkinoita. (Gummesson 2004, 160; Kettunen & Filenius 1998, 77; Rope & Vesanen 2003, 80 81) Ihmiset ovat kuitenkin niitä, jotka tekniikkaa käyttävät ja eletään kuitenkin edelleen jonkinlaisessa murrosvaiheessa teknologian


6 6 merkkiä hyödyntäen. Työssä keskitytään toimitilojen rakennuttamiseen, joka on maa- ja vesirakennuttamista säädellympää toimintaa. Työmaalla tapahtuva rakentaminen ja siihen liittyvät asiat on rajattu pois. Myöskään hankintalain ulkopuolelle jääviä pienhankintoja ei käsitellä. Työ on toiminnallinen opinnäytetyö, joka koostuu opinnäytetyöraportista ja erillisestä toiminnallisesta osuudesta. Opinnäytetyöraportin liitteenä oleva tietopaketti on toimeksiantajalle räätälöity itsenäinen teos. Tietopaketissa on pyritty selkeään rakenteeseen. Hankinta ja rakennuttaminen esitetään omina lukuinaan. Tietopaketti tallennetaan toimeksiantajan järjestelmään henkilökunnan käyttöön. Sitä voidaan käyttää myös uusien henkilöiden perehdyttämiseen. Työn toteutus poikkeaa aiemmin tehdyistä opinnäytetöistä. Työssä hyödynnetään sähköisyyden tarjoamia mahdollisuuksia. Sisällysluettelon otsikkoa napsauttamalla pääsee valittuun kohtaan. Tekstin osana olevat linkit toimivat väylinä alan keskeisten toimijoiden sivuille, joista lukija voi saada luotettavaa lisätietoa. Linkit helpottavat myös työn päivittämistä. Työn sisältö on vuoden 2014 säädösten mukainen. Työhön tehdyt päivitykset näkyvät sisällysluettelon jälkeiseltä sivulta. Opinnäytetyöraportissa selvitetään ensin kunnallishallinnon lähtökohtia. Myös Turun kaupungin hallinnollinen organisaatio ja toimeksiantajan organisaatio esitellään. Nämä tekijät muodostavat Kiinteistöliikelaitoksen toimintaympäristön. Seuraavaksi selostetaan tietopaketin laatimiseen liittyneet toimet. Lähtötilannetta, kirjoitusprosessia ja tehtyjä ratkaisuja selvitetään. Lopuksi opinnäytetyöraportissa kerrotaan oma arvio opinnäytetyöprosessista ja tietopaketista. Lähdevalintoja, menetelmiä ja asetettujen tavoitteiden toteutumista arvioidaan. Myös opinnäytetyön onnistumista kokonaisuutena pohditaan. Toimeksiantajalle annetaan ehdotukset työn hyödyntämiseksi.


24 POHJOIS-KARJALAN SAIRAANHOITO- Sydäntoimenpideyksikön toiminnallinen suunnitelma 2 (12) JA SOSIAALIPALVELUJEN KUNTAYHTYMÄ asentamiset ja sepelvaltimoiden varjoainekuvaukset ja pallolaajennukset ovat voimakkaasti lisääntyneet. Viime vuosina aivan uusina toimintoina olemme aloittaneet vajaatoimintatahdistimien asentamisen ja sydämen CT- ja magneettikuvantamisen (Taulukko 2). Vaikeiden sydänsairauksien hoito on siirtynyt yliopistosairaalasta keskussairaalaan. Tällä hetkellä yliopistosairaalasta ostetaan vain sydänkirurgiset leikkaukset, elektrofysiologiset tutkimukset, erittäin monimutkaisten synnynnäisten sydänvikojen hoito ja sydämensiirrot. Näiden osuus on alle 10 % kaikista vaativista kardiologisista tutkimuksista ja hoidoista. Kaikki muut sydänsairaudet hoidetaan keskussairaalassa. Lisäksi on huomioitava, että keskussairaalan kardiologian toiminta on läheisessä yhteistyössä muidenkin erikoisalojen kanssa kuten tehohoito, verisuonikirurgia ja neurologia tehtiin 1400 sepelvaltimoiden varjoainekuvausta ja 606 pallolaajennusta. Nämä toimintaluvut ovat yhtä angiosalia kohti suurimmat koko maassa. Vastaavan kokoisissa keskussairaaloissa (Jyväskylä, Pori ja Vaasa) on kaksi angiosalia. Virka-ajan ulkopuoliset akuutit ST-nousuinfarktit (n / vuosi) on hoidettu kahden vuoden ajan pääasiallisesti välittömällä pallolaajennuksella kutsumalla 1 kardiologi, 2 röntgenhoitajaa ja 1 sairaanhoitaja hätätyöhön. Toiminta on erittäin sitovaa, koska hätätyöringissä on vain 3 kardiologia. Vuonna 2013 aloitettiin vajaatoimintatahdistimien asentaminen röntgenin perifeerisessä angiosalissa. Aikaisemmin ne hankittiin ostopalveluna KYSistä. Vajaatoiminta-tahdistinasennuksia on tehty kahden vuoden ajan eniten kaikista keskussairaaloista. Pallolaajennustoiminnan aloittamisesta saakka suurimman osan elektiivisistä pallolaajennustoimenpiteistä on tehnyt konsultoiva kardiologi, joka on jäämässä eläkkeelle vuoden 2015 vaihteessa ja hän ei ole osallistunut pallolaajennushätätyöhön. Pallolaajennuksia itsenäisesti tekeviä virassa olevia erikoislääkäreitä on tällä hetkellä 3, joista yksi on sisätautiklinikan ylilääkäri Juha Mustonen. Muut ovat kardiologian ylilääkäri Pirjo Mäntylä ja erikoislääkäri Tuomas Rissanen. Toimiva kardiologinen yksikkö ja päivystys tarvitsevat vähintään 4-5 pallolaajennuksia tekevää kardiologia. Tulevaisuudessa sydänpotilaiden hoito tulee kehittymään enemmän avohoitotyyppiseksi. Monet toimenpiteet (pallolaajennus ja tahdistimen asennus) voidaan tehdä päiväkäynnillä. Kardiologista toimintaa hankaloittaa neljässä tai viidessä eri paikassa työskentely työpäivän aikana ja lisäsi on ylimääräistä potilaiden ja välineiden siirtelyä yksiköstä toiseen. Nykyaikaiseen sydänpotilaan tutkimiseen kuuluu varjoainekuvauksen lisäksi myös sydämen ultraäänitutkimus, mikä ei ole nykyisin tehtävissä ilman erityisjärjestelyjä. Tutkimusta varten ultraäänilaite tai potilas siirretään toiselle osastolle, tai potilas voidaan kutsua toiselle käynnille sydänpoliklinikalle. Keskeinen ongelma on potilaiden pitkä kuljetusmatka sydänosastolta ja sydänvalvonnasta röntgeniin, mikä hankaloittaa ja hidastaa toimintaa. Tämä logistiikkaongelma vie runsaasti lääkärien ja hoitajien työaikaa sekä aiheuttaa varjoainekuvaussalin joutokäyntiä. Kardiologisen tiimin hoitajilta kuluu runsaasti työaikaa myös tavaroiden siirtelyyn; sydämen ultraäänilaitteita, tahdistimen asennustarvikkeita (mukaan lukien sydänvalvonnan röntgenläpivalaisulaite) siirrellään sydänosaston, röntgenin ja leikkaussalin välillä. Erityisesti tahdistinasennustoiminta kärsii jatkuvasta tavaroiden siirtelystä eri toimipisteiden välillä. Tahdistimia voidaan asentaa leikkaussalissa pääsääntöisesti vain kahtena työpäivänä. Tahdistinta tarvitsevat potilaat joutuvat odottamaan päiväkausia ennestään ruuhkautuneella sydänosastolla. Röntgenissä perifeerisessä salissa voidaan vajaatoimintatahdistimia asentaa vain kerran kahdessa viikossa, jolloin kiireellistä hoitoa vaativan potilaan odotusaika osastolla on vielä pitempi. Ympäri sairaalaa hajautettu toiminta vaikeuttaa lääkärien keskinäistä konsultointia, tiimityötä ja erikoistuvien lääkäreiden kouluttamista. Pohjois-Karjalan keskussairaala Psykiatrian klinikka Honkalampi-keskus Tikkamäentie 16 Sairaalantie 6 Ylämyllyntie JOENSUU PAIHOLA YLÄMYLLY Puh. (013) 1711 Puh. (013) 1711 Puh. (013) 1711 Fax. (013) Fax. (013) Fax. (013)


