9 Verso Globe Oy Verso on suomalainen palveluinnovaatio, joka tarkastelee Osaaminen: Yritysvastuun kartoitus, kehittäminen ja viestintä Kuluttaja määrää selkeästi kysynnän. Verson osaaminen tukee yritysvastuuta yksinkertaisesti ja tehokkaasti. Verson tarkoitus on Työkalut: arvioinnit, selvitystyöt, olennaisuuden tarkastelu, vahvasti tämän kysynnän huomioimista ja siihen vastaamista. auttaa yrityksiä ymmärtämään omaa vastuutaan ja hyödyntämään omia yksinkertainen ja kattava kartoitus, selkeä ja tehokas viestintä Verso antaa yrityksille selkeät ja yksinkertaiset ohjeet vastuun hyviä tekojaan ja käytänteitään viestinnässä. Oikeilla teoilla ja ymmärtämiseen, kehittämiseen ja viestimiseen. käytänteillä on arvoa, joka realisoituu kun näistä asioista osataan kertoa. Yhteiskuntavastuu on Verson silmin katseltuna siis hyvinkin yksinkertaista. Verson kartoitus antaa tiedon yritykselle sen olennaisista hyvistä teoista ja käytänteistä, sisältäen ympäristöön, henkilöstöön, asiakkaisiin ja yhteisöihin kohdistuvat toimenpiteet. Yrityksen oma vastuuprofiili kertoo teot kootusti, ymmärrettävästi ja yksinkertaisesti. Hyvien tekojen profiili toimii erinomaisena viestien lähteenä. Kun viestejä rakennetaan puolueettoman osapuolen tekemän tarkastelun pohjalta, vältetään ylisanat ja "viherpesu". Verso kehittää päivittäin asiakkaidensa toimintaa ja luo lisäarvoa näin ruokaketjuun. Asiakassuhteet ovat Verson ja sen asiakkaan välillä tapahtuvaa konkreettista toimintaa, ei niinkään hanketoimintaa. Kalahanke Oy Ruokaketjussa Verso on aloittanut aktiivisen toiminnan ravintoloiden ja ruokakauppojen osalta. Verson palvelu auttaa ruokaketjun toimijoita löytämään toisensa ja saavuttamaan kuluttaja-asiakkaat. Ketjuun kuuluu aktiivisesti lähitulevaisuudessa myös ruoan tuottajia ja jalostajia. Kehittämistä on kommunikaatiossa. Miten tuottajat, jalostajat ja kuluttajille ruokatuotteita myyvät tahot pystyvät toimimaan tehokkaammin yhdessä ja saamaan lisähyötyjä? Tähän haasteeseen Verso pyrkii tuomaan ratkaisuja. Olemme kalatalouden yrityksiä konsultoiva yritys. Palvelumme kattavat kaikki kalaan liittyvät toiminnot kalastuksesta ja kalankasvatuksesta jalostukseen ja niiden / tuotteiden kuljetukseen. Myös joitakin kalatukkukauppiaita on asiakkainamme. Laatu, tuotelaatu ja laatujärjestelmät, ympäristöjärjestelmät, TTTjärjestelmät. Kalat, kalatalous ja kaikki kalaan liittyvät toiminnot kalastuksesta ja kalankasvatuksesta jalostukseen ja kuljetukseen. Lisäksi suurtaloudet ja niiden toiminnot. Palvelemme asiakkaitamme kaikin mahdollisin tavoin. Kotimaisen kalan arvostuksen ja laadun parantaminen ja kotimaisen kalan saaminen kalatiskeihin. Kalan kauppalaatuun on saatava nopeasti parannus. Kotimaisella kalalla on vaikka minkälaisia hyödyntämättömiä potentiaaleja. Tällä hetkellä on meneillään pari suurta vesiviljelyn kehittämishanketta. Kansainvälinen toimipaikka KoKo Palvelut Konsultointi Hakasalo Oy Tahdosta Teoksi Helin Oy Tarjoan elintarvikealan toimijoille 1. Koulutus- ja konsultointipalveluja; esim. yrityksen henkilökunnan koulutus uudesta elintarvikelainsäädännöstä / asetusten muutoksista / jäljitettävyydestä 2. Käytännön tuotekehitysapua; esim. uuden tuotteen kehitys / olemassa olevan tuotteen kehitys / uuden valmistustekniikan sovittaminen olemassa oleviin tuotteisiin, lainsäädännön vaatimukset, pakkaussuunnittelu ja pakkausmerkinnät, ravintoarvolaskelmat jne 3. Käytännön apua raaka-aineiden hankinta kanavien löytämisessä; sekä ulkomaiset että kotimaiset tavarantoimittajat tai alkutuottajat Yritykseni Konsultointi Hakasalo Oy:n roolina on tuoda osaamista, kontakteja ja apua elintarvikealan tuotantolaitosten, tuotantolinjojen- ja laitteiden ja menetelmien sekä toiminnan suunnitteluun, kehittämiseen, rahoitusmahdollisuuksien selvittämiseen, hankintaan ja rakentamiseen. Rakennamme uutta toimintamallia maakuntien pk-elintarvikeyritysten kasvuväyläksi suuremmille markkinoille. Olemme kumppanina Hgin Tukkutorin uuden suomalaisen ruoan keskuksen kehittämisessä. 1. Laaja kontaktiverkosto joka kattaa koko elintarvikealan alkutuottajat, jalostajat, kaupan, kuljetuksen erilaiset järjestöt ja elintarvikevalvonta - verkosto ulottuu kotimaasta koko yhteisön alueelle. 2. Sekä kotimaisen että EU Elintarvikelainsäädännön syvä tuntemus ja käytännön tieto-taito saattaa yritysten toiminta vastaamaan asetettuja vaatimuksia. 3. Monipuolinen käytännön työkokemus läpi koko ruokaketjun - ymmärrys, mitä missäkin tapahtuu. 4. Vahva käytännön kokemus elintarvikesektorin jäljitettävyydestä, erilaisista järjestelmistä ja sovelluksista. Ydinosaamisaluettani on liha-alan tuotannosta saatu 42 vuoden kokemus kaikilla organisaatiotasoilla sekä Suomessa että Baltiassa. Viime vuosina toiminta on laajentunut koskemaan myös kalanjalostuksen tuotantoa. Logistiikka, kaupallinen tuotteistus ja tuotehallinta, tilaustoimitusprosessi, tuotannollinen yhteistyö ja strategiset verkostot. 1. Saada koko ketju tekemään yhteistyötä, kysyntä ja tarjonta kohtaamaan - alkutuotannosta jalostajiin, kuljetuksesta kauppaan sekä tutkimukseen. 2. Olla mukana luomassa ja vahvistamassa Suomen alueen ruokaketjua - tuotetaan aidosti lähiruokaa / meidän alueen ruokaa ja tuodaan se tieto myös kuluttajille, että se meidän alueen ruoka päätyy myös pöytään saakka. 3. Tarjota se käytännön apu, jota pk-sektori tarvitsee Tuoda pitkäaikainen kokemukseni ja osaamiseni alan toimijoiden käyttöön niin kauan kuin työvuosia vielä on jäljellä Uuden toimintamallin rakentaminen ja pk-yritysten kasvun mahdollistaminen. Kontaktit asiakkaiden ja tuottajien välillä ja kanssakäymisen myötä kehitettävä uusi liiketoiminta. Yhteistyö maakuntatasolla kaupallisen otteen vahvistamiseksi alueahankkeiden jatkona. Tällä hetkellä raaka-aineiden kartoitus- sekä tuotekehityshankkeita kolmelle yritykselle -Mukana meijeri- ja liha-alan jäljitettävyyshankkeessa Serbiassa (EU-hanke) - Lisäksi toimin luennoitsijana sekä asiantuntijana erilaisissa Elintarvikealan koordinointihankkeissa, jotka ovat olleet suunnattu ruokaketjun eri vaiheille - useimmiten pkyrityksille Tällä hetkellä rakennutan melko suurta yksityistä liha-alan jalostuslaitosta Suomeen sekä olen mukana parissa tuotannon kehitysprojektissa Virossa ja Latviassa. Pienerälogistiikan uusi kylmälaatikkojärjestelmä. Yritysryhmät kasvumallina (mallintaminen) ja niiden tuoteryhnmästrategiat Jäljitetyt toimitusketjut ja niiden välineet Verkostossa toteutettava kehitysgeneraattori (vuorovaikutteinen toimintatapa asiakas-tuottaja). Useat yrityskohtaiset kasvuohjelmat Toimipaikka Raisio, kansainvälinen toimija Toimialueena koko Paimiossa Toimialueena koko Järvenpäässä Page 9


3 Puheenjohtajan palsta Kevään odotus ja Suomen kesä on ollut mielessä tämän talvikauden aikana. Las Palmasissa viettämieni 11 viime vuoden aikana kulunut talvi on ollut viilein ja sateisin. Moni on sairastanut nuhakuumeen, josta toipuminen on kestänyt useita viikkoja. Toivottavasti maaliskuun aikana aurinko paistaa ja ilmat lämpenevät niin, että voisi enemmän oleilla Canterasin rantahietikolla ja nauttia lämpimistä Atlantin aalloista. Kerholla on toiminta jatkunut entiseen tapaan. Viihdepuolella on ollut pientä lisäystä, joista mainittakoon suuren suosion saavuttanut Talentti-kilpailu, johon osanotto yllätti järjestäjät. Esiintyjät olivat hioneet esityksensä huippukuntoon ja kolme parasta esitystä palkittiin. Katsojien aplodit ja suosionosoitukset kannustavat varmaan niin että kilpailuja voidaan jatkaa syyskaudellakin. Retket saaren eri kohteisiin ovat myös olleet suosittuja. Kaikilla retkillä on ollut täysi määrä osallistujia. Joitakin retkiä on jouduttu uusimaan runsaan kysynnän vuoksi, jotta kaikki halukkaat voisivat päästä mukaan. Kokeiluluontoisena lähdettiin päiväretkelle omalla bussilla, uutena kohteena Teneriffa. Sieltä saatujen kokemusten mukaan naapurisaaren retket tullaan syksyllä uusimaan. Vakiokuskimme Paco tuntee niin Kanarian kuin Teneriffan tiet ja nähtävyydet. Kiinteistön vastaavalla on ollut huolta ja murhetta särkyneiden ja epäkuntoisten lämminvesisäiliöiden, saunan kiukaan ja valaisimien hajoamisesta johtuen. Monien koettelemusten ja korjausten jälkeen viat on saatu korjattua ja kerhon toiminta laitteiden osalta on saatu kuntoon. Kirjastossa kirjojen rekisteröinti on edennyt ja uusi tietokonepohjainen luettelo valmistunee ensi talven aikana? Yli 6000 niteen kirjaaminen on kuitenkin iso työ ja se kestää aikansa. Kirjalahjoituksia on myös tullut talven aikana useita satoja, joista kiitos lahjoittajille. Päivien pitenemisen havaitsee myös täällä Kanarialla. Karnevaaliajan viikkoja kestävä juhlinta näkyy ja varsinkin kuuluu. Paikalliset asukkaat kulkevat karnevaaliasuissa ja iloitsevat sekä vähän hulluttelevat niin että turistiakin hymyilyttää. Kerholla vietettävät karnevaalitanssiaisetkin kuuluvat asiaan. Maalis- ja huhtikuun aikana useimmat meistä talvehtijoista palailevat takaisin Suomeen, jossa tapaillaan omaisia ja tuttavia, käydään vieraisilla ja nautitaan lyhyen kesän aikana kasvaneita antimia, unohtamatta marja- ja sieniretkiä. Monella onkin syksyllä tuliaisiksi tuotavana kesän aikana hankittuja antimia. Perinteinen kerhon kesätapaaminen on tänä vuonna Mikkelin ja Puumalan lähettyvillä olevassa Kylpylähotelli Anttolanhovissa, elokuun päivänä. Sinne toivotaan runsasta osanottoa syyskesän merkeissä, retkeillään, tapaillaan tuttuja ja käydään vieraisilla. Lisätietoja kesätapaamisesta on Kaikujen sivulla neljä, jossa on kaikki tiedot hinnoista ja muusta ohjelmasta. Canterasin kaikuja jäsentiedotelehtemme tarvitsee myös uusia kirjoittajia ja ideoita. Lehtemme kehittäminen sisältönsä ja ulkoasunsa suhteen kaipailee muutoksia. Puutteena on ainakin Las Palmasin paikalliset uutisasiat ja tapahtumat. Tietoja saa kyllä paikallisista lehdistä, jotka ovat espanjankielisiä. Ongelma on kuitenkin henkilöistä, jotka talkootyönä kääntäisivät tekstin suomeksi, jolloin lehtemme sisältö monipuolistuisi. Mikäli joku lukijoistamme on kiinnostunut käännöstyöstä niin pyydän ottamaan yhteyttä kaikujen toimitukseen. Lopuksi haluan kiittää kaikkia, jotka ovat ahkeroineet ja työskennelleet kerholla. Teidän ansiostanne kerho toimii ja tuottaa hyvää mieltä meille kaikille. Olen usein todennut, että hyvä mieli on paras kiitos kaikista touhuiluista ja todettakoon vielä, että Suomi-Kerho Club Finlandia, Las Palmas on maailman paras Suomi-Kerho, jonka jatkuvuus on meidän kaikkien tavoite ja etu. Hyvää kevättä ja kesää sekä hyvää mieltä toivottaen, tavataan Anttolanhovissa elokuussa. Kerhoterveisin Rainer INFOA INFOA INFOA INFOA INFOA INFOA INFOA HUOM! JÄSENILLE Aamupalaa saatavana ma-to klo hintaan 2,50 HUOM!!!!!! Kelan kansainvälisten asioiden palvelunumerot muuttuvat UUDET PALVELUMEROT: Maasta- ja maahanmuutto - suomeksi ruotsiksi englanniksi Rajat ylittävän terveydenhuollon yhteyspiste (suomi, ruotsi, englanti) verkkosivut 3


10 (takaisin palautettavissa) vai ei. - Potilaiden kutsuminen uudelleentestaukseen taikka aiempien tulosten uudelleentestaus tai uudelleentarkastelu katsotaan kaikkien diagnoosilaitteiden (esim. IVD-laitteiden ja kuvantamislaitteiden) kohdalla FSCA:ksi. - VALMISTAJAN antamia perusohjeita täydentävät ohjeet, esimerkiksi IVD-laitteen VALMISTAJAN laadunvalvontaohjeet (kun käytetään kolmannen osapuolen toimittamia kontrollinäytteitä, kun laite kalibroidaan VALMISTAJAN antamia ohjeita useammin tai kun käytetään modifioituja kontrollinäytteiden arvoja). HUOMAUTUS 2: FSCA:n määritelmää käytetään tässä ohjeessa MDX-direktiivin 10 artiklan 1 kohdan b alakohdassa käytettävän markkinoilta poistamisen synonyyminä, sillä markkinoilta poistamista ei ole määritelty yhdenmukaisesti. 4.7 TURVALLISUUSTIEDOTE (FSN) VALMISTAJAN tai sen edustajan asiakkaille ja/tai KÄYTTÄJILLE lähettämä korjaavia toimenpiteitä koskeva tiedonanto. 4.8 HAITTA Fyysinen vamma taikka ihmisten terveydelle, omaisuudelle tai ympäristölle aiheutuva vahinko. Viite: ISO/IEC Guide 51: VÄLITTÖMÄSTI Tässä ohjeessa VÄLITTÖMÄSTI tarkoittaa ilman perusteettomia viivytyksiä TAPAHTUMA Laitteen ominaisuuksien ja/tai suorituskyvyn häiriöt tai muutokset sekä riittämättömät merkinnät tai käyttöohjeet, jotka saattavat johtaa tai ovat saattaneet johtaa potilaan tai käyttäjän kuolemaan tai terveydentilan vakavaan heikkenemiseen. Viite: MDX-direktiivin 10 artikla Huomautus 1: AIMD-direktiivin 8 artiklassa ja IMDD-direktiivin 11 artiklassa on samantapainen määritelmä, jonka sanamuodossa on vähäisiä muutoksia. Huomautus 2: Terveydentilan vakavaa heikkenemistä käsitellään tämän asiakirjan jakson C kohdassa EPÄSUORA HAITTA Tietyt diagnostiset laitteet ja kaikki IVD-laitteet eivät suoranaisesti vaikuta ihmiseen. Lääketieteellinen päätös tai laitteen avulla saatujen tietojen tai tuloksen (tulosten) perusteella tehty tai tekemättä jätetty toimenpide saattaa aiheuttaa HAITTAA. Esimerkkejä: 10


