15 SOSIAALI- JA KUNTATALOUS 15 Kokonaisvaltaista mielenterveyskuntoutujan hyvinvoinnin edistämistä Turvallinen uusi koti hyvän elämän tueksi Mielenterveyspalvelujen tarve on yhtä yksilöllistä kuin me ihmiset muutoinkin, samanlaiset palvelut eivät sovellu kaikille. Päijät-Hämeen sosiaalipsykiatrisessa säätiössä puhutaankin palvelujen räätälöinnistä. Kun itsenäinen asuminen ei ole mahdollista, asumispalveluista voi löytyä ratkaisu. Säätiön asumispalveluissa tavoitteena on, että jokainen kuntoutuja otetaan vastaan yksilönä ainutkertaisine tarpeineen. Tarkoitus on, että elämä tukiasunnossa tai asumispalveluyksikössä sujuu paremmin kuin sitä edeltäneessä asumismuodossa. Kun apu on riittävää ja oikeaaikaista, asukas voi itsekin kokea hyvinvointinsa kohentuvan ja selviytymisensä vahvistuvan. Säätiössä arvellaan, että viihtyisä elinympäristö on erityisen tärkeä silloin, kun kotosalla ollaan kellon ympäri. Sosiaalipsykiatrisen säätiön tarjoamia asumisvaihtoehtoja on pääasiassa Lahdessa, mutta myös Heinolassa ja Hollolassa. Säätiön toimialuetta on tarvittaessa koko Päijät-Hämeen maakunta. Asumisvaihtoehtoina ovat tukiasunnot, palveluasuminen ja tehostettu palveluasuminen. Yhteistyö säätiön ja kuntien välillä on asukasvalintojen osalta ja toiminnan laadun seurannassa tiivistä. Säätiö on kunnissa kuitenkin toissijainen erityistoimija. Säätiö toimii siis kuntien ehdoilla ja niiden työrukkasena. Päijät-Hämeen kunnat voivat järjestää säätiön avulla kuntalaisilleen monipuolisia mielenterveyspalveluja. Säätiö on erilaisten mielenterveyspalvelujen tuottajana sitoutunut myös siihen, että sen henkilöstön koulutus ja ammattitaito ovat hyvällä tasolla. Liikunnalla on tärkeä rooli mielenterveystyössä Mielenterveystyötä voi tehdä monella tavalla. Sosiaalipsykiatrisen säätiön yksilöllisissä kuntoutus- ja palvelussuunnitelmissa otetaan huomioon kunkin asiakkaan fyysinen kunto ja liikunnalliset tarpeet. Säätiön aktiiviseen työviikkoon mahtuu lukuisa määrä liikuntaryhmiä. Niiden avulla parannetaan sellaisten henkilöiden liikuntamahdollisuuksia, joilla on psyykkisen sairauden, vamman tai toimintarajoittuneisuuden vuoksi vaikeuksia harrastaa riittävästi liikuntaa tai joille liikunnalla on erityistä terveydellistä ja kuntouttavaa merkitystä. Liikunta on sitä hauskaa, että sopivia vaihtoehtoja riittää kaikille. Liikunta on konkreettinen keino tuottaa hyvää oloa mukavalla tavalla. Ryhmissä hyvä olo ja sosiaalisen kanssakäyminen kuuluvat yhteen. Liikunta ei tarkoita tiukkaa ja ryppyotsaista kilpailua. Pikemminkin se on uusia kokemuksia, onnistumisia ja aktiivista yhdessäoloa toisten kanssa. Se on erinomainen yleisen jaksamisen ja hyvinvoinnin edistäjä. Päijät-Häme tarjoaa erityisen hyvät liikuntamahdollisuudet. Vaikka poikkeamalla kuntosaleille, uimahalleille, marjametsiin ja keilahallille, ihan sinne missä kaikki muutkin liikkuvat. Silloin, kun tarvitaan liikuntaryhmiä hoidollisempaa välinettä kehon tuntemuksen lisäämiseen, kehon rentouttamiseen, pitkittyneiden kiputilojen hoitoon, stressin hallintaan, psykofyysinen fysioterapia on säätiön vastaus tähän. Säätiön psykofyysiseen fysioterapiaan erikoistuneet fysioterapeutit lähestyvät mielenterveyden kysymystä kehollisin menetelmin. Fysioterapian mukaantulo mielenterveystyöhön on moniammatillistanut ja rikastanut kuntoutusta ja tuonut auttamistyöhön lisää kaivattuja ja asiakkaalle miellyttäviä työvälineitä. Kokonaisvaltainen asiakkaan kohtaaminen on säätiön arkipäivää. Kotikäynnit muuttavat asetelmia