20 Biohit vuosikertomus 2010 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot, IFRS Laskennalliset verot on laskettu käyttämällä tilinpäätöspäivään mennessä säädettyjä verokantoja. Laskennallinen verosaaminen on kirjattu siihen määrään asti kun on todennäköistä, että tulevaisuudessa syntyy verotettavaa tuloa, jota vastaan väliaikainen ero voidaan hyödyntää. Rahoitusvarat ja rahoitusvelat Konsernin rahoitusvarat on luokiteltu käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviin rahoitusvaroihin, lainoihin ja muihin saamisiin sekä myytävissä oleviin rahoitusvaroihin. Luokittelu tapahtuu rahoitusvarojen hankinnan tarkoituksen perusteella ja ne luokitellaan alkuperäisen hankinnan yhteydessä. Kaikki rahoitusvarojen ostot ja myynnit kirjataan kaupantekopäivänä. Rahoitusvarojen taseesta pois kirjaaminen tapahtuu silloin, kun konserni on menettänyt sopimusperusteisen oikeuden rahavirtoihin tai kun se on siirtänyt merkittäviltä osin riskit ja tuotot konsernin ulkopuolelle. Käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattavat rahoitusvarat ryhmään luokitellaan sellaiset rahoitusvaroihin kuuluvat erät, jotka on hankittu kaupankäyntitarkoituksessa pidettäviksi tai jotka luokitellaan alkuperäisen kirjaamisen tapahtuessa käypään arvoon tulosvaikutteisesti kirjattaviksi (käyvän arvon vaihtoehdon soveltaminen). Kaupankäyntitarkoituksessa pidettävät rahoitusvarat koostuvat sijoituksista määräaikaistalletuksiin ja sisältyvät lyhytaikaisiin varoihin. Ryhmän erät on arvostettu käypään arvoon ja kaikkien tämän ryhmän sijoitusten käypä arvo on määritetty toimivilla markkinoilla julkaistujen hintanoteerausten, eli tilinpäätöspäivän ostonoteerausten pohjalta. Käyvän arvon muutoksista johtuvat sekä realisoitumattomat että realisoituneet voitot ja tappiot kirjataan tuloslaskelmaan rahoituseriin sillä kaudella, jonka aikana ne syntyvät. Lainat ja muut saamiset ovat johdannaisvaroihin kuulumattomia varoja, joihin liittyvät maksut ovat kiinteät tai määritettävissä ja joita ei noteerata toimivilla markkinoilla, eikä yritys pidä niitä kaupankäyntitarkoituksessa. Ne arvostetaan jaksotettuun hankintamenoon efektiivisen koron menetelmällä. Ne sisältyvät taseessa luonteensa mukaisesti lyhyt- tai pitkäaikaisiin varoihin: viimeksi mainittuihin, mikäli ne erääntyvät yli 12 kuukauden kuluttua. Tämä ryhmä koostuu pääasiassa myyntisaamisista. Myytävissä olevat rahoitusvarat koostuvat sijoituksista noteeraamattomiin osakkeisiin. Ne arvostetaan hankintahintaan, koska niiden markkinat ovat epälikvidit eikä niiden käypä arvo ole luotettavasti määritettävissä. Myytävissä olevat rahoitusvarat sisältyvät pitkäaikaisiin varoihin, koska konserni ei todennäköisesti tule luopumaan niistä 12 kuukauden kuluessa tilinpäätöspäivästä. Rahavarat sisältävät rahat ja pankkisaamiset sekä muut likvidit sijoitukset, joiden maturiteetti on alle kolme kuukautta. Rahoitusvelat merkitään alun perin kirjanpitoon saadun vastikkeen perusteella käypään arvoon. Transaktiomenot on sisällytetty rahoitusvelkojen alkuperäiseen kirjanpitoarvoon. Myöhemmin kaikki rahoitusvelat arvostetaan efektiivisen koron menetelmällä jaksotettuun hankintamenoon. Rahoitusvelkoja sisältyy pitkä- ja lyhytaikaisiin velkoihin, ja ne voivat olla korollisia tai korottomia. Korolliset velat koostuvat rahoitusveloista, joista