7 vastaukset tulevaan. Tällöin sanomalehti toimii tiedon objektiivisena ja passiivisena välittäjänä, toisin sanoen prosessin ulkopuolisena tiedonsiirtäjänä. Tällä tavoin arvioituna sanomalehdet kertovat ikään kuin yhtä virallista tarinaa. Media on kuitenkin kuntaliitosprosessin sisällä. Liitosprosessi voidaan ikään kuin mallintaa näytelmäksi näyttämölle, jossa tiedotusvälineillä on aktiivinen kertojan rooli. Kertojalla on mahdollisuus vaikuttaa tarinan vastaanottoon. Kertoja voi esimerkiksi a) värittää tai muuttaa tarinan juonta, b) pyrkiä vaikuttamaan lopputulemaan, c) analysoida ilmiötä tai d) pilkkoa tarinaa useisiin pieniin tarinoihin eli kertoa asiaa eri kansalaisryhmien näkökulmista. Tiedon siirron ohella mediassa siis luodaan jatkuvasti erilaisia rituaalisia esityksiä. Näitä esityksiä voidaan puolestaan tarkastella tutkimuksen keinoin ja esimerkiksi analysoida uuden kuntakuvan tai alueidentiteetin tai -maineen luomisena. Olennaista on mitä ja miten liitoksen sisältämistä vaihtoehdoista kirjoitetaan ja mistä perspektiivistä alueita katsotaan. Millainen maaseutukäsitys kirjoituksista on tulkittavissa? Esimerkkinä maakuntalehti Karjalaisen kehystämä Joensuun, Tuupovaaran ja Kiihtelysvaaran liitos Tutkimusta varten luimme ja analysoimme maakuntalehti Karjalaisesta 150 kuntaliitosta käsittelevää tai sivuavaa kirjoitusta, jotka on julkaistu ajanjaksolla Kirjoitukset kuvastavat lehden linjausta kuntaliitoskysymyksessä ja toimivat esimerkkeinä lehden suhtautumisesta maaseutuun. Sanomalehti Karjalainen piirtää maaseutukuvaa pääasiassa elinkeino- ja kaupunkipolitiikan näkökulmasta. Maaseudun ja kaupungin suhdetta kirjoituksissa määrittelee vahvimmin muuttoliike. Maaseudulta muutetaan työhön ja asumaan kaupunkiin, maaseudulta käydään työssä kaupungissa, ja maaseudulla lähinnä asutaan ja virkistäydytään. Maamme kuntarakenne ei sen sijaan ole lehden mukaan muuttunut vaan jäänyt paikoilleen. Tässä vuodenvaihteessa piti olla kuntaliitosten kultainen hetki, kun valtuustokausi vaihtuu. Käytännön etujen vastapainona moni valtuutettu varautui kunnallisvaaleihin niin oman kuin puolueenkin vaikutusvallan nimissä ja painoi jarrua yhdistymissuunnitelmille. Jarrunpainajien vaikutusvalta pienenee kuitenkin lähivuosina. Tästä antavat esimakua monet viime aikojen lausunnot, joita on esitetty niin valtionhallinnon ja poliitikkojen kuin Kuntaliitonkin suilla Suomalainen kuntarakenne on peräisin aivan erilaisesta maailmasta kuin missä nyt elämme. Parin eikä edes muutaman tuhannen asukkaan kuntayksiköille ei enää ole todellista tarvetta. Kuvitellutkin tarpeet näyttävät yhä läpinäkyvämmiltä. Karjalaisen tekemän selvityksen mukaan (28.12) Joensuun uudella valtuustolla on selvä halu jatkaa kuntaliitoksia. Nyt pitäisi samanlainen tahto löytyä myös kaupungin rajojen toiselta puolen, erityisesti Pyhäselästä, Liperistä ja Kontiolahdesta. Tällä tavalla Pohjois- Karjalan veturiksi syntyisi maakuntapääkaupunki, jolla olisi resurssit kilvoitella tasaväkisesti muiden kanssa. (Karjalainen ) Maakuntalehden mielestä pienille maaseutukunnille ei uudessa tilanteessa ole enää tarvetta: hyvinvointivaltion aikainen kuntarakenne kuuluu menneisyyteen. Kuntaliitokset eivät edusta vain paikallisen politiikan tahtotilaa, vaan myös valtionhallinnon ja Kuntaliiton tavoittelemia uudistuksia. Karjalaisessa vahvistuu valtiovarainministeriön näkemys, jonka mukaan kuntien taloudenpito on holtitonta. Lehti tuo esille Kuntaliiton valtuuston tahtopolitiikan ja liittää kannanotot lehden omaan kaupunkipolitiikkaa tukevaan linjapaperiin (Karjalainen ). Kirjoituksissa korostetaan suuruuden imagoa ja liitosdiskurssin kehyksenä toimii Suur-Joensuu. Uuden identiteetin luomisessa kaupungin on kasvettava kaupunkina muiden silmissä alueellisesti suuremmaksi ja yhdyskuntarakenteellisesti tiiviimmäksi. Kalliomäen mielestä nykyisin kunnat eivät vastaa tehokkuusvaatimuksiin kyllin hyvin eli kunnissa haaskataan rahaa. Myös Kuntaliiton valtuusto haluaa vauhtia kuntiin. Valtuusto suosittaa yksituumaisesti, että maahan perustettaisiin parlamentaarinen komitea vauhdittamaan kuntaliitok- 26 Maaseudun uusi aika 1/ 2009


19 monimutkaisia omistusketjuja. Tässä valossa on mielenkiintoista huomata, että Suomesta on poistunut ns. pienet tilintarkastusvelvolliset yhteisöt tilintarkastusvelvollisuuden piiristä (TilitL 2 luku 4 ). Toisaalta Suomessa on vielä vuoden 2011 loppuun saakka maallikkotilintarkastajia, joiden ammattitaidossa saattaa olla suurta vaihtelua. Hallituksen esityksessä (HE 194/2006) on perusteltu maallikkotilintarkastajien poistamista sillä, että maallikkotilintarkastajien laatua ja luotettavuutta on pidetty huomattavasti alhaisempana ja epätyydyttävämpänä kuin hyväksyttyjen tilintarkastajien. On myös havaittu, että ne yhtiöt, jotka tällä hetkellä käyttävät maallikkotilintarkastajaa, jättävät jatkossa valitsematta hyväksyttyä tilintarkastajaa. Näiden yhteisöjen kirjanpidon ja tilinpäätöksen laadun ja luotettavuuden ei katsota heikentyvän entisestä tilanteesta (HE 194/2006). Lisäksi tilintarkastuslain uudistuksen myötä tilintarkastusvelvollisuuden ulkopuolelle jäävien yhteisöjen kansantaloudellinen merkitys on pieni. Vuoden 2004 lukujen perusteella ainoastaan 3,4 % kaikkien suomalaisten osakeyhtiöiden liikevaihdosta tulee jäämään tilintarkastusvelvollisuuden ulkopuolelle (HE 194/2006). Kauppa ja teollisuusministeriön teettämän selvityksen mukaan yhteiskunnallisen edun valvontaintressi pienissä yrityksissä ei ole merkittävä (KTM, 2006) Rahanpesulainsäädäntö Suomessa Rahanpesulla tarkoitetaan erilaisia rikoksella hankittuun omaisuuteen kohdistettuja toimia, joiden avulla omaisuuden laiton alkuperä pyritään peittämään rangaistuksen tai vahingonkorvauksen välttämiseksi (Neira et al., 2007). Rahanpesu on liitännäinen rikos, joka edellyttää aina esirikosta. Rahanpesutoimet kohdistuvat esirikoksesta saatuun taloudelliseen hyötyyn. Perinteisen kätkemisrikoksen (RL 32:1 ) ja rahanpesun (RL 32:6 ) erona on se, että rahanpesun esirikosta ei ole rajattu, kun taas kätkemisrikoksen esirikokset on laissa tyhjentävästi lueteltu. Rahanpesulla pyritään siihen, että rikoksella saatua hyötyä voidaan käyttää jatkossa rahoittamaan uusia rikoksia sekä saada osa varoista integroitua lailliseen liiketoimintaan. Neira et al. (2007) esittää, että rahanpesu on olennainen osa järjestäytynyttä rikollisuutta ja siihen sisältyy koko ajan enemmän kansainvälisiä piirteitä. Hallituksen esityksessä (HE 25/2008) on todettu, että rahanpesun estäminen on yksi tehokkaimmista keinoista vastustaa järjestäytynyttä rikollisuutta. Rahanpesun kansainvälistymisen väitetään johtuvan järjestäytyneen rikollisuuden laajenemisesta rajojen yli. Tätä edesauttaa esimerkiksi EU:n pääomien vapaan liikkuvuuden periaate (EY:n perustamissopimuksen artikla). 20


11 Laki Suomen metsäkeskuksen metsätietojärjestelmästä annetun lain muuttamisesta Eduskunnan päätöksen mukaisesti muutetaan Suomen metsäkeskuksen metsätietojärjestelmästä annetun lain (419/2011) 8 :n 2 momentti ja lisätään lakiin uusi 13 b seuraavasti: 8 Julkisten tietojen luovuttaminen teknisen käyttöyhteyden avulla Tietojärjestelmän julkisia tietoja voidaan teknisen käyttöyhteyden avulla luovuttaa metsätalouteen liittyvää kaupallista tai muuta hyväksyttävää tarkoitusta varten, jos maanomistaja on siihen antanut suostumuksen. Luoton myöntämistä ja luoton valvontaa varten tietojärjestelmän julkisia tietoja voidaan teknisen käyttöyhteyden avulla luovuttaa kuitenkin ilman maanomistajan suostumusta. 13 b Luovutettujen tietojen käyttö Metsätietojärjestelmästä luovutettuja tietoja saa käyttää vain siihen käyttötarkoitukseen, johon ne on luovutettu. Tiedot saa luovuttaa edelleen tai muuten antaa sivulliselle vain, jos siitä on säädetty laissa tai jos metsäkeskus on tietojen luovuttamista koskevassa päätöksessään antanut siihen nimenomaisen luvan. Metsäkeskus ei saa antaa lupaa metsätietojärjestelmän alkuperäisestä käyttötarkoituksesta poikkeavaan tietojen käsittelyyn. Tämä laki tulee voimaan päivänä kuuta 20. Helsingissä päivänä kuuta 20 allekirjoitukset Liite Rinnakkaistekstit 11


134 133 heniin puetun heimon kuningas, kun hänet oli voittanut Râvana, joka vie mukanaan Sîtân, sanoo itsestään puhuessaan: Siitä on vuotta, oi kuningas, kun minä synnyin. Tämän jälkeen hän kääntyy selin aurinkoon ja kuolee. Jatâyu on tietysti vuotta kestävä sykli GARUDAN suuressa kierroksessa. Tästä syystä hänet esitetään viimeksi mainitun poikana eli sisarenpoikana, ad libitum, [e571] koska koko merkitys on siinä, että hänet asetetaan Garudan jälkeläisten joukkoon. Sitten on vielä Diti Marutin äiti jonka jälkeläiset kuuluvat Hiranyâkshan jälkipolveen, joita on 77 crorea (eli 770 miljoonaa) ihmistä Padmapurânan mukaan. Kaikki tällaiset kertomukset leimataan merkityksettömiksi kuvitelmiksi ja mielettömyyksiksi. Mutta totuus on todellakin ajan tytär, ja aika tulee näyttämään. Sillä välin, mikä olisikaan helpompaa, kuin ainakin yrittää todistaa oikeaksi purânalainen kronologia? Siinä on monia kapiloita, mutta Kapila, joka tappoi kuningas Sagaran jälkeläiset vahvaa miestä oli kieltämättä Sânkhya-filosofian perustaja Kapila, koska niin sanotaan purânoissa, vaikka yhdessä niistä nimenomaan kielletään tämä syytös selittämättä kuitenkaan sen esoteerista merkitystä. Bhâgavatapurânassa 1 sanotaan nimittäin: Ei ole totta se perimätieto, joka väittää, että viisaan viha poltti kuninkaan pojat. Sillä kuinka voi pimeyden ominaisuus, joka tuottaa vihaa, asua viisaassa, jonka ruumis oli hyvyys ja joka puhdisti maailman ikään kuin maan tomu voisi kuulua taivaisiin! Kuinka mentaalinen häiriö voisi häiritä tuota viisasta, joka on samastunut korkeampaan henkeen ja joka on täällä [maan päällä] ohjannut Sânkhya-filosofian vankkaa alusta, jonka avulla vapautta haluava kulkee yli olemassaolon pelottavan meren, tuon kuoleman tien? 2 Purâna velvollisuudelleen uskollisena ei voi puhua toisin. Sen tulee julistaa dogmia ja seurata menettelytapaa visusti salaamalla ne mystiset jumalalliset totuudet, jotka ilmaistiin lukemattoman monia aikakausia sitten vihkimyksessä. Sen vuoksi meidän ei tule etsiä purânoista selitystä mysteeriin, johon liittyy erilaisia yliluonnollisia olemisen tasoja. Jo ensi silmäyksellä huomaa, että kertomus on allegoria: poikaa, jotka ovat raakoja, paheellisia ja jumalattomia, kuvaavat inhimillisiä intohimoja, jotka pelkällä katseellaan muuttaa tuhkaksi viisas ITSE, joka edustaa maan päällä saavutettavissa olevan puhtauden korkeinta tilaa. Mutta purânoista löytyy myös muita syklisiä ja kronologisia merkityksiä, menetelmä jolla merkitä ajanjaksot, jolloin tietyt viisaat vaikuttivat. 1 IX, viii, 12, Burnoufin käännöksestä. Vrt. Vishnupurâna (Wilson), vol. III, s , F. Hallin alaviite.


5 Kuiva, terve rakenne Rakenteissa olevasta kosteudesta on aina haittaa. Siksi kosteuden pääsy rakenteisiin on estettävä. Sade, maakosteus, rakennusaikainen kosteus, vesivuodot ja eri tavoin asumisesta syntyvä kosteus voivat aiheuttaa väärin toteutetuissa rakenteissa ikäviä vahinkoja. Ehjä katto, kunnolliset räystäät sekä sateenpitävä ulkoverhous ovineen ja ikkunoineen estävät sateen suoran pääsyn rakenteisiin. Maakosteudesta ei aiheudu vahinkoja kun rakennetaan riittävän korkealle sekä estetään kosteuden kapillaarinen nousu maapohjasta riittävällä sorakerroksella ja toimivalla salaojituksella. Oikeilla rakenneratkaisuilla estetään ongelmat myös kosteissa tiloissa. Muovia vai paperia? Kaikilla lämmöneristeillä on hyvin toimivassa, terveellisessä ja energiaa säästävässä rakentamisessa sama vaatimus - mahdollisimman hyvä sisäpinnan ilmatiiviys. Hyvä ilmatiiviys saavutetaan sekä ilmansulkupaperilla että muovikalvolla. Oleellisin ero on käsittelynkestävyys asennuksessa ja puurakenteiden mahdollinen eläminen kosteuden vaihteluissa sekä siitä aiheutuvat rasitukset tiivistyskerrokselle. Etenkin vinojen ja huonosti tuulettuvien kattojen tiivistykseen asiantuntijat suosittelevat muovikalvoa sen hyvien asennus- ja tiivistysominaisuuksien takia. Sekä kokemukset että tutkimukset osoittavat, ettei muovikalvosta ole haittaa rakenteen lämpimällä puolella eikä mitään etua saavuteta, jos se jätetään pois tai korvataan muilla tiivistyskalvoilla. Joissakin tapauksissa riskit voivat lisääntyä. On voitu yksiselitteisesti todeta kaikkien materiaalien ja rakenteiden toimivan moitteettomasti kuivana. On siis aina edullista minimoida kosteuden pääsy sisäilmasta talon rakenteisiin. Kosteissa tiloissa suosittelemme aina kunnollisen höyrynsulun käyttöä. Kosteus haihtuu, rakennus kuivuu Höyrynläpäisevyys Rakennuskosteus Ilmasto, sade Maakosteus Mahdollisimman tiivis sisäpinta estää sisäilman kosteuden pääsyn rakenteisiin. Hengittävä tuulensuoja sallii rakenteen kuivumisen.