Päijät-Hämeen sosiaalipsykiatrisen säätiön järjestämä kotihoito on erityinen sosiaalipsykiatrinen palvelu. Se on tarkoitettu asiakkaille, joilla on sellaisia psykososiaalisia ongelmia ja psykoosisairauksia, etteivät he voi sitoutua poliklinikkakäynteihin, mutta tarvitsevat apua ja ovat autettavissa kotikäyntien avulla. Kotisairaanhoitajat ja kuntoutusohjaajat tekevät liikkuvaa työtään Lahdessa. Kotikäynnille mennään aina potilaan ehdoilla. Työn lähtökohta on asiakkaan todellinen avun tarve ja tavoitteena on tuoda erityinen apu lähipalveluna suoraan asiakkaan kotiin. Säätiössä arvioidaan, että mielenterveystyössä kotihoito on erityisen asiakaslähtöinen ja yksilöllinen palvelumuoto, joka voi olla joidenkin asiakkaiden kannalta ehkä se ainoa toimiva tapa auttaa ja säilyttää asiakkaan yhteistyöhalu ja luottamus. Kotihoitoon liitetään tarvittaessa joustavasti myös terveystarkastuksia, elintapaneuvontaa ja palveluohjausta. Vaikka psyykkinen sairaus on käyntien perussyy, kotikäynneillä seurataan myös asiakkaan fyysistä vointia eikä perheen tukeminenkaan unohdu. Toiminnallinen kuntoutus Päijät-Hämeen sosiaalipsykiatrisen säätiön toiminnallinen kuntoutus palvelee erityisesti sellaisia henkilöitä, jotka suunnittelevat paluuta sairauslomalta tai kuntoutustuelta takaisin opiskelu- tai työelämään. Kun paluu ei terveydentilan takia ole ihan vielä mahdollista, tällaiseen välivaiheeseen sopii hyvin toiminnallisen kuntoutuksen jakso Toimintakeskus Vescussa Lahdessa. Säätiön toiminnallinen kuntoutus kohdennetaan nuorille aikuisille ja aikuisille, molemmille hiukan erilaisina. Palveluiden painopiste on nuorissa aikuisissa, joilla on vielä elämä edessäpäin. Omien olotilojen sietäminen, aikuisena oleminen, toisten ihmisten joukossa jaksaminen, tulevaisuuspohdinnat, opiskelutaidot ja työelämä puhututtavat nuoria. Heidän kaikkien kanssa tehdään räätälöity suunnitelma, millaisista asioista ja miten kuntoutus rakentuu. Toiminnallinen ja samalla sosiaalinen kuntoutus on monimuotoista. Siinä on osia liikuntapalveluista, arkielämän taitojen harjaannuttamista, terveys- ja elintapaneuvontaa ja monenlaista kädentaitoja kehittävää harjoittelua. Toiminta tapahtuu erilaisissa työpajoissa ja ryhmissä. Toiminnallisen kuntoutuksen sisältö on tavoitteellista ja silti ihan mukavaa. Keinot palvelevat tavoitetta ja kun niitä käytetään tietoisesti, voi väline olla hyvinkin tuttu ja arkipäiväinen. Henkilöille, jotka eivät ole palaamassa työelämään, jotka ovat mielenterveyssyistä eläkkeellä, mutta tarvitsevat edelleen tukea toimintakykynsä säilyttämiseksi ja mahdollisimman itsenäisen ja mielekkään elämän ylläpitämiseksi, heille säätiö järjestää erilaista päivä- ja viriketoimintaa. Säätiön on toiminut kuluvana vuonna täydet 20 vuotta ja on yhä edelleen innokas tiennäyttäjä mielenterveystyön kehittämisessä omalla alueellaan. Eija-Inkeri Kailassuo toiminnanjohtaja Päijät-Hämeen sosiaalipsykiatrinen säätiö Vesijärvenkatu 15, 4.krs LAHTI GSM:


12 20 21 Zeeland Oyj:n toimintakertomus Tilinpäätös. Olennaiset tapahtumat tilikaudella sekä tehdyt rakenne- ja rahoitusjärjestelyt Konsernin liikevaihto vuonna 2010 oli 9,01 miljoonaa euroa. Liikevaihto nousi 31,6 % edellisvuoden 6,84 miljoonasta eurosta. Toimialan käyttämä toiminnan laajuutta aidommin kuvaava myyntikate oli vuonna ,75 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2009 oli 5,96 miljoonaa euroa, eli myyntikate nousi 29,7 %. Konsernin liikevoitto parani edelliseen vuoteen verrattuna 1,11 miljoonalla eurolla ja liiketappioksi jäi 0,64 miljonaa euroa (- 1,75 miljoonaa euroa vuonna 2009). Vuoden 2010 tulosta heikensi erityisesti alkuvuonna hankitun Mainostoimisto Rientola Oy:n arvioitua merkittävästi huonompi taloudellinen menestyminen sekä Zeeland Digital Oy:n ongelmat loppuvuonna Zeeland Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin Yhtiökokous päätti muuttaa yhtiön toiminimen Zeeland Society Oyj:stä Zeeland Oyj:ksi. Yhtiökokouksessa hallitukseen valittiin edelleen Pekka Siivonen-Uotila, Juuso Enala, Tanu-Matti Tuominen, Markku Vänskä, Arto Manninen, Ville Karkkolainen ja uutena jäsenenä Jimi Veijonen. Emoyhtiön nimenvaihdoksen yhteydessä koko konsernin nimistöä yhtenäistettiin. Mainostoimisto Rientola Oy:n nimeksi vaihdettiin Zeeland Helsinki Oy, Incognito Oy:n nimeksi Zeeland Branding Oy ja Zeeland Oy:n nimeksi Zeeland Turku Oy. Yhtiöjärjestysmuutokset rekisteröitiin kaupparekisteriin Samassa yhteydessä myös Zeeland Turku Oy:n Helsingissä työskennelleet työntekijät siirrettiin vanhoina työntekijöinä Zeeland Helsinki Oy:öön. Siirrosta johtuen Zeeland Helsinki Oy:n ja Zeeland Turku Oy:n vuoden 2010 tulokset eivät ole vertailukelpoisia edelliseen vuoteen. Mainostoimisto Rientola Oy:n taloudellisen toiminnan osoittauduttua arviotua heikommaksi, Zeeland Helsinki Oy:ssä järjestettiin YT-neuvottelut, jotka päättyivät Neuvottelujen lopputuloksena päätettiin irtisanoa kolme henkilöä ja lomauttaa toistaiseksi kolme henkilöä. Konsernin rahoitusaseman parantamiseksi yhtiön tytäryhtiö, Mediatonic Oy myi loput omistamistaan Ideakone Oy:n osakkeista Kaupan tulosvaikutus oli 299 tuhatta euroa ja kassavirtavaikutus 300 tuhatta euroa. Zeeland Helsinki Oy:n toimitusjohtajaksi Jimi Veijosen tilalle tuli Fredrik Gotthardt. Samassa yhteydessä Jimi Veijonen erosi Zeeland Oyj:n hallituksesta. Tehtyjen säästötoimien jälkeen Zeeland Helsinki Oy saavutti positiivisen käyttökatteen vuoden 2010 viimeisellä neljänneksellä. Zeeland Branding Oy vahvisti sijoittajaviestinnän osaamistaan hankkimalla tehdyllä liiketoimintakaupalla Viestintä Oy Virtuoosin liiketoiminnan. Zeeland-konserni laajeni Baltiaan hankkimalla tehdyllä sopimuksella 45 % omistusosuuden Tallinnassa toimivasta digitaaliseen markkinointiviestinään erikoistuneesta Nitro FX Oü:stä. Nitron muut omistajat ovat toimiva johto (10%) ja virolainen mainostoimisto Big Idea Group. Kaupan yhteydessä on sovittiin, että yhtiö muuttaa nimensä Zeeland Idea Baltics Oü:ksi. Zeeland Oyj:n hallitus päätti toiminnan selkeyttämiseksi siirtää Zeeland Digital Oy:n markkinointisuunnittelijat Zeeland Helsinki Oy:öön alkaen. Samalla ilmoitettiin, että Zeeland Digital Oy muuttuu teknologiaan ja ohjelmistokehitykseen keskittyväksi Zeeland Solutions Oy:ksi. Zeeland Solutions Oy:n toimitusjohtaja Ville Karkkolainen jäi pois yhtiön palveluksesta ja tilalle nimitettiin Tero Alén. Karkkolainen jatkaa Zeeland Oyj:n hallituksessa. Yhteenveto Zeeland Oyj:n osakkeilla tehdyistä järjestelyistä ja niiden vaikutuksesta yhtiön sijoitettuun vapaaseen omaan pääomaan. Tämä tilinpäätös koskee Zeeland-konsernin markkinointiviestinnän alakonsernia, Zeeland Group Oy:tä (entinen Zeeland Oyj). Pvm Määrä Euroa SVOP Euroa /osake Osakemäärä Omat osakkeet Selite , Tilanne , ,43 4, Suunnattu osakeanti Possidentes Oy:lle sopimuksen perusteella , ,43 0, Suunnattu osakeanti Mainostoimisto Rientola Oy:n osakkeenomistajille, osakevaihto , ,43 4, päätetyn vaihtovelkakirjalainan konversiot osakkeiksi , ,55 Varsinaisen yhtiökokouksen päätös tappioiden kattamisesta SVOP:ista ,00 4, Hankittu omia osakkeita Yarebe Oy:ltä ,00 4, Hankittu omia osakkeita Juuso Enalalta , ,78 4, Omien osakkeiden myynti Finance Group International Finland Oy:lle , Tilanne Tilikauden päättymisen jälkeen , ,78 4, päätetyn vaihtovelkakirjalainan konversiot osakkeiksi