yhtiön on sopimukseen perustuen suoritettava lainan juoksuajalta korkoa tai muita maksuja. Korottomat velat koostuvat veloista, joista yhtiön ei ole suoritettava säännönmukaisia sopimukseen perustuvia korkoja tai muita maksuja. Vaihtovelkakirjalainan velkaosuuden käypä arvo on määritetty käyttämällä vastaavan velan markkinakorkoa lainan liikkeeseenlaskuhetkellä. Velkaosuus kirjataan jaksotettuun hankintamenoon, kunnes se kuoletetaan vaihtamalla laina osakkeiksi tai maksamalla laina takaisin. Jäännös saadusta rahamäärästä, eli oman pääoman osuus, on kirjattu siihen liittyvillä veroilla vähennettynä ylikurssirahastoon. Rahoitusvarojen ja velkojen käypien arvojen määrittämisperiaatteet on esitetty liitetiedossa Rahoitusvarojen arvonalentuminen Konserni arvioi jokaisena tilinpäätöspäivänä, onko olemassa objektiivista näyttöä yksittäisen rahoitusvaroihin kuuluvan erän tai rahoitusvarojen ryhmän arvon alentumisesta. Mikäli arvonalentumisesta on näyttöä, arvonalennus kirjataan tulosvaikutteisesti. Mikäli arvonalennustappion määrä pienenee myöhemmällä tilikaudella, kirjattu tappio peruutetaan tulosvaikutteisesti, ellei kyse ole myytävissä olevaksi sijoitukseksi luokitellusta oman pääoman ehtoisesta sijoituksesta, jolloin arvonalentumista ei peruuteta tuloksen kautta. Konserni kirjaa myyntisaamisista arvonalentumistappion, kun on olemassa luotettavaa näyttöä siitä, että saamisia ei pystytä keräämään alkuperäisten ehtojen mukaisesti. Tuloslaskelmaan kirjattavan arvonalentumistappion suuruus määritetään saamisen kirjanpitoarvon ja efektiivisellä korolla diskontattujen arvioitujen vastaisten rahavirtojen nykyarvon erotuksena. Mikäli arvonalentumistappion määrä pienenee jollakin myöhemmällä tilikaudella ja vähennyksen voidaan katsoa liittyvän arvonalentumisen kirjaamisen jälkeiseen tapahtumaan, kirjattu tappio perutaan tulosvaikutteisesti. Liikevoiton ja -tappion käsite IAS 1 Tilinpäätöksen esittäminen -standardi ei määrittele liikevoiton käsitettä. Konserni on määrittänyt sen seuraavasti: liikevoitto tai -tappio on nettosumma, joka muodostuu kun liikevaihtoon lisätään liiketoiminnan muut tuotot, vähennetään ostokulut valmiiden ja keskeneräisten tuotteiden varastojen muutoksella sekä omaan käyttöön valmistuksesta syntyneillä kuluilla oikaistuna, vähennetään työsuhde-etuuksista aiheutuvat kulut, poistot ja mahdolliset arvonalentumistappiot sekä liiketoiminnan muut kulut. Kaikki muut kuin edellä mainitut tuloslaskelmaerät esitetään liikevoiton tai -tappion alapuolella. Kurssierot ja johdannaisten käypien arvojen muutokset sisältyvät liikevoittoon tai -tappioon, mikäli ne syntyvät liiketoimintaan liittyvistä eristä; muuten ne on kirjattu rahoituseriin. Konsernin sisäisten saamisten ja velkojen kurssierot on kirjattu rahoituseriin. Johdon harkintaa edellyttävät laatimisperiaatteet ja arvioihin liittyvät keskeiset epävarmuustekijät Tilinpäätöstä laadittaessa joudutaan tekemään tulevaisuutta koskevia arvioita ja oletuksia, joiden lopputulemat voivat poiketa tehdyistä arvioista ja oletuksista. Lisäksi joudutaan käyttämään harkintaa tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden soveltamisessa. Vaikka arviot perustuvat viimeisimpään käytettävissä olevaan tietoon, lopulliset toteumat voivat poiketa näistä arvioista. Alla on kuvattu tärkeimpiä alueita, joissa arvioita ja harkintaa on käytetty. 20