7 Tiivistelmä 5 Tiivistelmä Humanistisen ja kasvatusalan pienten työpaikkojen ammattilaisten ementorointi -esiselvityksen tavoitteena oli kerätä tietoa a) vertaistuen merkityksestä ammatillisessa työssä sekä b) ementorointi-sovelluksista, niiden käytöstä ja käyttömahdollisuuksista. Vertaistukea selvitettiin keräämällä työelämästä aineistoa sekä perehtymällä olemassa olevaan tietoon erityisenä kohdejoukkona humanistisella ja kasvatusalalla sekä kulttuurialalla toimivien ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneiden keskuudesta. Näillä aloilla pienet työpaikat ovat enemmän sääntö kuin poikkeus. ementorointi-sovelluksia tarkasteltiin vertailemalla muutamien verkkokokousjärjestelmien teknisiä ominaisuuksia sekä niiden käyttömahdollisuuksia. Projektin tulokset kerättiin julkaisuiksi, joka levittää ementorointiin liittyvää tietoa ja kehittämismahdollisuuksia. Esiselvityksen aikana toteutettiin pienimuotoisia kokeiluja ementoroinnista kahden eri ryhmän kanssa. Ryhmiin rekrytoitiin osallistujia avoimen tiedottamisen kautta. Osallistujien löytäminen ryhmiin osoittautui hyvin haastavaksi, jatkossa tämän tyyppistä toimintaa kehittäessä on tärkeää löytää sellaiset organisaatiotason yhteistyökumppanit, jotka ovat halukkaita tarjoamaan toimintaa työntekijöidensä osaamisen ja työhyvinvoinnin edistämiseksi. Toinen mahdollinen tapa toiminnan organisoitumiseen on tietyn toimijan koordinoima verkosto, jonka jäsenten kesken vertaistoimintaa järjestetään. Pilottiryhmät toteutettiin Adobe Connect (AC)-ohjelmiston välityksellä. Tämän lisäksi tietoa muista mahdollisista sovelluksista kerättiin lähinnä kirjallisuuden perusteella. Kirjallisuuskatsauksen kautta hahmotettiin kuvaa myös vertaismentoroinnista ja työhyvinvoinnista. Tietoa systemaattisesti toteutetusta verkossa tapahtuvasta vertaismentoroinnista ei juurikaan ollut löydettävissä. Sen sijaan sen lähelle tulevia toimintamuotoja, esimerkiksi verkkokonsultaatiota on kehitetty ja tutkittu esimerkiksi sosiaali- ja terveysalalla.


69 69 Ehdotus aluehallintoviraston (uusi AVI) oikeudelliseksi sääntelymalliksi Malli C:ssä Laissa säädettäisiin, että: valtiovarainministeriön toimialalla ja ao. ministeriöiden ja keskushallinnon virastojen toiminnallisessa ohjauksessa olisi aluehallintovirasto, jonka toimialueena olisi koko maa; aluehallintovirastolla olisi vähintään X (kpl) toimintayksikköä, joista yksi olisi viraston päätoimipaikka, johon viraston johto ja keskushallinto sijoittuisivat; aluehallintovirasto jakautuisi sille kuuluvien tehtävien hoitamista varten osastoihin (tai muulla vastaavalla tavalla nimettyihin organisaatioyksiköihin); työsuojelun, ympäristölupien ja kilpailuasioiden osastojen riippumattomuus on turvattu; valtionhallinnon viranomaisena Ahvenanmaan maakunnassa olisi Ahvenanmaan valtionvirasto. Lakiin otettaisiin asetuksenantovaltuussäännös, jonka mukaan valtioneuvoston asetuksella säädettäisiin: toimintayksikköjen lukumäärästä ja nimistä; missä toimintayksiköistä olisi aluehallintoviraston päätoimipaikka; viraston osastoista sekä niiden nimistä, tehtävistä ja sijoittumisesta toimintayksikköihin; viraston toimintayksikköjen toimipaikoista ja niiden sijainnista; viraston toimintayksikköjen ja/tai osastojen palvelualueiden määräytymisen perusteista. Lakiin otettaisiin työjärjestyksenantovaltuussäännös, jonka mukaan aluehallintoviraston työjärjestyksellä voitaisiin antaa tarkempia määräyksiä: viraston keskushallinnon tehtävistä ja niiden järjestämisestä; toimintayksikköjen sisäisestä organisaatiosta (ottaen huomioon työsuojelun, ympäristölupien ja kilpailuasioiden osastojen riippumattomuus); muista kuin viraston toimintayksiköiden toimipaikoista ja niiden sijainnista; viraston toimintayksikköjen ja/tai osastojen palvelualueista. Lakiin otettaisiin säännös, jonka mukaan aluehallintoviraston työjärjestyksen vahvistaisi aluehallintoviraston johtaja. Lakiin otettaisiin työjärjestyksenantovaltuussäännös, jonka mukaan aluehallintoviraston osaston työjärjestyksellä voitaisiin antaa tarkempia määräyksiä osaston tehtävien järjestämisestä ja sisäisestä organisaatiosta. Lakiin otettaisiin säännös, jonka mukaan osaston työjärjestyksen vahvistaisi osaston johtaja.


5 TÄMÄ ON MEDIAPLANETIN TUOTTAMA ERIKOISJULKAISU REALISTISUUS RATKAISEE Yrityksen kokonaisvaltainen elinvoimaisuus päättää, onko syytä päätyä saneerausmenettelyyn vai ehkä suoraan konkurssiin. KUVA: ISTOCKPHOTO.COM Konkurssi - nopea tapa saneerata yritys Konkurssien määrä on kasvanut vuoden aikana ja on todennäköistä, että määrä kasvaa vielä talven aikana. Vaikka rahoitusmarkkinoilta on tullut positiivisia viestejä, ne eivät näy vielä reaalitaloudessa. Kun taloudelliset vaikeudet ovat kasvaneet suureksi ja velallinen on muutoin kuin tilapäisesti kykenemätön maksamaan velkojaan niiden erääntyessä, edessä on usein konkurssi, sanoo asianajaja ja ekonomi Pertti Ylikraka. Realistisuutta arvioon Ylikrakan mielestä konkurssi on oikea vaihtoehto siinä tilanteessa, kun yrittäjä katsoo, ettei yrityksellä ole saneerauksen jälkeenkään toimintaedellytyksiä jatkaa kannattavaa liiketoimintaa. Konkurssi on nopea tapa saneerata yritys, kun se tehdään laillisesti, avoimesti ja yhteistyössä velkojien kanssa, Ylikraka sanoo. Yhtiön toiminta yleensä loppuu konkurssiin, mutta konkurssipesä voi jatkaa toimintaa ainakin työntekijöiden kahden viikon irtisanomisajan ajan. Tällöin tavoitteena on pyrkiä löytämään yritykselle tai sen osalle liiketoiminnan jatkaja. 3VINKKI OLE REALISTI Nopea päätös on joskus oikea Kun yrittäjä huomaa, ettei muita saneerauskeinoja ole enää käytettävissä, nopea päätös konkurssiin hakeutumisesta voi olla hyvä ratkaisu verrattuna suurempiin vaikeuksiin ajautumiseen. Suuremmat vaikeudet yleensä tarkoittavat suurempia taloudellisia tappioita sekä yhtiön velkojille että mahdollisesti yrittäjälle itselleen, Ylikraka selvittää. Päätös syntyy Konkurssiin asettamista voi hakea joko velallinen itse tai velkoja. Konkurssiin asettamisesta päättää aina velallisen kotipaikan tuomioistuin. Osakeyhtiössä edellytetään hallituksen enemmistön päätöstä. Jos velallinen itse tekee konkurssihakemuksen, voidaan yhtiö asettaa suoraan konkurssiin. Käräjäoikeus määrää pesänhoitajan kuultuaan suurimpia velkojia. Pesänhoitaja määrätään ottamaan pesä haltuunsa ja selvittämään konkurssipesä. Tällöin velallinen menettää oikeuden määrätä konkurssipesään kuuluvasta omaisuudesta, tietää Nyyssönen. Pidä kirjanpito kunnossa Kirjanpidosta on syytä huolehtia vaikeinakin aikoina. Lain mukaan yrityksen on pakko huolehtia siitä, että sen kirjanpito on ajan tasalla. Lisäksi se antaa yrittäjälle elintärkeää informaatiota yhtiön taloudellisesta tilanteesta, Nyyssönen muistuttaa. Suomessa on tarjolla tietoa konkurssi- ja saneerausmenettelyistä monen kanavan kautta. Tietoa saa esimerkiksi internetistä. Konkurssiasiamiehen toimiston nettisivuilta löytyy tietoa konkurssimenettelystä ja paikallisilla ja valtakunnallisilla yrittäjäyhdistyksillä on omat neuvontapalvelunsa. PETRI GÖRMAN ILMOITUSLIITE 5 Riidasta ratkaisuun Kun yrityksen kiista-asia muuttuu riidaksi, on ratkaisuun monta reittiä. Riidasta on kysymys silloin, kun osapuolet eivät pysty keskenään ratkaisemaan kiistaa. Tällöin riidan ratkaisu voidaan siirtää kolmannelle osapuolelle, käytännössä joko tuomioistuimelle, välimiesoikeudelle tai sovittelijalle. Välimiesoikeus ja yleinen tuomioistuin eroavat toisistaan käsittelyajoissa ja valitusmahdollisuuksissa, mutta kumpikin taho langettaa esitettyyn aineistoon perustuvan tuomion. Kolmantena osapuolena niillä ei kuitenkaan voi olla kaikkea tietoa siitä, mitä todella on tapahtunut. Ulkopuolisen tekemä päätös on riski. Juridiikka on osin mielipidelaji, jossa esitetään väitteitä ja perustellaan niitä. Päätös ei välttämättä aja täysin kummankaan riidan osapuolen etua, huomauttaa asianajaja ja oikeustieteen tohtori Tuomas Lehtinen. Sovi sovittelulla Kolmas ratkaisutapa on sovintomenettely, jossa riidan ratkaisijaksi nimetään ulkopuolinen sovittelija. Sovitteluneuvottelussa osapuolet esittävät mielipiteensä tapahtuneesta, ja sovittelija tekee ehdotuksen ratkaisusta. Sovintomenettely on joissain tapauksissa oikeudenkäyntiä tehokkaampi ja edullisempi vaihtoehto, johon voi lähteä jos kumpikin riidan osapuoli on siihen halukas. PÄIVI SURAKKA VINKKI Älä jätä huomiseen... Vänta inte tills i morgon... KUVA: ISTOCK.COM LEUKA YLÖS Tiesitkö, että Amerikassa yrittäjää pidetään vielä keltanokkana, jos hän ei ole kokenut konkurssia tai kahta? Suomessa konkurssilla, kuten kaikella epäonnistumisena pidetyllä, on turhankin dramaattinen maine. Asianajotoimisto Reims & Co Oy Advokatbyrå Aleksanterinkatu 48 B Alexandersgatan Helsinki - Helsingfors Puh./Tel


19 36 KOKOUSKUTSUT EHDOLLA HALLITUKSEEN 37 Kokouskutsu Pääkaupunkiseudun Diabetesyhdistys ry Malminkatu 24 D 38, Helsinki Pääkaupunkiseudun Diabetesyhdistys ry:n sääntömääräinen syyskokous Aika: keskiviikkona klo Paikka: Kampin palvelukeskus, ruokasali, Salomonkatu 17 B, Helsinki Syyskokoukseen ovat oikeutettuja osallistumaan vuoden 2014 jäsenrekisteriin merkityt jäsenet. Henkilöllisyys tarkastetaan kuvallisesta henkilöllisyystodistuksesta ja jäsenyys jäsenkortista. Mikäli jäsenkorttisi on kadonnut, pyydä uusi Ilmoittautuminen luennon jälkeen klo Tilaisuuden aluksi kello ennen kokousta luento aiheesta diabetes ja suun terveys, Hammaslääkärikeskus Denta, Helsinki. Luento on avoin kaikille. Kokouskutsu alueosastoille Helsinki Alueosaston vuosikokous Aika: torstaina kello Paikka: Kampin palvelukeskuksessa, Salomonkatu 17 B, Helsinki. Kabinetti Fade. Tervetuloa, kahvitarjoilu! Alueosaston hallitus Vantaa Alueosaston vuosikokous Aika: lauantaina kello Paikka: Vapaaehtoistalo Viola, Orvokkirinne 4, Vantaa Tervetuloa! Kahvitarjoilu. Alueosaston hallitus Esityslista Syyskokouksessa käsitellään seuraavat asiat 1. Kokouksen puheenjohtajan valinta 2. Kokouksen sihteerin valinta 3. Kahden pöytäkirjan tarkastajan valinta 4. Kahden ääntenlaskijan valinta 5. Laillisuuden ja päätösvaltaisuuden hyväksyminen 6. Työjärjestyksen hyväksyminen 7. Toimintasuunnitelman hyväksyminen seuraavalle toimikaudelle 8. Seuraavan vuoden jäsenmaksun ja kannatusjäsenmaksun hyväksyminen 9. Talousarvion hyväksyminen seuraavalle tilivuodelle 10. Yhdistyksen hallituksen muiden jäsenten ja varajäsenten valinta seuraavaksi kaksivuotiskaudeksi erovuoroisten tilalle 11. Kahden tilintarkastajan ja heidän henkilökohtaisten varamiestensä valinta seuraavalle tilikaudelle 12. Hallituksen ja jäsenten esittämät muut asiat Kahvitarjoilu, Tervetuloa! Hallitus Espoo Alueosaston vuosikokous Aika: perjantaina kello Paikka: Siltakatu 11, Espoo, sininen huone Tervetuloa! Alueosaston hallitus Kirkkonummi Alueosaston vuosikokous Aika: torstaina klo Paikka: Pappilanmäen palvelukeskus, Rajakuja 3 Kirkkonummi Tervetuloa! Alueosaston hallitus Ehdolla hallitukseen Yhdistyksen sääntömääräinen syyskokous on tiistaina kello Kampin palvelukeskuksessa ja siellä hallituksen vaali. Varsinaisia hallituspaikkoja on jaossa kolme ja varajäsenten paikkoja kaksi, joista toinen on vuodelle ja toinen kahden vuoden paikka. Hallitustyöskentely on monipuolista ja yhdistyksen kannalta elintärkeää, sillä hallitus tekee päätökset siitä, mihin asioihin keskitytään ja miten yhdistys toimii. Hallitus huolehtii osaltaan diabeetikoiden edunvalvonnasta osallistumalla eri yhteistyöryhmiin, kuten mahdollisesti alueensa vammaisneuvostoihin. Hallitus myös vastaa yhdistyksen taloudesta ja valitsee henkilökunnan, joten yhdistyksen kannalta on tärkeää saada mahdollisimman oikeat ihmiset hallituspaikoille. Ihmiset, joilla on näkemystä, tietoja ja taitoja sekä lisäksi aikaa yhdistyksen asioille. Toivottavasti pääsette osallistumaan mahdollisimman runsaslukuisina yhdistyksen syyskokoukseen. Osallistumalla voit vaikuttaa siihen, miten asioitasi ajetaan ja miten yhdistys toimii! Tervetuloa, kahvitarjoilu! Seuraavat henkilöt ovat ehdolla vuoden 2015 hallitukseen: Kari Piimies Sairastuin diabetekseen vuotiaana. Se ei lannistanut urheilevaa koululaista, tulin kärkiarvosanoin ylioppilaaksi. Opiskelin arkkitehdiksi ja melkein valtiotieteen maisteriksi. Työskentelin Helsingin kaupunkisuunnitteluvirastossa 40 vuotta arkkitehtina ja toimistopäällikkönä. Jäin juuri eläkkeelle, joten aikaa on nyt runsaasti. Perheessä on kymmenen jäsentä. Vaimoni kanssa asumme tosin kaksin, mutta lapset ja lastenlapset mukaan lukien. Kaksi hauvelia lisäksi. Kaupunginvaltuuston toiminnassa olin mukana kolme vuosikymmentä eri tehtävissä, mm. kaupunginhallituksen jäsenenä ja valtuustoryhmäni puheenjohtajana. Päätöksenteon tuntemuksesta on hyötyä yhdistyksen ja jäsenistön kannalta. Terveysjärjestöissä en ole toiminut kuin lyhyen jakson ja kauan sitten, Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön terveyskasvatuksen neuvottelukunnassa, vastikkeena työlleni Ylioppilaslehden päätoimittajana. Lapsuuden liikuntalajit suunnistus ja koripallo vaihtuivat ensin ulkoiluun ja junnujen futisvalmennukseen, nyt juoksen, jos pohjejänteeni kuntoutuu (?), ja käyn kuntosalilla. Hallitustyö on tuttua monista yhdistyksistä, yrityspuolella joistakin mm. Elisan edeltäjä HPY ja nykyisin Stadion-säätiö. Uskoisin tarjoavani hyvän työpanoksen Diabetesyhdistykselle. Tiiu Aug Olen diabeteshoitaja Helsingistä. Koulutukseni on Terveydenhoitaja AMK tutkinto ja olen toiminut tutkimushoitajana 1. tyypin diabeetikoille, jotka olivat raskaana. Omaan paljon mielipiteitä, ja olen innostunut insuliinista sen vaikeudesta johtuen. Olen edustanut viimeiset kaksi vuotta Pääkaupunkiseudun Diabetesyhdistyksessä diabeteshoitajien ääntä. Olen Diabeteshoitajat ry:n va-