4 Puheenjohtajalta Puheenjohtajan palsternakka vol.1 Vuosi on vaihtunut ja vanhan hallituksen muisto on jo haalistumaan päin, kun uusi uljas hallitus on tarttunut remmiin. Sain houkuteltua mukaan ison liudan uusia toimareita ja hallituksen jäseniä ja moni viimevuoden toimihenkilö on nyt noussut hallitukseen. Ainakin tämän jutun kirjoitushetkellä olin vielä erittäin tyytyväinen näihin ihmisiin, jotka tälle vuodelle lähtivät toimimaan kiltamme hyväksi. Ehkä ensi numerossa jo tiedän paremmin. Keväthän on tapahtuman täyteinen, lähes kaikkien suurimpien tapahtumien painottuessa kevääseen. Teollisuusviikko lähestyy taas ja TV-vastaava Rauno Huttunen lupailee taas hyviä yrityksiä itsestään kertomaan. Vaikka tapahtuma onkin ensisijaisesti I ja II vuosikurssilaisille saa siellä muutkin käydä haistelemassa alan tuulia. Taas on olympiaadi täyttymässä siitä, kun konekiltojen Kirkastusjuhlat olivat viimeksi Otaniemessä ja samaisen viikon perjantaina saapuvatkin muiden konekiltojen lähetystöt seuraksemme tähän suureen juhlaan, jossa toivon näkeväni mahdollisimman monta meidänkin kiltalaista. Lähes välittömästä seuraavalla viikkona killan yritysyhteistyö jatkuu kevään ¾-pitkän excursion muodossa. Maaliskuun kruunaa vielä viimeisenä päivänä vietettävä killan 92. vuosijuhla eli Kuuban Yö. Konekiltojen yhteisestä laulukirjasta, Wirsusta, ilmestyy tänä keväänä uusi painos, joka on lupailtu jo ainakin vuosijuhlaan mennessä käytöön. Keväällä on tarkoitus myös hieman ainakin ideoida, josko kiltahuoneemme viihtyvyyttä voitaisiin parantaa. Toissavuotisen paluumuuton jälkeinen väliaikaisuuden tila on uhkaavasti ollut muuntumassa pysyväisyyden tilaksi. En kuitenkaan lupaa mitään mullistuksia, mutta katsotaan mitä saamme aikaan. Jos jostain käsittämättömästä syystä olet lukenut tänne asti, niin siitä suuri kiitos. Vaikka pakkanen paukkuikin vielä kirjoitushetkellä, päivä pitenee jo vääjäämättä ja kevätaurinkokin alkaa lämmittämään. Toivotankin kaikille oikein hyvää kevättä ja jaksamista ainiaan kiristyvien koulutuspoliittisten tavoitteiden alla. Vastapainoksi onkin hyvä välillä käydä tuulettamassa mieltään killan tapahtumissa. 2


10 kuva: Annu Höttönen Palvelupäällikkö Sisko Pirilä-Karlström, Oulun lastensuojelu Jatkuvaa palkkakilpailua seudun kuntien kanssa Nuoret, vastavalmistuneet maisterit, yleensä naiset, hakevat mielellään ensimmäisenä työpaikkanaan lastensuojelupalveluihin. Lastensuojelua pidetään haastavana ja mielenkiintoisena työnä ja siihen hankitaan osaamista jo opiskeluaikana. Vuoden sisään yleensä nähdään kenestä on työhön pitkäjänteisemmin. Monet kokevat työn liian kuormittavaksi ja lähtevät toisiin hommiin. Oulussa yhtä lastensuojelun sosiaalityöntekijää kohden on asiakasta. Noin 40 prosentissa vakansseista on epäpätevä työntekijä. Vaihtuvuus on suurta: vuoden aikana 30 prosentin luokkaa. Henkilökunnan suuri vaihtuvuus lastensuojelupalveluissa on kaikkien suurten kaupunkien ongelma. Meille on erityisen hankalaa se, ettei Oulun yliopistosta valmistu sosiaalityöntekijöitä. Olisi korkea aika aloittaa koulutus myös täällä. Sosiaalipäivystysjärjestelyjen takia työntekijät tekevät käytännössä