14 varten lastentarhain toimistoon kertomusvuoden joulukuun ajaksi (khn jsto ). Kaupunginhallitus päätti oikeuttaa lastentarhain lautakunnan laajentamaan Kaartintorpan lastentarhan toimintaa yhdellä 25 lasta käsittävällä puolipäiväosastolla. Lautakunnan käytettäväksi myönnettiin mk yhden 20. palkkaluokkaan kuuluvan lastentarhanopettajan palkkaamista varten ajaksi ko. lastentarhaan ( ). Kuulovikaisten lastentarhan perustamisen johdosta päätettiin ajaksi palkata 22. palkkaluokan lastentarhanjohtaja, kaksi 20. palkkaluokan lastentarhan opettajaa, yksi 8. palkkaluokan keittäjä ja yksi 7. palkkaluokan lastentarhaapulainen. Samaten saatiin toteuttaa muut sanotun lastentarhan perustamisen johdosta esitetyt henkilökuntajärjestelyt ( , , ks. s. 51, 297). Pasilan lastenseimeen päätettiin ajaksi palkata yksi 20. palkkaluokan lastenseimenjohtaja, kaksi 13. palkkaluokan lastenhoitajaa ja yksi 8. palkkaluokan keittäjä. Lastentarhain lautakuntaa kehotettiin yhteistoiminnassa hankintatoimiston kanssa ryhtymään toimenpiteisiin Pasilan lastenseimessä olevan ja siellä edelleen tarvittavan kaluston ja muun irtaimiston vastaanottamiseksi kaupungin omistukseen ( , ks. s. 52). Helsingin sairaanhoitajaopiston anomuksesta kaupunginhallitus päätti oikeuttaa sairaanhoitajaopiston jatko-opintojen osastossa lasten sairaanhoitoon erikoistuvat sairaanhoitajaopiskelijat toistaiseksi suorittamaan erikoistumiseen liittyvän käytännöllisen lastentarhaharjoittelun kaupungin lastentarhoissa lastentarhain toimiston ja opiston keskenään sopimalla tavalla. Oppilaille myönnettiin oikeus harjoitteluaikana ruokailla lastentarhoissa, jolloin heiltä peritään ateriasta sama maksu kuin lastentarhojen viranhaltijoilta ( ). Kaupunginhallitus päätti tyytyä sosiaaliministeriön päätöksiin, jotka koskivat lastentarhojen v:n 1960 IV vuosineljänneksen ja kertomusvuoden valtionapujen myöntämistä ( , ). Vielä merkittiin tiedoksi, että sosiaaliministeriön lastensuojelutoimisto oli varannut lastentarhojen kertomusvuoden valtionavun maksattamista varten mmk, mikä oli mk anottua vähemmän ( ). Yleisjaosto oikeutti lastentarhain toimiston yhteistoiminnassa hankintatoimiston kanssa ostamaan Fazerin Musiikkikaupasta kaksi Fazer-Junior pianoa, hinnaltaan alennuksineen mk/kpl. Vanhat pianot saatiin myydä yht mk:n hinnasta em. musiikkikaupalle (khn jsto ). Yleisjaosto päätti, että Kalliorinteen lastentarhan käytöstä poistetut kuusi vaatenaulakkoa saatiin myydä Lastentarhain Kesäsiirtolayhdistykselle 100 mk:n kappalehinnasta (khn jsto ). Vuokranantajan irtisanottua Ahtolan koululasten päiväkodin ja lastentarhan huoneiston oli lastentarhain lautakunta ehdottanut, että päiväkodin toimintaa muuton yhteydessä muutettaisiin siten, että varsinaisia koululaisia olisi 25 lasta vain yhdellä iltapäivävuorolla. Muutosehdotus aiheutui siitä, että päiväkodissa ei viime vuosina ollut ollut täyttä määrää lapsia. Kaupunginhallitus päätti oikeuttaa lautakunnan keskeyttämään Ahtolan koululasten päiväkodin yhteydessä olevan lastentarhan puolipäiväosaston toiminnan lukien toistaiseksi siihen saakka, kunnes mainittu osasto voitaisiin liittää johonkin toiseen lastentarhaan sekä kehottaa kiin- 283,