18 . maailma c siirretty maihin, joissa työvoima on halvempaa kuin Suomessa ja joissa kyetään tuottamaan riittävän hyvää laatua. Näin monia töitä häviää Suomesta. Jos ostat kiinalaista, lisääntyvät työpaikat Kiinassa. Työllisyys paranee siellä, mihin rahasi kulkevat. Lähellä tuotetusta tavarasta tai palvelusta kannattaa siis maksaa vähän enemmän. Palveluiden ja tuotteiden markkinat ovat muuttuneet internetin myötä globaaleiksi, mikä vaikuttaa voimakkaasti yritysten kilpailukykyyn. Monet yritykset joutuvat lopettamaan toimintansa, elleivät pysty kilpailemaan paikallisesti esimerkiksi hyvällä asiakaspalvelulla. Yritykset kilpailevat myös osaavasta työvoimasta. Jos sinulla on harvinaista ja työmarkkinoilla haluttua osaamista, sinulle on aina tarjolla työtä. Joustavuus työsuhteissa Määräaikaisten ja osa-aikaisten työntekijöiden määrä on reilu neljännes työntekijöiden kokonaismäärästä. Syyt määräaikaisten ja osa-aikaisten työntekijöiden suurelle määrälle ovat sekä työnantajien että työntekijöiden tarpeista kumpuavia. Opiskelijoiden harjoittelujaksot ja oppisopimuskoulutus ovat määräaikaisia. Sijaisuudet, työn projektiluontoisuus ja tilapäistyöntekijöiden tarve lisäävät myös määräaikaisen työvoiman tarvetta. Osa-aikatyö on usein työntekijän valinta. Esimerkiksi kun lapset ovat pieniä, jokin sairaus rajoittaa työntekoasi tai haluat käyttää aikaasi vähemmän työhön ja enemmän johonkin muuhun, osa-aikatyö voi olla sinulle hyvä vaihtoehto. Yritysten omistajien päätökset vaikuttavat kaikkiin työntekijöihin. Tuotanto saatetaan siirtää toiseen maahan tai toimintoja yhdistellään niin, että osa työpaikoista Työvoiman hinta ja muut kulut vaihtelevat maittain poistuu. Ihmisten elämä on paikallista, mutta yritykset toimivat globaalisti. Työtä voidaan siirtää sellaisiin maihin, joissa työvoiman saanti, hyödynnettävyys ja kustannukset ovat helposti ennakoitavissa ja edullisessa suhteessa yrityksen tuottoihin. Työvoiman hinta ja muut kulut vaihtelevat maittain. Esimerkiksi Euroopassa maksettavissa vähimmäistuntipalkoissa on useiden eurojen eroja eri maiden välillä. Eroja on myös yritysveroasteessa, tilavuokrissa sekä sähkön, öljyn ja muiden raaka-aineiden hinnoissa. Tämä kaikki vaikuttaa siihen, missä yrityksen kannattaa toimia. Mille aloille ja kuinka paljon koulutetaan Urallesi ja työllistymisellesi sekä organisaatioiden toiminnalle on merkitystä sillä, miten paljon ja millaista osaamista on tarjolla. Siihen puolestaan vaikuttaa koulutuspolitiikka. On luonnollista, että työmarkkinoilla on avoimia työpaikkoja eniten niillä aloilla, joihin koulutetaan vähemmän kuin on kysyntää. Esimerkiksi lääkäreistä on pulaa monessa syrjäseudun terveyskeskuksessa, koska heitä ei ole koulutettu riittävästi. Kun tarjontaa on vähemmän kuin kysyntää, lääkäri voi hinnoitella työnsä korkeammaksi kuin tilanteessa, jossa lääkäreitä olisi enemmän kuin heidän työlleen kysyntää. Monen vastavalmistuneen insinöörin voi sen sijaan olla vaikea saada lähitulevaisuudessa työpaikkaa. Insinöörien ammattikorkeakoulutuksessa on ollut ylitarjontaa ja insinöörien työttömyys on kasvanut. Kun kesällä 2012 Nokia ilmoitti vähentävänsä 3700 työntekijä Suomessa, uusien insinöörien työllistymisnäkymät koulutustaan vastaavaan ammattiin heikkenevät yhä. Täydennyskoulutus ja uudelleenkouluttautumisen mahdollisuus ovat tärkeitä myös työmarkkinoiden tasapainon näkökulmasta. Sen lisäksi, että työantaja voi palkata työntekijän määräaikaiseen työsuhteeseen, väliaikaista työvoimaa voidaan hankkia vuokratyön ja alihankintojen avulla. Sekä vuokratyö että työn teettäminen alihankintana ovat kasvaneet voimakkaasti 2000-luvulla. Tällöin organisaatio ostaa työsuorituksia vuokrayritykseltä tai alihankkijalta, ja työnantajan velvollisuudet ovat vuokrafirman tai alinhankintaa tarjoavan yrityksen vastuulla. Vuokratyön käyttö helpottaa työnantajan rekrytointia, koska vuokratyövoimaa on monella alalla nopeasti ja helposti saatavilla. Työntekijälle vuokratyön tekeminen voi olla portti vakituiseen työsuhteeseen. Myös työajoissa on paljon joustoa. Ihmiset tarvitsevat monia palveluita, kuten sairaaloiden, poliisin ja palokunnan palveluita ympäri vuorokauden. Monella alalla on tehtävä vuorotyötä. Vuorotyö on työntekijälle vaativaa, mutta se voi olla myös mahdollisuus. Jos omaan tilanteseen sopii parhaiten esimerkiksi yötyö, voi työnantajan kanssa olla mahdollista neuvotella vain yötyön tekemisestä. Joillain aloilla työ ei olla sidottuja tiukkoihin työaikoihin, vaan on sovittu liukuvista työajoista. Näin työntekijän on mahdollista suunnitella elämäänsä joustavammin kuin jos työaika olisi määrätty tiettyyn kellonaikaan. Muita työmarkkinoihin vaikuttavia tekijöitä Teollistumisen alkuaikoina työnantajien valta oli hyvin suuri verrattuna yksittäisiin työntekijöihin. Tasapainon aikaansaamiseksi perustettiin työntekijöiden ammattiliittoja ja työntekijäjärjestöjä, jotka pystyivät joukkovoiman turvin neuvottelemaan parempia työoloja ja suurempia palkkoja. Ajan myötä joidenkin alojen ammattiliittojen valta on kasvanut jopa suuremmaksi kuin työnantajien, minkä seurauksena työnantajien näkökulmasta työvoiman hinta ja ennustettavuus ovat voineet viedä kilpailukyvyn kokonaan. Pääsääntöisesti kuitenkin tasapaino säilyy, koska pitkällä tähtäimellä kaikkien osapuolten kannalta parasta on työn ja sen tuottavuuden kasvu. 143


9 Fram Fram tekee ennakkoluulotonta markkinointiviestintää niin webissä kuin printissä. Jan Rosendahlille tulee puheluita ja sähköposteja jatkuvana virtana ja asiat etenevät tehokkaasti myös haastattelun lomassa. Taustalla seinällä tunnustuksia monista AAA-tauluista aina Pohjanmaan vahvimpaan yritykseen. kierrosta kelloon. Ensimmäinen ja viimeinen tuotantoarkki ovat täysin samanlaisia ilman sen kummempaa säätämistä ja työ on kerralla valmis. Voimme ajaa Anicolorilla kaikkia töitä, joiden painos on kpl, kehuu Rosendahl. Sopivissa töissä Anicolor on jopa kolme kertaa nopeampi kuin entinen 5-värinen. Sopivia töitä ovat yleensä alle kpl painokset, joissa on muutama sivu. Tai otetaan esimerkiksi 4-sivuinen A4, jota painetaan kpl. Anicolorissa siihen menee reilu tunti ja 5-värisessä B2-koneessa menisi ehkä 3 4 tuntia. Pienissä töissä Anicolorin pieni alkuarkkien määrä tietysti korostuu. Kaikki painokset 300 kappaleesta ylöspäin painetaan meillä normaalisti offsetilla. Ihan pieniä töitä varten on sitten neljä digikonetta, mutta niissä on aina klikkihinta, joka nostaa tuotantokustannukset korkealle. Ja offsetilla voi painaa ihan mitä paperia tahansa, Anicolorillakin jopa 0,6 mm paksua. Tämä on minun rehellinen mielipiteeni ja siksi olen tällaisen koneen hankkinut, painottaa Rosendahl. Käytännön todellisuus näkyy painosalissa. Valitettavasti en kuitenkaan ehdi ottaa vastaan koneen katsojia, en ole ottanut kaikkia toimittajiakaan vastaan. Kilpailussa pärjätään omilla ratkaisuilla En minä ole koskaan pelännyt lamoja tai kilpailijoita, sanoo Rosendahl. Jos minä olisi yksin Vaasassa, niin kohta tänne tulisi joku kilpailija. Ja talous menee aina joko ylöspäin tai alaspäin. Minä pyrin tekemään omat ratkaisuni ja muut tekevät omansa, olkoon ne sitten samanlaisia tai erilaisia kuin minun ratkaisuni. Rosendahl muistuttaa, ettei pelkällä koneella kuitenkaan tehdä tulosta siihen tarvitaan kokonaisuus. Framilla kokonaisuuden muodostavat koneet lattialla ja hyvin koulutettu, motivoitunut henkilökunta. Rosendahl ei myönnä itse tietävänsä kovin paljoa koneista tai painajan ammattiosaamisesta, mutta jollakin osaamisella hän on luonut Framista työpaikan, jossa alan ammattilaiset tekevät työtään itsenäisesti, motivoituneina ja tyytyväisinä. Vähän hullu pitää olla. Haluan aina uusia ideoita, niistä löytyy joskus hyviäkin. Ja nöyrä pitää olla. Tämä on niin nopeaa ja lyhytjänteistä bisnestä. Liian nöyrä ei pidä kuitenkaan olla. Asiakkaat pyytävät aina liian nopeita toimitusaikoja ja jos niihin suostuu, on tuotanto sekaisin ja nopea työ maksaa enemmän kuin tuo. Pitää osata myös kieltäytyä. Asioilla on tärkeysjärjestys Rosendahl tekee monta asiaa päällekkäin, mutta pyrkii pitämään työpäivän pituuden normaalina. Nuorempana hän teki 12-tuntisia päiviä, mutta vanhempana nyt jo 41-vuotiaana ikä alkaa kuulemma painaa ja perhe ja vapaa-aika ovat saaneet ansaitsemansa roolin. Rosendahlilla on kolme koiraa mäyräkoira, tolleri ja beagle ja metsästys on rakas harrastus. Seuraavana päivänä hän on lähdössä metsälle klo 4 aamulla. Kuvat pitää saada peltoon ennen päivän valkenemista ja sitten vain odottamaan hanhien laskeutumista. Siellä kun pellon reunalla istuu ja katselee aamun valkenemista, niin se tekee hyvää mielelle, tunnelmoi Rosendahl. Kurjet tulevat ja sitten hanhet tulevat pellolle. Kyllä siinä kahvikupillinen maistuu. Ei siinä tarvitse edes ampua, niin se on hyvä aloitus päivälle. Sitten kerkiää juuri sopivasti kahdeksaksi töihin. Välillä jos on liian kiire, pitää rauhoittua ja mennä kotiin. Huomenna on taas uusi päivä. n 9


17 Sunnuntaina ehdin vielä ennen lentokentälle lähtöä tutustua näyttelyyn nimeltä 871±2 (http://www.arbaejarsafn.is/e/index.htm). Se kertoo keskeltä Reykjavikia vuonna 2001 löydetystä arkeologisesta kohteesta, joka osoittautui kaupungin vanhimmaksi tunnetuksi ihmisasumuksen paikaksi. Paikalle tehty näyttely hyödyntää runsaasti uutta teknologiaa ja on mielenkiintoinen ja havainnollinen. Se on osa Reykjavikin kaupunginmuseota. Matkan sulatteluun on mennyt aikaa: se oli raskas, mutta antoisa. Tosin täytyy myöntää, että koulutuksellinen anti jäi vähän heikoksi, osittain kielivaikeuksista johtuen: mm. norjalainen pääpuhuja Berkaak oli lennokas esiintyjä, mutta puhui (varsinkin innostuessaan) niin vaikeaa norjaa, että kaikki eivät pystyneet sitä seuraamaan. Luennot eivät tarjonneet uutta näkökulmaa kenttätyöhön, koska asiaa ei ehtinyt sulatella ja työt tehtiin vanhalla rutiinilla. Ajanpuute olisi ollut ongelma ilman merisairauttakin. Henkilökohtaisesti parasta antia olivatkin mainiot museot sekä uudet tuttavuudet sekä Suomesta että muista maista ja tietenkin Islannin luonto. Färsaarista ei parissa tunnissa ehtinyt saada kovin monipuolista kuvaa, mutta kiinnostava paikka sekin on. Islantia ehdittiin sen sijaan nähdä enemmänkin ainakin kilometreissä ja täytyy sanoa, että se on unohtumaton maa. Enää en ihmettele, mistä maan rikas tarinaperinne on saanut alkunsa: luonto todella näyttää siltä, että maahisia, peikkoja ja kummituksia voi ilmestyä koska tahansa. Kallishan Islanti on, mutta suosittelen silti niille, joilla vielä ei ole ollut tilaisuutta käydä siellä: menkää ihmeessä! Sitä ei voi sanoin kuvailla. Lisää kuvia seminaarista löytyy osoitteesta: (http://www.maihaugen. no/norsam) Pirkko Madetoja Ilmoitusasioita Väitöstilaisuus FL Kirsi Hännisen etnologian väitöstutkimus "Visiosta toimintaa - museoiden ympäristökasvatus sosiokulttuurisena jatkumona, säätelymekanismina ja innovatiivisena viestintänä" tarkastettiin Jyväskylän yliopistossa Vastaväittäjinä olivat dosentti Helena Ruotsala ja dosentti Solveig Sjöberg-Pietarinen. 17