kolmivuorotyötä. Jokaisena arki-iltana on työpari töissä. Myös viikonloppuisin on aktiivityötä. Yövuoro tulee 2 4-kertaa vuodessa. Se on varallaoloa, joka voi muuttua aktiivityöksi. Tämä on aika vaikea yhtälö yhdistettynä virka-ajan raskaaseen, psyykkisesti kuormittavaan työhön näillä asiakasmäärillä. Olemme viime vuosina satsanneet sosiaalityöntekijöiden palkkoihin, mutta myös seu- Oulun kaupunki Pohjois-Suomen suurin ja Suomen kuudenneksi suurin kaupunki, asukasta. Ylikiiminki, asukasta, liittyy Ouluun vuoden 2009 alusta. Sosiaali- ja terveystoimi toimii tilaaja- ja tuottajamallissa. Lastensuojelun avohuollossa 33 sosiaalityöntekijää, joista neljä toimii palveluesimiehinä. Lastensuojelun avohuollossa lisäksi 14 ohjaajaa, jotka ovat koulutukseltaan pääosin sosionomeja. Ympärivuorokautinen perhekuntoutus kuuluu avopalveluihin; 14 ohjaajan työpanos sisältyy päiväperhekuntoutukseen. dun kunnat ovat huomanneet tämän. Meillä on jatkuva palkkakilpailu, sillä sama työntekijävaje on naapurikunnissa. Nyt ne taitavat johtaa peruspalkoissa muutamalla kympillä. Moni työntekijä lähtee ympäristökuntiin ajatellen, että siellä työ on kevyempää ja monipuolisempaa ja asiakkaitakin on vähemmän. Oulussahan se on pelkästään lastensuojelutyötä. Jotta lastensuojelutyön voi hallita, se edellyttää sitä, että yhä enemmän erikoistutaan, jokin pieni sektori otetaan hallintaan. Meillä esimerkiksi käräjäoikeuksien pyytämiä olosuhdeselvityksiä erotilanteissa tekee perheasioiden tiimi. Tämä on koettu mielekkääksi tehtävänkuvaksi, joka vaatii oman erityisosaamisensa. Olemme erittäin koulutusmyönteisiä. Meillä suositaan pitkiä koulutuksia, kuten useamman vuoden perheterapiakoulutuksia. Pidän tätä keskeisenä työssä jaksamiselle ja palvelun laadulle. Lisäksi meillä on ollut useita lastensuojelun kehittämishankkeita, nytkin on meneillään kaksi. Niissä kehitetään seudullisia toimintaohjeita ja tuotetaan kirjallista materiaalia muun muassa uudesta lastensuojelulaista ja työmenetelmistä. Aineistot viedään lastensuojelun sisäiseen verkkoon, josta ne ovat kaikkien työntekijöiden hyödynnettävissä ja avuksi myös uusien työntekijöiden perehdyttämisessä. Sinne viedään myös koulutussuunnitelmat, jotka jokaisen tiimin palveluesimies tekee omalle tiimilleen. Uudistuksia hankkeiden avulla Helsingin sosiaalivirastossa tehtävärakenteiden kehittäminen aloitettiin 2001, jolloin kaupunki osallistui sosiaali- ja terveysministeriön sosiaalihuollon tehtävä- ja ammattirakenteen kehittämishankkeeseen, ns. Steam-hankkeeseen. Sosiaalityön kehittämisen tuloksena päätettiin muuttaa työntekijöiden tehtäviä siten, että maisterikoulutetut sosiaalityöntekijät tekevät vaativimpia asiakastyön tehtäviä ja sosionomeille raivataan heidän koulutukselleen sopivia tehtäviä. Uudenlaisia työmalleja ja tehtävärakenteita lapsiperheiden ja aikuisten kanssa tehtävään työhön on luotu Etelä-Suomen lääninhallituksen tukemassa Tehty-hankkeessa vuodesta Uudistuksia on tehty jo sosiaalityöntekijöiden, sosiaaliohjaajien, kotipalvelutyöntekijöiden ja etuuskäsittelijöiden työssä. Tehty-hanke jatkuu vanhusten ja vammaisten sekä päihdehuollon ja sijaishuollon palveluissa. piirros: Heikki Pälviä 10 Sosiaaliturva 11/08