He joutuivat kuitenkin piiritetyiksi koettaessaan lähteä aurinkokunnasta ja Karrde joutui epätoivoissaan laukaisemaan protonitorpedot, välttyäkseen jäljittimiltä, minkä seurauksena alus vaurioitui. Teko kuitenkin antoi muulle Karrden laivastolle aikaa saapua paikalle, jolloin hänen tulivoimansa ylitti Imsatadin. Tietäen, että Anakin Solo, Tahiri Veila, Valin Horn ja Sannah olivat jääneet matkasta, Karrde pakotti Imsatadin laskeutumaan kaikilla aluksillaan etsintöihin, mutta siirsi sillä välin oppilaat ja Tionne Solusarin Idiot's Arraylle, joka kuljetti heidät turvaan. Kam Solusar jäi auttamaan etsinnöissä. Ennen kuin hänen käskyjään ehdittiin noudattaa yuuzhan vongien laivasto ilmestyi aurinkokuntaan. Karrde lähetti D'ukalin Idiot's Arraylla turvaan lasten kanssa ja hakemaan apujoukkoja. Sen jälkeen hän vetäytyi aurinkokunnan rajamaille odottamaan apujoukkojen saapumista, sillä hän ei aikonut jättää planeetalla yhä olevia oppilaita.[52]


5 Kohti jatkokehittämistä Kaveri-projektissa toteutettiin Best Buddies -kaveritoiminnan arviointi vuonna Kokemuksia toiminnasta kerättiin viideltä eri ryhmältä: toimintaan osallistuneilta ihmisiltä, heidän vanhemmiltaan, kehitysvammaisten ihmisten asumisyksiköiden ohjaajilta, projektin kanssa yhteistyötä tehneiden oppilaitosten henkilökunnalta ja Tukiliiton jäsenyhdistysten toimijoilta. Tulosten perusteella sekä kehitysvammaiset että vammattomat nuoret nauttivat kaveritoiminnasta, vaikkakin osa kaveripareista kohtasi myös ongelmia esimerkiksi yhteydenpidossa. Erilaisuuteen ja kehitysvammaisuuteen tutustuminen nähtiin erittäin tärkeänä, ja vammattomien osallistujien kokemusten mukaan kehitysvammaisuudesta tuli toiminnan kautta aikaisempaa arkipäiväisempi asia. Sekä kehitysvammaiset että vammattomat nuoret korostivat uuden kaverin saamisen merkitystä. Kehitysvammainen ihminen sai tilaisuuden saada oma, tasavertainen kaveri, joka tuli perheen ja asumisyksikön ulkopuolelta. Toiminta tuki kehitysvammaisten ihmisten oma-aloitteisuutta ja saattoi vahvistaa heidän osallisuuttaan, mikäli kaverukset löysivät toiminnalle aikaa ja tutustuivat toisiinsa. (Oulasvirta 2011, ) Arvioinnissa kartoitettiin Best Buddies -kaveritoiminnan kehittämiskohteita. Viiden eri ryhmän vastausten perusteella todettiin: Toiminnan laadun kannalta huomiota tuli kiinnittää erityisesti Best Buddies -kaveruuden sujuvuuteen. Kaveripareja tuli tukea aikaisempaa voimakkaammin keskinäisessä yhteydenpidossa. Työntekijöiden tuli olla yhteydessä kaveripareihin entistä säännöllisemmin, esimerkiksi kahden kuukauden välein. Kaveritoiminnan ja oppilaitosten välinen yhteistyö nostettiin yhdeksi tulevaisuuden painopisteeksi. Opiskelijoita voisi rohkaista mukaan toimintaan ryhmätapaamisten avulla. Kaveritoimintaa voisi kehittää osaksi vapaaehtoistyön opetusta. (Emt., ) Best Buddies -kaveruuden sujuvuuden parantaminen edellytti myös sitä, että kaveritoiminnan organisaatio uudistettiin. Kaveri-projektissa työntekijät sijaitsivat vain Tampereella, jolloin esimerkiksi kaverinhakijoiden tapaaminen ja haastatteleminen ennen kaveritoiminnan aloituskoulutusta ei ollut mahdollista. Best Buddies -projektissa toiminnan järjestäminen siirrettiin keskustoimistolta alueille. 5


15 Kuitenkin ongelmia seurasi maailman kansainvälistymisen myötä, sillä pääoma jatkoi ammattiyhdistysliikkeen ponnisteluista huolimatta kasaantumistaan. Syntyi monikansallisia suuryrityksiä, joiden pyrkimyksenä ei ollut edistää yhteiskunnan hyvinvointia, vaan kasvattaa omaa tulostaan. Tällaisestakin toiminnasta löytyy esimerkkejä läheltä, kun voittoa takovia tuotantolaitoksia siirretään Suomesta kehittymättömämpiin maihin ja niiden kansalaisten työehtoja poljetaan. Lisäarvoa koitetaan kasvattaa siis moraalisesti arveluttavin keinoin, ainakin ihmisnäkökulmasta tarkasteltuna. Korkea peruskoulutustaso ja tasa-arvoisuus ovat tavoiteltavia asioita ja erinomaisia yhteiskunnallisia edistyksen mittareita. Niiden rapistumisesta on havaittavissa merkkejä päivittäin vaikka uutisia kuulemalla. Mielestäni suomalainen hyvinvointivaltio oli esimerkillinen yhteiskunta vielä 1980-luvulla. Silloin Suomen talousjärjestelmää saattoi kutsua ns. sekataloudeksi, jossa julkisella ja yksityisellä sektorilla oli molemmilla sijansa. Hiljalleen tätä yhteiskuntajärjestelmää on purettu ikään kuin kaikkien huomaamatta sillä retoriikalla, ettei olisi muuta vaihtoehtoa. Ei olekaan, jos kysytään rahalta, mutta jos kysytään ihmiseltä, voi tämä käydä esimerkiksi vaikuttamaan tulevaisuuteensa äänestämällä. Toki ennen kuin antaa äänensä, kannattaa aktivoitua kysymään itseltään, mitä tapahtuu todella, ja punnita huolella kenelle tai mille puolueelle äänensä antaa: minkä hyväksi tehdään työtä? Minkä takia edistytään? EINO-JULIUS ARVOLA PAU PIRKANMAAN OSASTO RY Joensuun seudun auto-alantyöntekijät osasto 039 ry.


18 Salama on synnin palkka Keskiajalla ja myöhemminkin uskottiin, että salamanisku on Jumalan rangaistus synneistä. Siksi jossakin Pohjois-Italian kaupungissa ruutia piirityksen varalta varastoitaessa erittäin suuri määrä sitä sijoitettiin ajatusmallin mukaisesti turvallisimpaan paikkaan, kirkon kellariin. Kirkontorniin löi salama, ja satoja rakennuksia tuhoutui ja tuhansia ihmisiä kuoli. Salama eri ammateissa Pyöveli : kyllä. Pyromaani : kyllä. Rähinöitsijä : kyllä. Terroristi : kyllä. Ojankaivaja : Salamavirta hajaantuu normaalisti maahan siististi. Huonosti sähköä johtavassa maassa (sora, moreeni, hiekka, kallion päällä oleva ohut irtomaa- tai turvekerros) suurivirtainen salama voi kuitenkin hakeutua lähialueella (yleensä n m) sijaitsevaan vieraaseen elektrodiin, jolloin syntyy maa- tai puunjuuriläpilyönti ja maavalokaari. Tällainen elektrodi voi olla esim. oikea maadoituselektrodi, maakaapeli, vesijohto, rakennuksen sähköjohto tai perustuksen betoniraudoitus, järvi, suo taikka sora- tai hiekkakerroksen alla oleva savipatja. Kosteuden ollessa riittävä tapahtuu höyrykattilaräjähdys veden höyrystyessä alle 1/ sekunnissa. Lasinpuhaltaja : Jos maan kosteus on sopivalla alueella, maavalokaaren sulattamasta hiekasta muodostuu halkaisijaltaan senttimetrejä oleva, sisäpinnaltaan sileä lasiputki (kuva 5), hiekkafulguriitti [5]. Hiekkaa sulaa tietysti höyrykattilaräjähdyksessäkin, mutta ojankaivaja lapioi lasinsirut ojan pientareelle. Kuva 5. Pätkä poikkeuksellisen kookkaasta hiekkafulguriitista. Valok. M. Nuorteva. Kirvesmies : Kun salama lyö puuhun, puun ulkopinnalle syntyy useimmiten ylilyöntivalokaari, eikä puu sanottavasti vahingoitu. Nilaläpilyönti ja ehkä myös aivan lähellä puuaineksen pintaa tapahtuva läpilyönti tekee kuoreen pitkän viillon tai avohaavan. Syvemmällä pintapuussa tapahtuva läpilyönti voi irrottaa puusta pitkän säleen. Lehtipuilla läpilyöntejä esiintyy selvästi harvemmin kuin havupuilla. Kasvavan puun sähkönjohtavuus on sulana kautena samaa luokkaa kuin liejun, turpeen, mullan sekä järvi- ja jokiveden. Sähkönjohtavuus riippuu sulanakin kautena jonkin verran vuodenajasta ja jopa vuorokaudenajasta. Hammastikkutehtailija : Läpilyönti ydinpuussa on höyrykattilaräjähdys hammastikkutehtaassa. Ympyrämetsätuhot Viitteessä [6] on kuvailtu melko harvinaisia ns. salama-ympyrämetsätuhoja: suuret havupuut, mutta eivät lehtipuut eivätkä yleensä pienet havupuutkaan, kuolevat vuoden tai parin kuluessa...50 m halkaisijaisen ympyrän alueelta. Tyypillisiä salamavaurioita ei ympyrän keskipisteestä useinkaan ole löytynyt. Vielä elävissä, selvästi vaurioituneissa puissa on läheltä latvaa kuoren alta ympyrän keskipisteen suunnassa löytynyt tummia täpliä ja juovia (kuva 6), ja latvuston oksien kärjissä on ollut vioittumia. Ilmiölle ei ole löydetty kunnollista selitystä. Seuraavia on kuitenkin yritetty:


3 Ensimmäinen -lehti näki päivänvalon Iin Meriseuran 10-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna Tuolloin Meriseura oli saavuttanut suuren suosion sillä noin 14 prosenttia (700 henkilöä) iiläisistä oli liittynyt sen jäseneksi. 3 Simpan Väylää Röyttään Nyt, kolme vuosikymmentä myöhemmin, halusimme jälleen julkaista Meriseuralaisen juhlistamaan seuran 40. toimintavuotta. Kunnianosoituksena Iin Meriseuran ja sen tukikohdan perustajille julkaisemme nyt Aulis Ukkolan kirjoittaman 10-vuotishistoriikin sellaisena kuin se oli ensimmäisessä lehdessämme. (Kannattaa myös käydä lukemassa koko lehti nettisivullamme Katsaus 90-luvun vaiheisiin on puolestaan kirjoitettu vanhojen pöytäkirjamerkintöjen perusteella eikä kirjoituksessa mitenkään ole onnistuttu mainitsemaan kaikkien seuran hyväksi silloin puurtaneiden henkilöiden nimiä. Iin Meriseura haluaakin kiittää lämpimästi kaikkia vuosien varrella mukana olleita ja seuraa tukeneita tahoja. Kalastajaperheitten ja Röyt tän lastaajain jälkipolvet jatkavat omalla tavallaan isiensä perinteitä: viettävät viikonloppunsa ja vuosilomapäivänsä meren äärellä. Varttunut väki tuntee Simpan väylän nimenä, vain muutamat osaavat sen kulkea. Yhteistä on rakkaus ja kunnioitus mereen. Röyttä on entinen raakapuun vientisatama. Kun puutavaraliike loppui Röyttässä 1960-luvun alussa saari autioitui: elämän äänet lakkasivat. Eivät kokonaan: saaren linnut jäivät. Oululaiset purjehdusseurat oivalsivat Röytän suojasataman arvon hakeutuen vuokralaisiksi Met sähallitukselle ja päästettiin si sään 1960-luvun puolivälin tienoil la. Iin Meriseuran perustamisen keskeisin peruste oli pysyvän jalan sijan valtaaminen Röyttästä. Meriseuran perustajat näkivät saaren arvon veneilytoimintapaikkana ja yhteistoiminnassa Putaan Purren kanssa aloitettiin pyrkimykset saaren vuokralaisiksi. Meriseuran syntysanat lausuttiin 24. lokakuuta 1972 ja vielä samana syksynä jätettiin anomuskirja Met sähallitukselle. Anomus koski valtion omistamia saaren rakennuk sia. Iin kunnan päättävät elimet eivät vastaavasti lämmenneet Röyttä-asialle tai ehkä on parempi sanoa: lämpenivät hitaasti. Syntysanat Heinäkuussa 1972 Ojakylässä Pentti Meriläisen talossa pidettyyn neuvottelupalaveriin osallistuivat Aulis Ukkola, Väinö Veijola, Pentti Meriläinen, TUL:n Oulun piirin silloinen toiminnanohjaaja Osmo Hekkala ja Putaan Purren puheenjohtaja Kauko Liedes (Putaan Pursi oli perustettu n. 2 kuu kautta aikaisemmin toukokuussa). Kolme ensin mainittua muodostivat valmistelevan toimikunnan. TUL:n alaisen veneilyseuran perustava kokous pidettiin Iin Järjestötalossa. Lainaus perustavan kokouksen pöytäkirjasta:... On yhdestoista hetki pe rustaa järjestö, joka voi toimia veneilijäin yhdyssiteenä sekä painos tuselimenä, vaatia kunnan toimenpiteitä yhteisranta-asian hoitamisessa kuntalaisia tyydyttävästi sekä pyrkiä saamaan valtion saaria (tontit) seuran käyttöön vuokrasopimuksilla. Perustavaan kokoukseen osallistuivat: Pentti Meriläinen, Erkki Sainio, Tauno Veijola, Aarne, Kauno ja Aulis Ukkola, Jouni Liedes sekä Osmo Hekkala piirin edustajana. Meriseuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Pentti Meriläinen, sihteeriksi Aulis Ukkola ja rahastonhoitajaksi Erkki Sainio. Johtokuntaan valittiin em. lisäksi Aarne Ukkola, Kaisu Sainio, Tauno Veijola, Simo Aalto, Eeva-Liisa Iso-Somppi, Kauno Ukkola ja Antero Manninen. Seura otettiin vastaan myöntei sesti. Vuodenvaihteessa eli pari kuukautta perustamisen jälkeen seurassa oli 94 jäsentä. Ei laakereille Meriseuran perustajat eivät jääneet lepäämään laakereilleen. Toimintapurjeisiin puhallettiin ennakkoluulottomasti tuulta ja veneilijäväki lisääntyi seuran ympärille nopeasti. Nuorten toiminnan käynnistäminen koettiin johtokunassa ensiarvoisen tärkeänä asiana. Välittömästi IMS:n syntymisen jälkeen tehtiinkin päätös optimistijollien rakentamisesta opetuskäyttöön ja keväällä -73 rakennettiin jo kaksi jollaa mahonkivanerista: Simo Aalto ja Kauno Ukkola jollakerhon vastaavina. Aktiivisimmista kerholaisista muistuvat 9. vuoden takaa mieleen Tauno Veijola, Antero Manninen, Veli Aalto, Pentti Meriläinen ja Pertti Meriläinen. Jollat ovat edelleen käytössä. Anomuksia, anomuksia Kirvesmies Eino Koivikko (kuvassa) oli ahkerimpia talkoolaisia, kun veneilykeskukseen raken nettiin uutta saunaa. Kuva otettu kesäkuun alkupäivinä, sauna valmistui käyttökuntoon heinäkuus sa -81. IMS jätti anomuksen Röytän rantapirtistä Metsähallituksen Iin hoitoalueeseen jo 30. marraskuuta -72. Seuraavan vuoden puolella kävivät lähetystönä Vesihallituksen piirikuntakonttorilla, Metsähalli tuksen piirikuntakonttorilla ja Seutukaavaliiton toimistossa Oulussa kansanedustaja Pentti Liedes ja seuran sihteeri (Aulis Ukkola). Toinen anomus Röytän majoitustiloista jätettiin sisään myös -73 vuo den puolella. Seura anoi tontti Praavastakin Vesihallitukselta (Vesihallituksella on 2 hehtaarin suuruinen maapala), mutta tuloksetta. Vesihallituksen Oulun piirikuntakonttorilla viitattiin kunnan apuun asiassa. Vesipiiri oli halukas neuvottelemaan kunnan kanssa. IMS:n johtokunnan painostuksesta kunnan edustajat kävivät kerran vesipiirin konttorilla neuvottelemassa. Mitään valmista ei ole syntynyt. Meriseuran jäsenistö tuntee edelleen mielenkiintoa Praavaan ja vesipiirin omistuksessa olevaan keskeiseen ranta-alueeseen. IMS:n tulevaisuuden suunnitelmiin kuuluisi venehallin (talvisuoja) rakentaminen ja sopivin paikka olisi Praavan venesataman läheinen alue. Jäsenmäärän nousua Vaikka tonttianomuksiin vastat tiin kielteisesti toimivat IMS:n aktiivit ponnella ja uskolla parempaan tulevaisuuteen luottaen. Silakoita paistettiin Praavan hietikolla rantatulilla v. -74 touko-kesäkuun vaihteessa. Nuotioiltaan osallistui yli 100 ihmistä. Röytän perheleiri keskeytyi rankkaan vesisateeseen, vesi virtasi telttoihin ja tuuli raastoi... Jäsenmäärä oli v. -74 lopussa 311 ja seuraavan vuoden vaihteessa jo yli 400. Vuokrasopimus Ensimmäisen 5-vuotiskauden merkittävimmäksi saavutukseksi kirjattiin aikakirjoihin vuokrasopi mus Röytän ranta pirtissä (seuran nykyinen maja). Putaan Pursi ja Meriseura allekirjoittivat sopimuk sen 28. tammikuuta Jälkikäteen ajatellen omaan tupaan päästiin siis verrattain nopeasti eli runsaan kolme vuotta seuran perustamisen jälkeen. Ropleeman osto Filipper-luokan kevytvene ostettiin seuran nuorille opetusveneeksi 1977 keväällä. Kahden purjehdittavan veneen hinta oli 3200 mk. Raha kerättiin. Eräs isoin kirjaimin muistiin merkittävä toimintateko oli TUL:n nuorisovuoden tapahtumaan osallistuminen Lahdessa. Purjehduksessa oli IMS:stä kolme edustajaa ja Teuvo Aalto sijoittui optimistiluokassa yhdessä osakilpailussa peräti kolmanneksi. TUL:n leirit Röytässä on järjestetty vuosittain nuorten veneilijäin leirejä ja use ampana kesänä koko Perämeren aluetta koskevat purjehdusleirit. -76 pidetyllä Perämeren piirin leirillä oli 64 tyttöä ja poikaa ja huoltoryhmät mukaan lukien väkeä yli 100 henkeä. Sama on ollut tahti kaikkinakin purjehduskausina. Röyttä on avannut ovensa ikäänkuin uudelleen iiläisille, lastaajain ja kalastajain jälkeläisille. Oma tupa, oma lupa Toimintavuotta -78 sävyttivät Röytän rantakaavan valmistuminen (Metsähallitus teetti kaavan) ja toimintakeskuksen vuokrasopimuksen uusiminen. Merkittävä kaluston lisäys aikaansaatiin talvikaudella Kansalaisopiston piirissä rakennettiin 11. optimistijollaa. Pöytätennistä iltamatoimintaa IMS:n kymmeneen toimeliaaseen vuoteen sisältyvät vilkkaat kaudet pöytätenniksessä. Ohjatusti pingistä pelattiin Pohjois-Iin koulun tiloissa v Parhaimmillaan oli harrastajia ja kilpailutoimintaan oman seuran ulkopuolella otti osaa yli 20 nuorta. Seppo Huovinen kantoi pingistoiminnasta päävastuuta. TUL:n 60. juhlavuoden liittojuhlaan osallistui seurasta 44 jäsenen joukkue. IMS:n kuusikko voimis teli miesten massavoimistelussa tikapuuryhmänä. Voimistelijat: Tuomo Ukkola (ohj.), Tuomo Kortesalmi, Hannu Ukkola, Arto Paaso, Juha Leskelä ja Juha Korjonen. IMS:n iltama- ja juhlatoiminnasta lyhyesti tässä yhteydessä se, että pikkujoulut on koettu vuosittain virkistävinä yhdessäolon tapahtumina, ravintolailtoja pidettiin eräässä vaiheessa aktiivisesti ja tanssit ja illanvietot kuuluvat kuvioihin. Keskeisiä huvipuolen purjehtijoina ovat puuhanneet Erkki Iso-Somppi (huvitoimik. pj.), Aimo Laitala, Eero Kynkäänniemi, Pentti ja Pertti Meriläinen, Eino Meriläinen, Väinö ja Veikko Veijola. Seuran taloutta on hoideltu huo lella. Tuloja on saatu huveista, haastekeräyksistä, arpajaisista, myyjäisistä ym. IMS:n nuorten panos on kasvanut ja tehostunut vuosi vuodelta. Nuoret ovat hoitaneet kolmena viimeksi kuluneena vuonna mm. arpajaisten organisoinnin mainiosti. Naisjaoston myyjäiset tukevat osaltaan taloutta. Sokerit pohjalla: kesällä -81 valmistui talkootyönä uusi sauna Röyttään. Seppo Vesa soittaa jälleen ensi kesänä Röyttän tanssit nuotio-ja saunailtoina. Konkaripelimannit kuuluvat kuvaan, kun IMS:n huveista mainitaan. Röytän saunan rakennustalkoissa ja puutalkoissa tehtiin toistatuhatta työtuntia. Yksi aktiivisimmista oli emäntänä puuhannut Olga Rahkola, talkootunteja kertyi Olgalle lähes 100.