6 Rotukarjahankkeesta toimintamalleja kehittyville lihakarjatiloille Helmikuussa käynnistyi 3-vuotinen hanke, joka on suunnattu emolehmätiloille ja loppukasvattamoille, jotka tuottavat rotukarjaeläimiä ja -lihaa. Rotujen edustusjoukkueissa ovat Aberdeen Angus, Charolais, Hereford, Limousin ja Simmental. Hanke toimii Pirkanmaan, Satakunnan ja Varsinais-Suomen alueella ja sitä hallinnoi Satafood Kehittämisyhdistys ry. Yhteiskunnan muutoksissa syntyy lihamarkkinoille uusia mahdollisuuksia, mutta myös haasteita. Samoin kuluttajien ostokäyttäytyminen ja arvomaailma muovaavat tilannetta. Rotukarjatuotanto vaatii jatkuvaa kehittämistä. Yleisesti tunnettu haaste on teurastarjonnan tasaaminen. Teuraat ajoittuvat syksyyn ja ruuhkaan ja kauppa taas haluaa hyvälaatuista tuotetta ja tasaisesti. Loppukasvattamot tarvitsevat laadukkaita vasikoita, jotta toiminta olisi kannattavaa. Ilman elävää, tervettä vasikkaa ei ole kiloja ketjun seuraavissakaan portaissa. Emolehmätilalla satsaaminen vasikkatuotokseen ja laatuun on tuotannon perusta. Hyvä välitysvasikka on välttämätön loppukasvattamon toimeentulolle. Oikeilla eläinainesvalinnoilla ja ruokintaratkaisuilla päästään tuloksiin. Niin ikään erikoistumisen sekä soveltavien ratkaisujen myötä voidaan tuotantoa rakentaa niin, että tarjontaa markkinoille pystytään tasaamaan. Muuttuvassa maailmassa kysytään kykyä muuttaa toimintatapoja, kyseenalaistaa asioita ja löytää oikea polku erottua joukosta. Rotukarjatuotannolla on monta valttikorttia hihassaan. Myönteinen kuluttajakuva pohjautuu luonnonläheiseen tuotantotapaan, laiduntamiseen, eläinten vapauteen, maisema- ja ympäristöarvoihin sekä korsirehuvaltaiseen ruokintaan. Eläinten hyvinvointi on tärkeää kuluttajalle, mutta se on myös lähtökohta laadulle ja kannattavalle tuotannolle. Rotukarjaliha on erikoistuote joka vastaa niin kulinaristin kuin eettisiä ympäristövalintoja tekevien kuluttajien odotuksiin. Luomu on ponnahtanut voimakkaaseen nosteeseen kaupassa. Rotukarjakasvatus sopii mielekkäästi luomutuotantoon. Miten pihvilihaa kannattaa tuottaa? Yrittäjällä tulee olla kannattava tapa toimia. Naudanlihantuotannon hidas sykli eksyttää helposti tuotannon seuraamisesta. Karjankasvatus on pitkäjännitteistä työtä, joka ei jätä varaa herpaantumiselle. Tuottajalla tulee olla tuntuma niin kokonaisuuteen kuin yksityiskohtiin suuressa kuvassa. Mitkä ovat tavoitteet, oleelliset tunnusluvut ja miten tuotannossa onnistutaan. Kannattavuusajattelun edistämiseksi tuodaan esiin tavoitelukuja ja Simmental-emot ruokailemassa. Vasikka on emotuotannon perusta


16 nopein tie herkulliseen arkeen. Tervetuloa Lohikosken Valintataloon. Palvelemme joka päivä klo 23:een! Myllyn Paras pyöreä piirakkataikina 380 g (4,18/kg) makea tai suolainen, pakaste 1 59 kpl Snellman maustettu porsaan uunifilee n.1,2 kg 5 49 kg Katso hintaa! HK pitkä Aito nakki 350 g (8,54/kg) 2 99 pkt Flora vanilla vaniljakastike 2,5 dl (5,00/l) yksittäin 1,69 kpl (6,76/kg) kpl Saarioisten ruukut 300 g (6,63/kg) 1 99 kpl Katso hintaa! Juissi mehujuomat 1 l (0,83/l) yksittäin 0,99 kpl kpl Kotimainen omena 2 19 kg Eldorado maitorahka vähälaktoosinen 250 g (4,00/kg) yksittäin 1,19-1,29 kpl (4,76-5,16/kg) kpl Katso hintaa! Kaupastamme löydät: tutut merkkituotteet ja ajankohtaiset uutuudet paistopisteestä tuoretta leipää koko päivän Matkahuollon ja MyPackpakettien noutopisteen Veikkaus ja RAY:n pelit Seuraa -merkkiä myymälässä ja nappaa ainekset mukaasi. Ruokaohje myymälästä, koodilla tai valintatalo.fi to-su Tarjoukset voimassa Lohikosken Valintatalossa to ke ellei toisin mainita. Kaikki tarjoukset, ruokaohjeet, myymälät, lisäpalvelut ja aukioloajat löydät osoitteesta valintatalo.fi Uusi kauppa ja asuntoja Lohikoskelle Jyväskylän kolmas Valintatalo on toiminut muutaman kuukauden