6 4. Mobiili kuukausilippu TAUSTA Matkustin aikoinaan melkein joka päivä junalla töihin. Matkustaminen oli leppoisaa, paitsi niinä päivinä, kun en ollut muistanut uusia kuukausikorttia. Korttia ei voinut uusia junassa tai asemalla automaatissa. Ainut vaihtoehto oli asemalla kassalla. Tulin kassalle aina myöhässä. Jonoa oli edessäni. Tämän takia olen useampaan otteeseen miettinyt netti/ sms- palvelua, jossa kortin voisi uusia käyttäen uutta teknologiaa. Kirjoitin keväällä aiheesta ja sain jutullani hyvää vastakaikua. Muutama muukin ihminen innostui ideasta ja sen pohjalta myös tapasin VR:n palveluita vastaavaa kehitysjohtajaa. Keskustelin aiheesta ja esitin hänelle kuinka asian voisi ottaa käyttöön. Sinänsä hyvä tapaaminen, sillä hän kertoi, että ideaani tullaan käyttämään jatkokehityksessä. MUTTA MITÄ JOS? VR on huomanneet saman ongelman. Jatkossa voi olla, että monta muutakin lippua voi ostaa ja uusia netin ja kännykän kautta. Samaa ideaa voisi käyttää myös monessa muussakin paikassa. Mitä jos sen sijaan, että pitää vaikka kuntosalin läpyskää kukkarossa, kuukausilippu olisikin suoraan kännykässä joko SMSpohjaisena viestinä tai MMS-pohjaisena kuvallisena viestinä. Tai mihin tahansa palveluun, jossa säännöllisesti uusitaan maksutieto ja se pitää todistaa muille käyttäjille. Mobiili päätelaite, oli se sitten kännykkä tai ipod, on useammin monella mukana kuin kukkaro. Sen takia olisikin parempi suunnitella mitä mobiililla päätelaitteella voi tehdä, kuin miettiä kuinka sillä voi maksaa. Pankit ovat reilut 10 vuotta miettinyt mobiilia maksamista. Sen sijaan, että mietitään kuinka tuolla erillisellä päätelaiteella maksetaan, voisi miettiä kuinka mobiilipäätelaite toimisi maksun todisteena eri tilanteissa. Anna asiakkaalle lippu siihen laitteeseen, mitä hän todennäköisesti aina kantaa mukanaan. KUINKA PALVELU VOISI TOIMIA? Käyttöön tarvitaan mobiilipäätelaite, johon syötetään tiedot tai tiedot siirtyvät ostotapahtumasta. Se voi olla nettisovellus tai asemalla oleva erillinen päätelaite. Jotkut palvelut haluavat liittää maksutodisteeseen valokuvan, kuten nykyään paperiversiossa. Osalle riittää 3D-kuvake, joka voidaan luoda ostettaessa. Kumpikin toimii tunnisteena. Valokuvan voisi ladata omalta koneelta omasta tiedostosta. Tämän jälkeen kun kerran on luonut oman kortin, uusiminen tapahtuisi samaan tapaan kuin ostetaan esim. HKL:n kertalippu kännykkää. Eli lähetetään SMS-viesti ja paluuviestinä tulee vahvistus. Tämä sitten tallenetaan päätelaitteeseen. Kuvitteellisesti esim. Kuntosalin kuukausikortti olisi nettisivulla, johon syötetään kortin käyttäjän tiedot, jonka jälkeen jos halutaan, niin ladataan vaikka käyttäjän kuva. Ensimmäisellä kerralla maksetaan nettipalvelussa joko luottokortilla tai pankin tunnuksilla. Ensimmäisellä kerralla asiakkaalle lähetetään MMS-viesti, jossa näkyy käyttäjän kannalta tarvittavat tiedot. Sen jälkeen veloitus menee automaattisesti syötetyn pankki/luottokortin tietojen mukaan. Jokaisesta maksusta tulee kuitti SMS viestinä. Tätä kautta palvelua tarjoava firma saa asiakkaan kännykkätiedot ja voi mainostaa uusia asioita tai tiedottaa muutoksista kuten aikataulupoikkeamista nopeammin. Myös erillisenä iphone Aplikaationa tälläinen kuitti toimisi hyvin. Samalla sali voisi pistää asiakkaansa liikkumaan lisää ohjelman avulla tai tekemään jotain sellaista mikä tukee muuta liiketoimintaa.


Jatkoin matkaani Konttoriin, johon frendit tuli perässä. Tilasin heitä venttaillessani pienen oluen – illan ensimmäisen – ja kaikki sujui mainiosti. Kun ympäripäihtyneet frendini tulivat Europasta Konttoriin, meille ei enää myytykään mitään. Tarjoilija vain totesi mulle ja seurueelleni, että ”kattelinkin sun silmiäs jo aikaisemmin ja mietin kannattaako sulle ees olutta myydä, kun taidat olla aivan umpijurrissa”. No, se oli sitten viimeinen niitti ja eikun etipäin kohti Ilvesta. Puolikas kaljakin jäi juomatta. Ilveksessä matka tyssäsi ovelle, kun poke ilmoitti, ettei humalatilassa ole mitään asiaa raflaan. Okei joo, frendini olivat suht kivassa tuiskeessa mutta meitsi selvin päin. Eipä siinä auttanut muu kuin tyytyä lähteen Testokseen ja vetää pää täyteen himassa, kerta ei ollut asiaa kapakoihin sinä iltana.


11 Kaikki maat eivät jaa pohjoismaista käsitystä pienistä palkkaeroista hyveenä. osallistui satoja esimiehiä useasta maasta. Yleiset periaatteet ovat samat kaikissa maissa. On kuitenkin tärkeää, että eri maissa keskustellaan, mitä Metson johtamisen periaatteet ja arvot tarkoittavat kunkin työssä. Sitä kautta saamme globaalisti yhtenäisen punaisen langan, sanoo Kamppari. Ammattilaiset tuntevat arvonsa Vaikka osaajamarkkinat ovat muuttuneet joltain osin globaaleiksi ja suuremmiksi, ei se ole laskenut osaajien hintatasoa. Näyttää pikemminkin siltä, että ammattilaiset hinnoittelevat osaamisensa kalliimpien markkinoiden mukaan jopa niin sanotuissa halpamaissa. Kasvavien markkinoiden esimiehille ja johtajille näyttää syntyneen eurooppalainen hintataso, sanoo Merja Kamppari. Boydenin Jussi Eränen muistuttaakin, että huippuosaajien ja rivityöläisten palkkaerot ovat monissa maissa suuret. Kaikki maat eivät jaa pohjoismaista käsitystä pienistä palkkaeroista hyveenä. Omista kyvyistä pidettävä kiinni Koska yhä useamman yrityksen menestys riippuu osaamisesta, taistelevat yritykset entistä tiukemmin parhaista tekijöistä. Kun väestö ikääntyy lähes kaikissa Euroopan maissa, joutuvat yritykset näkemään entistä enemmän vaivaa osaajien löytämiseksi. Sota talenteista on jo totta. Etenkin miljardiluokan yritysten johtoon on entistä vaikeampi löytää sopivia ihmisiä, sanoo johtaja Nina Kurola suorahakuyhtiö Heidrick & Strugglesilta. Yritykset tuskin tulevat näkemään varsinaista johtajapulaa, mutta markkinoiden voi olettaa kiristyvän lähivuosina. Siksi yritysten on yhä tärkeämpää pitää hyvää huolta nykyisistä tekijöistä aviisori 11


17 kanssaan ilman tarjousmenettelyä (vrt. neuvottelumenettelyn edellytykset kansalliset kynnysarvot ylittävissä hankinnoissa, kohta 2.2). Neuvottelumenettely ilman kilpailua eli suora hankinta on sallittua jäljempänä mainituin edellytyksin (kohta 2.1.3) Hankinta ilman kilpailuttamista (suora hankinta) Hankinta ilman kilpailua eli suora hankinta on hankintalaissa mainittujen perusteiden (HankL ja 67 ) lisäksi mahdollista kansallisen kynnysarvon alittavissa eli ns. pienhankinnoissa, jos hankinnan arvo on vähäinen tai kilpailuttaminen on muutoin epätarkoituksenmukaista. Hankinnan vähäisyys on arvioitava hankintayksikön hankintavolyymien ja hankintojen luonteen pohjalta. Suora hankinta on mahdollista esimerkiksi silloin, jos tarjouskilpailussa mahdollisesti saavutettavat paremmat hinta- tai muut ehdot eivät ilmeisesti ylitä kilpailun järjestämisestä aiheutuvia kustannuksia eli niin sanottuja transaktiokustannuksia. Suora hankinta on mahdollista myös silloin, kun tavaran tai palvelun laatu ja hintataso ovat tiedossa, tai kun hankittavaa tavaraa ei ole muualta saatavissa tai kysymyksessä on poikkeuksellisen kiireinen hankinta. Suorassa hankinnassa hankintayksikkö suorittaa tilauksen ilman tarjouspyyntöä tai tekee hankintapäätöksen tarjouskilpailua järjestämättä vain yhdeltä toimittajalta pyydetyn tarjouksen perusteella. Vähäisen hankinnan suuruutta ei ole laissa määritelty. Tavarahankintaa voidaan pitää lähtökohtaisesti vähäisenä, jos se on esimerkiksi alle euron suuruinen. Palveluhankinnoissa kilpailuttamisen tarve on arvioitava tapauskohtaisesti. Yksittäisissä sosiaali-. terveys- ja koulutuspalveluiden hankinnoissa hankinta voidaan suorittaa tarvittaessa ilman kilpailua, jos kilpailuttaminen on epätarkoituksenmukaista. Muissa palveluhankinnoissa alle euron suuruisia palveluhankintoja voidaan pitää sellaisina, joissa kilpailuttaminen ei ole yleensä tarkoituksenmukaista. Rakentamishankkeissa kilpailuttamistarve on arvioitava tapauskohtaisesti kiinnittäen huomiota hankkeen luonteeseen, suunnittelutarpeeseen, toimintaympäristöön jne. Keskeistä on tällöin myös se, onko kysymys uudisrakentamisesta vai korjausrakentamisesta. Suora hankinta on erotettava tilauksista, joita hankintayksiköt tai niiden alaiset organisaatioon kuuluvat toimivaltaiset viranhaltijat ja työntekijät tekevät kilpailutettujen sopimusten puitteissa. Tilaukset ovat tällöin jo kilpailutettujen sopimusten täytäntöön panemista eikä itsenäisiä muutoksenhakukelpoisia päätöksiä. Tarjouskilpailua ei tarvitse järjestää yhteishankinnassa, kun hankinta tehdään sellaiselta hankintalain 11 :n tarkoittamalta yhteishankintayksiköltä, joka on noudattanut hankintalain säännöksiä hankinnan tekemisestä eli kilpailuttanut hankinnat. Yhteishankinnoissa tehtävien puitesopimusten ja puitejärjestelyjen täytäntöönpano toteutuu tilauksin kilpailun voittaneelta tai voittaneilta toimittajilta.


4 2. Miksi käytän hasista? Ihmiset käyttävät hasista tai marihuanaa hyvin monenlaisista syistä: rentoutuakseen, päästäkseen pois, unohtaakseen ja välttääkseen ongelmien ratkaisua. On tärkeää, että selvität itsellesi ne syyt, joiden vuoksi itse käytät hasista tai marihuanaa. Kerro kolme syytä, joiden vuoksi käytät kannabista Jokaisella kannabiksen käyttäjällä on oma käyttökuvionsa : hasista poltetaan esimerkiksi tietyissä tilanteissa tai tiettyihin vuorokaudenaikoihin. Selvitä omaa käyttökuviotasi vastaamalla kysymyksiin: Mikä polttamistilanne on sinulle tärkein normaalipäivänä? Vastauksesi: Pitääkö sinun polttaa hasista ennen jotain tiettyä tapahtumaa tai tekemistä (elokuvan katsomista, kavereiden tapaamista, musiikin kuuntelua)? Vastauksesi: Miksi minun pitää lopettaa? Kannabiksen käytön lopettamiselle on monenlaisia perusteita. Jos pystyt, kerro kolme syytä sille, että haluat lopettaa juuri nyt Mitä tarvitaan, jotta voisit lopettaa?


38 Liite 3 LIITE 1.1 KYMPPI-HANKKEEN PERHEVALMENNUS rvk. h Perheeksi! Vanhemmuus ja parisuhde muuttuvassa elämäntilanteessa SISÄLTÖ JA MENETEMÄ - Vanhemmuudesta ja parisuhteesta keskustelu ja ajatusten herättely. TAVOITTEET - Lapsen syntymän aiheuttamien muutosten omakohtainen pohtiminen. HUOM! Vanhemmuus- ja parisuhdeteemat nivoutuvat myös kaikkien muiden kertojen sisältöön. - Keskustelu pareittain kysymyskorttien aiheista TOIMINTA JA - Keskustelu kootaan fläppitaululle, heränneiden ajatusten käsittely. KESKUSTELU -Jakaudutaan isä/äitiryhmiin keskustelua isyydestä ja äitiydestä. Millainen mahdan olla isänä/äitinä? Millainen on riittävän hyvä vanhempi? Miten elämä muuttuu vauvan synnyttyä? -Keskustelua internetsivustojen sisällöstä ja niiden herättämistä ajatuksista, ryhmä voi jakaa hyviä nettiosoitelinkkejä. TIETOISKU - Parisuhde ja seksuaalisuus muuttuvassa elämäntilanteessa -Ajankäyttö vauvan syntymän jälkeenmikä on tärkeää? - Oma aika vs. perheen aika - Seksi vauva syntymän jälkeen - Vanhemmuus äidiksi ja isäksi muuttuva identiteetti - Suhde itseen, lapseen, puolisoon, työhön, ja vapaa-aikaan - Vanhemmuuteen kasvamisen prosessi - Vanhemman roolit perheessä KOTITEHTÄVÄ Vanhemmat miettivät kotona seuraavaksi kerraksi vauvanhoitoon ja imetykseen liittyviä kysymyksiä MATERIAALI -Kysymyskortit, voidaan hyödyntää Helsingin perhevalmennuskäsikirjan kysymyskortteja soveltaenkortteja on helppo muokata. - Vetäjän tukena perhevalmennuskansiot kts. liite -Power point diat -Parisuhteen roolikartat - Isäksi DVD -Vanhemmuuden roolikartat (varsinais-suomen lastensuojelukuntayhtymä 1999) Mitä haluan tietää vauvanhoidosta ja imetyksestä lomake. (Tuominen2009, 124.)


8 KASVATUS SOSIAALISENA JA YHTEISKUNNALLISENA TOIMINTANA torstaina , Tieteiden talo (Kirkkokatu 6, Helsinki), sali 505 Alustusten lisäksi seminaarissa on työryhmiä, joihin kaikki kiinnostuneet ovat tervetulleita esi elemään tutkimusaiheitaan. Ehdo aa voi sekä yksi äisiä esityksiä e ä työryhmiä (3 4 esitystä) saakka. Ehdotuksiin liitetään esityksen otsikko ja lyhyt abstrak tai työryhmän pääotsikko, osallistujat ja lyhyet abstrak t esityksistä. Kaikki kasvatuksen ja koulutuksen historiaan lii yvät teemat ovat tervetulleita. Seminaariin voi osallistua myös ilman omaa esitystä. Tilaisuus on kaikille avoin ja maksuton. Ilmoi autuminen: mennessä sähköpos tse OHJELMA Seminaarin avaus: professori Jukka Rantala, Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seuran pj., HY Pohjoismainen hyvinvoin val omalli, hyvinvoin, kasvatus ja lapsuus 1900-luvulla: professori Pirjo Markkola, Historia ja etnologia, JY Kommen puheenvuoro: professori Arto Jauhiainen, Kasvatus ede, TY Kahvitauko Suomalaisen koulupedagogiikan kasvatus eteellinen perusta 1900-luvulla: KT An Saari Kommen puheenvuoro ja keskustelua: FM (väit.) Tomi Kiilakoski, Nuorisotutkimusverkosto luku, kirjallisuus ja valistus Suomessa: TT Minna Ahokas, Kirkkohistoria, HY Kommen puheenvuoro: Docent Jessica Parland-von Essen, HY & Brages Pressarkiv Lounas (omakustanteinen) Työryhmät Loppupaneeli ja keskustelua: Kasvatuksen historian monet mahdollisuudet ja tulevaisuuden haasteet TERVETULOA! Järjestäjät: Suomen kasvatuksen ja koulutuksen historian seura, Suomen Historiallinen Seura, Nuorisotutkimusseura, Suomen Kasvatus eteellinen Seura, Suomen Kirjahistoriallinen Seura


3 tehtävä kirjallisesti ja se on ehdokkaan omakätisesti allekirjoitettava. Keskusvaalilautakunta antaa virheellisistä asiakirjoista huomautuksen vaaliasioitsijoille ja varaa mahdollisuuden tehdä kirjallisen ehdotuksen asian oikaisemiseksi. Huomautus voidaan toimittaa postitse tai sähköpostin kautta ehdokkaan tai vaaliliiton vaaliasioitsijan antamaan osoitteeseen. Huomautus tulee lähettää viimeistään toisena arkipäivänä keskusvaalilautakunnan kokouksesta lukien. Ehdokkailla ja vaaliasioitsijoilla, joille keskusvaalilautakunta on antanut huomautuksen, on oikeus kahdeksan arkipäivän kuluessa 10 3 momentissa mainitusta keskusvaalilautakunnan toimittamasta huomautuksesta tehdä oikaisu keskusvaalilautakunnalle. Jos huomautuksesta johtuvaa oikaisua ei tehdä määräajassa, eikä huomautuksen kohteena oleva virhe ole vähäinen, keskusvaalilautakunnan tulee jättää ehdokasilmoitus, vaaliliiton muodostamisilmoitus tai vaalirenkaan muodostamisilmoitus huomioon ottamatta. Ehdokkuudesta luopuminen 11 Jos ehdokas pätevän syyn takia on tullut esteelliseksi tai haluaa luopua ehdokkuudesta sen jälkeen kun ehdokasilmoitukset on jätetty keskusvaalilautakunnalle, on luopumisesta tehtävä kirjallinen ilmoitus keskusvaalilautakunnalle, joka niin päätettyään voi poistaa ehdokkaan nimen ehdokasyhdistelmästä. Ehdokasyhdistelmä 12 Jos vaalia varten on hyväksytty niin monta ehdokasta kuin vaalissa on valittavia, ei erityistä vaalitilaisuutta toimeenpanna, vaan keskusvaalilautakunta menettelee niin kuin jäljempänä 27 :n 1 momentissa määrätään. Jos ehdokkaita on hyväksytty vähemmän kuin vaalissa on valittavia, menetellään niin kuin 27 :n 2 momentissa määrätään. Jos vaalia varten on hyväksytty useampia ehdokkaita kuin vaalissa on valittavia, on keskusvaalilautakunnan laadittava ehdokasyhdistelmä. Edellämainittujen vaalirenkaiden ja vaaliliittojen keskinäinen järjestys määrätään arvalla ja näiden ulkopuolelle jääneet ehdokkaat otetaan yhdistelmään viimeisinä aakkosjärjestyksessä. Ehdokasyhdistelmään otetaan hyväksytyt niin järjestettyinä, että samaan vaalirenkaaseen kuuluvien vaaliliitot ja siihen mahdollisesti yhtyneet ehdokkaat yhdistetään numerojärjestyksessä yhteisen otsakkeen alle ja erotetaan muista ehdokkaista siten, että selvästi ilmenee, mitkä ehdokkaat kuuluvat kuhunkin vaalirenkaaseen. Samalla tavoin yhdistetään vaalirenkaaseen kuulumattoman vaaliliiton ehdokkaat. Tämän jälkeen keskusvaalilautakunta varustaa ehdokkaat juoksevilla järjestysnumeroilla alkaen arvonnassa ensimmäiseksi tulleesta vaaliliitosta tai vaalirenkaasta. Numerointi aloitetaan numerosta kaksi (2). Ehdokkaat numeroidaan vaaliliiton ja vaalirenkaan sisällä siinä järjestyksessä kuin ne on keskusvaalilautakunnalle jätetty. Vaalirenkaaseen kuulumattoman vaaliliiton otsakkeeksi on merkittävä vaaliliitto ja vaalirenkaan otsakkeeksi sana vaalirengas. Vaaliliittoon kuuluvat ehdokkaat varustetaan vaaliliiton mahdollisella tunnuksella. Yhdistelmässä on mainittava, mitä vaalia varten se on laadittu. Yhdistelmä on heti, kun keskusvaalilautakunta on sen vahvistanut, kuitenkin viimeistään neljätoista (14) päivää ennen vaalien suorittamista, saatettava äänioikeutettujen tietoon julkaisemalla se ylioppilaskunnan virallisella ilmoitustaululla ja, mikäli mahdollista, ylioppilaskunnan julkaisemassa lehdessä sekä verkkosivuilla. Äänestyslippu 13 Keskusvaalilautakunnan on laadittava ja hankittava vaalissa käytettävät äänestysliput. Äänestyslipuissa on oltava merkintä, josta ilmenee, missä vaalissa sitä käytetään, sekä ympyrä


10 Taiteilijat, alan toimijat ja tutkijat, suuri yleisö Sovella taidetta messujen osanottajat Lokakuu 2010 Syksy 2010 Diakonia-ammattikorkeakoulun alumnit Helsingin kaupungin vanhustyöntekijät Sosiaali- ja terveysalan ammattilaiset ja opiskelijat Paikallisesti maailmassa. Sovella taidetta messut Teatterikorkeakoulussa Elävä esite Lahden musiikkiteatterialan opiskelijoiden esitys hankkeen ydinajatuksesta. ii Hanke-esittely alumniillassa. Hanke-esittely Helsingin kaupungin vanhustyön vastuualueen tulevaisuusfoorumeissa. iii Taiteesta ja kulttuurista hyvinvointia seminaari Lahdessa. taidelähtöisestä toiminnasta, rakentaa brändia, tiedottaa hankeesta. Välittää yleisötilaisuuksissa taiteellisin keinoin oivallusta siitä, mitä hankkeessa pyritään saamaan aikaan. hankeesta ja taidelähtöisestä toiminnasta. taidelähtöisen toiminnan mahdollisuuksista hoitotyössä ja tiedottaa toimenpideohjelmasta vuosille Ohjausryhmä Ohjausryhmän kokous Esitellä hankkeen toimintaa Edistää vuorovaikutusta alan toimijoiden kanssa Media -> Suuri yleisö Sanomalehti Lapin Kansa julkaisi Taideyliopistojen järjestämän aamiaisbrunssikeskustelun Rovaniemen tilaisuutta koskevan jutun otsikolla Rajat ylittävää taidekoulutusta, kirjoittaja Veera Vasara. Media -> suuri yleisö Lapin yliopiston Mielenterveysmessujen osanottajat yhteisölehti Kide 5/2010 iv Hanke-esittely Mielenterveysmessuilla. hankkeesta ja taidelähtöisestä toiminnasat. Luennot Hankkeen esitykset: Anu- Liisa Rönkä ja Pälvi Rantala Työpajat Sovellataidetta.fiverkkopalvelun esittely Puheenvuoro: Kirsti Nieminen Puheenvuorot: Hanna-Liisa Liikanen Leena Nietosvuori Kirsi Heimonen Asta Engström Elävä esite -esitys Case Vesa Aaltonen Elävä esite -esitys Puheenvuoro: Kirsti Nieminen Esitys on käytettävissä kaikissa yleisötilaisuuksissa, joissa hanketta esitellään.