Lohikoskella. Kauppaa oli odotettu useita vuosia. Asiakkaat ovat ottaneet sen heti hyvin omakseen. Valituksen kohteena oli 12-kerroksinen Lohikosken Torni, joka esti myös Valintatalon rakentamisen. Nyt asukkaat ovat muuttaneet Tornitaloon ja osa asunnoista odottaa vielä ostajia. Kaupunki on hoitanut oman osansa lupauksiensa mukaisesti huolehtimalla katujen ja puistoalueiden kunnostamisesta Rakennusfirma on luvannut purkaa pois entisen Siwan myymälärakennuksen Toivottavasti se tapahtuu heti, sillä tyhjillään oleva talo tuo mukanaan häiriökäyttäytymistä. Purkaminen on tehtävä, vaikka sen tilalle tulevaa 5-kerroksista taloa ei alettaisikaan vielä rakentamaan. Uusi Valintatalo on osoitteessa Tyyppäläntie 16. Kauppa löytyy helposti Lohikosken maamerkin Lohikosken Tornin vierestä. Myymäläpäällikkö Marja-Liisa Tiitto Miten ensimmäiset kuukaudet ovat menneet? Ensimmäiset kuukaudet ovat menneet erittäin hyvin ja pääsääntöisesti palaute on ollut positiivista Pyrimme huomioimaan asiakkaiden toiveita mahdollisuuksien mukaan ja palaute toiminnastamme on meille ensiarvoisen tärkeää. Onko Valintatalon tuotevalikoima isompi kuin Siwassa? Siinäpä se ero onkin, valikoima on melkein kaksi kertaa laajempi kuin Siwassa. Etenkin tuoretuotteille kuten hedelmille, vihanneksille, leiville ja lihalle on annettu enemmän tilaa ja valikoimaa on räätälöity Lohikosken asiakaskunnan mukaan Siwassa oli postin palvelut. Miksi ei Valintatalossa? Siwassa ei ole ollut postin palveluja, vaan Matkahuollon pakettipalvelu ja My- Pack, joka on myös meillä. Matkahuollon pakettipisteestä voi noutaa yli 1000 verkkokaupan toimittamat paketit tai lähettää paketteja Matkahuollon kautta. Veikkaus on myös meillä ja uutena palveluna saimme Paistopisteen, joka on otettu hyvin vastaan. Postimerkit voi myös ostaa meiltä normaalin kauppakäynnin yhteydessä. Valintatalon aukiolot on otettu tyytyväisenä vastaan. Miten kauppa on auki? Olemme ns. alle 400 neliön kauppa ja aukiolomme ovat mielestäni hyvin kattavat, eli palvelemme joka päivä klo asti. Aukioloaikamme ovat maanantai lauantai kello 7-23 ja sunnuntai kello Paljonko työntekijöitä on? Meitä on 10 työntekijää Kilpailu asiakkaista on kova. Miten Valintatalo vastaa kilpailuun? Kilpailu on kovaa ja vastaamme siihen parhaamme mukaan asiakaspalvelulla, tuoretuotteiden laadulla, valikoimalla siltä osin, kuin se on mahdollista Meillä on palveluna Veikkaus, Ray, Matkahuollon pakettipalvelu, MyPack ja paistopiste, joten asiakkaamme saavat aamusta iltamyöhään omasta lähikaupastaan koko ruokakassin valikoiman. Toimitus Raimo Rajanen 16 Pohjoinen Jyväskylä


5 5 Precover Oy Parempaa palautumista, työssä ja vapaalla Precover Oy on oululainen yritys, joka on keskittynyt yritysten tuottavuuden parantamiseen. Yritys on kehittänyt palveluprosessin, joka keskittyy lakisääteisen työterveyshuollon- ja lääkäripalvelun vaikuttavuuden ja tehokkuuden mittaamiseen. Tuotamme laadukasta informaatiota, jota hyödyntämällä pystytään vaikuttamaan yritysten kustannuksiin. Menetelmämme sopivat kaikille yrityksille koosta tai toimialasta riippumatta kertovat yrityksen omistajat Arto Ylitapio ja Markus Kaprio. Menetelmien kehittämisen taustalla omat kokemukset Precover on tammikuussa 2013 perustettu yritys. Ennen sitä toimintamalleja ja palveluja kehitettiin lähes vuosi. Perustimme Precoverin käytännön kokemusten perusteella. Minulle kävi vuonna 2011 niin, että henkilökohtainen tuottavuus lähti laskuun, päivät eivät enää riittäneet töiden hoitamiseen ja ylityötunteja napsahti kolmen kuukauden aikana sata. Siitä seurasivat niin vahvat fyysiset oireet, että oli pakko jäädä työelämästä pois. Viiden kuukauden sairauslomaan sisältyi n. 20 lääkärikäyntiä. Jouduin erilaisiin testeihin ja söin lääkkeitä, joista ei hyötyä ollut. Kun ei apua tuntunut löytyvän, ehdottelivat jo työelämästä poistumista. 