12 12 3/2009 Perinneammunnoissa pohdittiin kevätmuuttoa Virojoen ampumaradalla kisattiin lauantaina 2. toukokuuta tuttuun tapaan keväisissä perinneampumakilpailuissa. Takavuosien malliin tarkkuutta seutukunnan reserviläisten järjestämässä kilpailussa ammuttiin niin perinnekivääreillä kuin -pistooleillakin. Yhteistuloksissa Leo Ruotsalainen ja Matti Hovi päätyivät samoihin sijalukupisteisiin, mutta ammunnan sääntöjen mukaisesti tiukan kokonaiskilpailun voitto lankesi kiväärikilpailussa tarkemmin ampuneelle Matti Hoville. Ammunnan lisäksi kilpailussa puhuttiin ajankohtaisista aiheista. Kilpailun avannut Ari Vainio oli valinnut tämänkertaisen puheensa teemaksi kevätmuuton. Elämme kevätaikaa. Taivaankantta ovat halkoneet pesimäpaikoilleen matkaavat lintuparvet ja On tärkeää, että rajaviranomaisten ja paikallisen väestön keskinäiset suhteet ja luottamus ovat kunnossa. Rajamiehiä on mukana näissä perinneammunnoissakin ja tälläkin tavalla hoidetaan keskinäisiä suhteita, totesi perinneammuntakilpailut avannut Ari Vainio. myös metsänelävät ovat vilkastuneet talven jälkeen. Täällä Kaakonkulmallakin olemme saaneet seurata joutsenten ja afgaanien kevätmuuttoa. Ylämaa päätyi jokin aika sitten valtakunnallisiin uutisotsikoihin, kun siellä otettiin kiinni laittomia maahantulijoita. Rajalla ei aina ole rauhallista ja niin pienempien kuin suurempienkin uhkien varalta täytyy olla valppaana, sanaili puhuja. Vainio arvioi paikallisen väestön olevan rajaviranomaisille hyvänä apuna rajarauhan turvaamisessa. Ylämaan taannoisten tapahtumien lisäksi Vainiolla oli kertoa tästä esimerkki myös omasta syntymäkylästään, Miehikkälän Laisniemestä, missä erään maanviljelijän nokkelan toiminnan ansiosta luvaton rajanylittäjä saatiin nopeasti viranomaisten hoteisiin. Tämä maanviljelijä kohtasi kylätiellä oudon näköisen kulkijan ja puhuteltuaan tätä havaitsi tämän ulkomaalaiseksi ja päätteli tämän tulleen luvatta yli rajan. Suomalaismies tarjosi kulkijalle nortin ja tupakoinnin aikana hän pääsi soittamaan kännykällä rajavartiostoon. Tämä kävi sujuvasti, sillä hänellä oli puhelimensa muistissa rajavartioston numero jo valmiina. Pian tulivatkin kiinniottajat paikalle ja tuntematon kulkija korjattiin pois, kertasi Vainio muutaman vuoden takaisia tapahtumia. Puheessaan Vainio kommentoi myös yhden uuden julkkiksen edesottamuksia. Valtakunnallisen julkisuuden valokeilassa on tänä keväänä liihotellut myös eräs pöllö. Niin, muuta nimitystä minun on vaikea keksiä sellaiselle miehelle, joka ilmoittaa olevansa yliopiston dosentti ja esittää vakavalla naamalla esimerkiksi sellaisia väitteitä, että Neuvostoliitto ei miehittänyt Viroa vuonna 1940 ja että virolaisten pakkokyyditykset Siperiaan olivat lähes harmitonta evakuointia. Henkilö, jota tarkoitan, on Johan Bäckman. Tämä dosentti vai lieneekö peräti desantti, arvosteli Vainio. Tulokset: Kivääri, 10 ls makuulta: 1) Matti Hovi osumakuvio 9,10 cm, 2) Leo Ruotsalainen 12,45, 3) Ahti Hovi 12,55, 4) Juha Paavola 13,15, 5) Vesa Peräkasari 14,95, 6) Juha Hotakainen 15,30, 7) Jorma Kajanus 16,00, 8) Timo Putto 16,80, 9) Erkki Heinonen 17,45, 9) Mikko Seppälä 17,45, 11) Heikki Värri 17,85, 12) Timo Lindfors 18,95, 13) Ahti Pajula 19,20, 14) Mikko Värri 19,25, 15) Pekka Raukko 20,40, 16) Hannu Lavonen 21,40, 17) Kyösti Kotola 25,30, 18) Reijo Hietamäki 26,15, 19) Jari Kotola 26,30, 20) Reino Pietikäinen 30,65, 21) Leo Karhula 31,70, 22) Pekka Suurpää 36,05, Perinneammuntojen osanottajat ojennuksessa lipunnostotilaisuudessa. 23) Tommi Hurtta 37,85, 24) Kristian Värri 41,95, 25) Pekka Udd 43,30, 26) Riitta Rinne 45,55, 27) Eveliina Ihalainen 59,70, 28) Kim Pohjola 62,20, 29) Juho Suurpää 92,65. Pistooli, 10 ls: 1) Leo Ruotsalainen 75 pistettä, 2) Matti Hovi 74, 3) Ahti Pajula 71, 3) Pekka Raukko 71, 5) Ahti Hovi 70, 6) Juha Hotakainen 68, 7) Vesa Peräkasari 67, 8) Reino Pietikäinen 65, 9) Hannu Lavonen 64, 10) Timo Putto 63, 11) Kristian Värri 61, 12) Jorma Kajanus 58, 13) Leo Karhula 50, 14) Juha Paavola 48, 14) Riitta Rinne 48, 16) Erkki Heinonen 46, 17) Mikko Seppälä 43, 18) Jari Kotola 39, 19) Ilkka Kurkela 34, 20) Eveliina Ihalainen 31, 21) Timo Lindfors 28, 22) Kim Pohjola 21, 23) Tommi Hurtta 14, 23)Kyösti Kotola 14, 23) Mikko Värri 14, 26) Pekka Suurpää 12, 27) Reijo Hietamäki 10, 28) Heikki Värri 6, 29) Pekka Udd 2, 30) Juho Suurpää 1. Yhteistulokset: 1) Matti Hovi 3 sijalukupistettä, 2) Leo Ruotsalainen 3, 3) Ahti Hovi 8, 4) Vesa Peräkasari 12, 5) Juha Hotakainen 12, 6) Ahti Pajula 16, 7) Juha Paavola 18, 8) Timo Putto 18, 9) Pekka Raukko 18, 10) Jorma Kajanus 19, 11) Erkki Heinonen 25, 12) Hannu Lavonen 25, 13) Mikko Seppälä 26, 14) Reino Pietikäinen 28, 15) Timo Lindfors 33, 16) Leo Karhula 34, 17) Kristian Värri 35, 18) Mikko Värri 37, 19) Jari Kotola 37, 20) Heikki Värri 39, 21) Kyösti Kotola 40, 22) Riitta Rinne 40, 23) Reijo Hietamäki 45, 24) Tommi Hurtta 46, 25) Eveliina Ihalainen 47, 26) Pekka Suurpää 48, 27) Kim Pohjola 50, 28) Pekka Udd 54, 29) Juho Suurpää 59. Tykki on puhunut, kilpailu keveämmin asein voi alkaa.


9 k o k o u s k u t s u Suomen Kontrabassoklubin syyskokous pidetään S U N N U N T A I N A K E L L O A L K A E N Helsingissä Taidehallin Klubin kabinetissa, Ainonkatu 3. Kokouksessa käsitellään sääntömääräiset asiat. Tervetuloa! P.S. Samana iltana kello alkaa viereisessä rakennuksessa, Sibelius-Akatemian konserttisalissa, ErikBergmanin 85- vuotisjuhlakonsertti. Konsertissa esiintyvät muun muassa Kari Kriikku, Jaana Kärkkäinen, Marko Ylönen ja Uusi Helsinki - kvartetti. Odotettavissa on erityisen mielenkiintoinen konsertti! myydään Pentti Nevaluoma myy uuden kontrabassopussin 750 markalla. Pussi on väriltään musta ja siinä on useita erikokoisia taskuja. Pentin tavoittaa numerosta


14 KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT / Toimenpiteet strategian toteuttamiseksi KRIITTISET MENESTYSTEKIJÄT 13 VAIKUTTAVUUS 1. Kulttuuripääoma muodostaa yhden keskeisimmistä menestystekijöistä globalisoituvassa ja digitalisoituvassa länsimaisessa yhteiskunnassa. 2. Lastenkulttuurilla ja siihen liittyvällä osaamisella on erityinen painoarvo ASIAKAS 3. Prosessit tapahtuvat nykytaiteen ja kulttuurin tutkimuksen metodisen ja teoreettisen kehityksen muodostamalla perustalla jatkuvasti kehittyen ja uudistuen. 4. Kulttuuripalvelut tuotetaan läpäisyperiaatteella. TOIMINTA JA SEN ORGANISOINTI 5. Museolaitos on muistiorganisaatio, joka vastaa kansallisen kulttuuripääoman ylläpidosta ja hoidosta. 6. Taidemuseo verkottuu sekä kansallisesti että kansainvälisesti. HENKILÖSTÖ JA VOIMAVARAT 7. Turvataan rakenteellinen ja tekninen palvelustruktuuri. 8. Huolehditaan resurssien ja osaavan henkilöstön riittävyydestä. TOIMENPITEET STRATEGIAN TOTEUTTAMISEKSI 2008 ( ) Keskeiset tavoitteet TOIMENPITEET TAVOITETASO 2008 Taidekokoelmien ja tietovarantojen ylläpito ja kehittäminen. 1,3,5,7,8 Museonjohtaja, kokoelma-amanuenssi, tutkijat Kokoelmien ylläpito ja huolto tapahtuu museoalan standardit täyttäen. Tietovarantoja kartutetaan osana valtakunnallista kehitystyötä. Museoiden yhteisvarastohanketta jatketaan. Tutkimus, tiedon välitys ja elämysten tuottaminen 1,3,4,5,6,8 Museonjohtaja, näyttelyamanuenssi, museolehtori, tutkijat Tukipalvelut, tiedotus ja markkinointi, 3,4,6,7,8 Museonjohtaja, näyttelyamanuenssi, museolehtori, tutkijat Lastenkulttuuri, 2,3,4,6,8 Lastenkulttuurikeskuksen toiminnanjohtaja, museolehtori Näyttely- ja julkaisutoiminta täyttää laadullisesti ja sisällöllisesti korkeat kansalliset ja kansainväliset kriteerit. Museo on edelläkävijä sekä näyttelytoiminnassa että pedagogisten toimintamuotojen kehittäjänä. Museon tietoverkkoa kehitetään integroituen valtakunnallisiin järjestelmiin. Tiedotusta ja markkinointia kehitetään. Se kohdentuu asiakasryhmittäin ja on tehokasta. Porin lastenkulttuurikeskuksen toimintaa kehitetään osana valtakunnallista verkostoa. Toiminta on tunnettua ja vakiintunutta koko maakun nassa. porin taidemuseo vuosikertomus 2008


2 jolloin siivoojien edellytetään hoitavan muita tehtäviä, ja näin ollen osalta normaalisti siivousta ostavia henkilöitä siivouksen tarjonnan suhteellinen niukkuus ja absoluuttinen hinnan kohoaminen vie mahdollisuuden ostaa siivousta. Hinta kysynnän ja tarjonnan tasapainottavana tekijänä siis ohjaa resursseja kulloinkin tarpeellisimmiksi katsottuihin kohteisiin ja ns. normaalihyödykkeiden tapauksissa kukaan yksittäinen toimija ei voi määrätä jonkin hyödykkeen yleistä hintatasoa. Hyödykkeiden hinta ymmärretään usein niiden hankintahintana. Voidaan todeta esimerkiksi, että auto maksaa kaupassa Hyödykkeen käytöstä aiheutuu kuitenkin käyttäjälle kustannuksia, joiden suuruus vaihtelee hyödykkeittäin. Omenan syömiseen ei liity juuri muita kustannuksia kuin omenan torihinta, mutta vaikkapa auton käyttäminen noin 10 vuoden ajan synnyttää todennäköisesti enemmän kustannuksia kuin auton hankintahinta alun perin oli. Hinnoittelussa on tärkeää ymmärtää, että lopulliseen asiakasarvoon vaikuttaa olennaisesti hyödykkeen käyttämisen elinkaaren aikaiset kustannukset. Esimerkiksi kilometrin ajaminen eri autoilla aiheuttaa erisuuruiset kustannukset eikä näillä kustannuksilla ole välttämättä juurikaan tekemistä auton alkuperäisen hankintahinnan kanssa. Päinvastoin, saattaa olla, että hankintahinnaltaan edullisemman auton elinkaarikustannukset ovatkin huomattavasti korkeammat kuin kalliimman. Kansantaloustieteessä on lukuisia hinnoitteluun liittyviä käsitteitä, joista tässä yhteydessä on tarpeen käsitellä ns. hintajousto. Hintajousto tarkoittaa sitä, miten paljon kysyntä muuttuu hyödykkeen hinnan muuttuessa (Begg ym., 1997). Voidaan esimerkiksi ajatella, että mikäli maidon hintataso laskee, maitoa ostetaan enemmän. Vastaavasti hinnan nousu aiheuttaa kysynnän vähenemisen. Hintajousto toimii vain rajallisessa hintaikkunassa. Esimerkiksi maidon hintatason aleneminen ei voi rajattomasti lisätä maidon kysyntää, koska tietyn kulutusmäärän jälkeen ostajat eivät enää pysty juomaan enempää maitoa tai eivät keksi sille juomiseen nähden vaihtoehtoisia käyttömahdollisuuksia. Hintajousto on ns. normaalihyödykkeillä positiivinen eli hinnannousu vähentää kulutusta. On olemassa joukko harvinaisia, yleensä ns. ylellisyyshyödykkeitä, joiden tapauksessa hintajousto on negatiivinen eli hinnannousu lisää kulutusta. Näin voi olla esimerkiksi erittäin korkealle hinnoiteltujen korujen kohdalla: Tietyn asiakasryhmän kiinnostus lisääntyy, mikäli hyödykkeen hinta nousee koska ostamalla aiempaa kalliimman hyödykkeen henkilö voi tuntea aiempaa suurempaa erikoislaatuisuutta kun hyödykettä hankkimaan kykenevien joukko on pienentynyt. Makrotaloustasolla eli esimerkiksi jonkin ns. normaalihyödykkeen kokonaismarkkinoilla hintajousto toimii keskimääräisesti ja sitä voidaan ennustaa aiemman ostokäyttäytymistiedon perusteella. Mikrotaloustasolla eli jonkin hyödykkeen suppealla markkina-alueella tiettynä aikana hintajousto voi olla vaikeasti ymmärrettävä. Esimerkiksi yritysten kilpailutilanne voi selittää sen, että yhtäkkiä jokin yritys haluaa tarjota työtään poikkeuksellisen edullisesti. Vaikka tällä yrityksellä ei olisi lainkaan pulaa työstä, se voi haluta myydä erityisen edullisesti esimerkiksi estääkseen jotakin kilpailijaa saamasta tilauksia. Vastaavasti esimerkiksi lankapuhelimien myynti ei jatkossa lisäänny, vaikka hintoja alennettaisiin, koska teknologinen kehitys ja puhelukäyttäytymisen muutos suosivat langattoman puhelimen käyttöä. Hinnoittelun peruskäsitteistä on syytä tuntea lisäksi täydentävät ja korvaavat hyödykkeet. Täydentävät tuotteet eli ns. komplementtihyödykkeet ovat toistensa kulutusmääristä riippuvaisia. Mikäli kahvin myynti lisääntyy, myös suodatinpussien myynti lisääntyy. Tämä johtuu siitä, että näiden hyödykkeiden käyttäminen liittyy toisiinsa. Näin ollen kahvin saatavuus ja hintataso vaikuttavat suodatinpussivalmistajan mahdollisuuksiin hinnoitella tuotteensa. Korvaavat tuotteet eli ns. substituuttihyödykkeet vastaavasti ovat toisiinsa negatiivisesti vaikuttavia. Mikäli kahvin hintataso nousee, teen kulutus yleensä lisääntyy koska teetä juomalla voi korvata kahvin sosiaalisen kahvitauon silti muuttumatta. Täydentävien ja korvaavien tuotteiden merkitys on hinnoittelussa


5 Susi möyhi höyryävässä hirvessä ja ärisi. Se nyhti lihankimpaleita ja raivosi. Poika seisoi kolmenkymmenen metrin päässä ja pelkäsi. Luonnollinen oli muuttunut epätodelliseksi. Poika oli kolmentoista. Hän oli karannut puoli tuntia sitten salolle kahdenkymmenen asteen pakkaseen, koska äiti sai taas isän kädestä. Korvia kipristeli ja henki höyrysi, mutta poika ei halunnut palata. Hänen oli lämpimämpi yksin. Nyt hän huojui hangessa polviaan myöten ja tuijotti harmaanruskeaa hirviötä. Tapitti kauhuissaan, eikä tiennyt mitä tehdä. Onneksi susi välitti vain nälästään ja hänestä vähät. Toistaiseksi. Hetki sitten poika oli katsellut kalmanvihreinä hulmuavia revontulia ja kaipaillut kohtuullista kotia. Ihaillut kuun lommoja ja antanut Siriuksen ohjata kul kuaan. Hän oli vaeltanut erämaahan ja nauttinut täydellisestä hiljaisuudesta, joka särkyi, kun koko korpi päätti tulla luo. Siltä se ainakin tuntui. Puut huojuivat ja rutisivat, eläimellisiä ääniä kierteli niskavilloissa ja lumi pöllysi. Nuorukainen heittäytyi männynrunkoa vasten, kun jokin vauhkosi paikalle. Se jokin oli hirvi. Eläin oli suunnaton ja suunniltaan. Jo sarvipään rinnalla poika tunsi itsensä mitättömäksi, mutta kun hirveä seurasi verenkiimainen susi, hän jäykistyi lopun äärelle. Peto jahtasi huojuvaa hirveä. Se tanssi puolelta toiselle ja saalisti. Hirvi mylvi kivusta ja kauhusta, ehkä surustakin. Se tiesi jo lähtevänsä. Rimpuili kuitenkin viimeiseen saakka. Susi loikki hangessa saaliinsa takana ja haki sopivaa hetkeä. Se väisteli sarvia, jotka heiluivat päättömästi puolelta toiselle. Lopulta peto oli vaihtavinaan puolta. Hirvi heilautti kruunuaan väärään suuntaan ja avasi kaulansa toiseen. Peto loikkasi. Yhdellä iskulla se repi saaliinsa kurkun riekaleiksi, ja hurme hulmahti hangelle. Sarvi pää kuohui vielä muutaman metrin kuolleenakin ja rojahti sitten etujalkojensa läpi maahan. 7