31-vuotiaalle miehelle se oli aika karski vaihtoehto, henkisesti raskasta ja työnantajalle perin kallista aikaa. Eläkkeelle siirtyminen olisi maksanut työnantajalle yli euroa, toteaa Arto Ylitapio. Kehitimme Markus Kaprion kanssa Recover-ohjelman, jonka tarkoituksena on ennakoida tuottavuuden laskua ja puuttua asioihin ennen kuin oireista tulee näkyviä. Samalla voidaan testata nykyisten henkilöstön jaksamiseen tähtäävien menetelmien todellista tehoa yrityksissä. Recover-ohjelman tarkoituksena on laskea merkittävästi työterveyshuollon kustannuksia ja auttaa ihmisiä säilyttämään tuottavuutensa ja työtehonsa. Arto Ylitapio toteaa, että tuottavuus on nykyään laskenut niin, että keskimääräinen työntekijän työkunto on kuusi ja asiantuntijan neljä tuntia päivässä. Palkka maksetaan kuitenkin kahdeksasta tunnista. Sairauspoissaolot ovat vuosikymmeniä olleet 4-6 prosenttia ja eläkkeelle jää ennenaikaisesti sata työikäistä päivässä ja nuorten aikuisten osuus on määrällisesti vain suurentumaan päin. Yrityksille ja myös yhteiskunnalle syntyy tästä merkittäviä kustannuksia. Firstbeat-sykevälimittaus, objektiivista ja mitattavaa tietoa aidossa ympäristössä Firstbeat-sykevälimittaus perustuu sydämen syketietoa analysoivaan ohjelmistoon, joka tunnistaa fysiologisia muutoksia sykevälivaihtelusta. Mittaukset toteutetaan tavallisten päivien aikana ei testiympäristössä. Precoverin mittaukset sopivat hyvin myös yritysten esimiesten välineeksi tehokkaaseen työkykyjohtamiseen, toteaa toimitusjohtaja Arto Ylitapio Precover Oy:stä. Firstbeat mittaa toimintakykyä Mittausvälineenä Precover käyttää jyväskyläläisen Firstbeat Technologies Oy:n kehittämää sykevälimittausmenetelmää. Se perustuu sydämen syketietoa analysoivaan ohjelmaan, jolla pystytään erottelemaan fysiologisia muutoksia henkilön sykevälivaihtelusta. Firstbeatmittaus mittaa autonomisen hermoston kautta kuormituksen ja palautumisen tasapainoa. Firstbeat-sykevälimittauksella mitataan mm. stressiä ja palautumista, työn kuormittavuutta ja liikunnan terveysvaikutuksia. Käytännön tallennustyön tekee noin 16 g painava laite josta tieto puretaan analysoitavaksi Firstbeat-ohjelmistoon. Emme kysele ihmisiltä: miten sinä voit, koska eivät he välttämättä sitä itsekään tiedä. Me sen sijaan mittaamme. Kolmessa vuorokaudessa saadaan selville onko ihmisen toimintakyky hyvä, kohtalainen vai heikko. Mittauksella löydämme nopeasti ihmiset, joiden palautuminen on jostain syystä alentunut, jopa ennen kuin he itse huomaavat sen. Firstbeat-sykevälimittauksen kesto on kolme vuorokautta. Mittaus toteutetaan ihmisten normaalissa ympäristössä työssä ja vapaalla. Mittalaite on pieni ja kulkee mukana huomaamattomasti. Mittausten kautta toimintakyvyn täyteen palauttamiseen Firstbeat-mittauksia käytetään välineenä ihmisten toimintakyvyn palauttamisessa hyvälle tasolle. Jos löydämme yrityksistä heikosti tai kohtalaisesti palautuvia työntekijöitä, tiedämme heti etteivät nykyiset asiakasyrityksen käytössä olevat toimintamenetelmät tuota sitä tulosta, jota yritykselle on myyntipuheissa aikoinaan luvattu, kertoo Markus Kaprio. Teimme erään oululaisen yrityksen kanssa vuoden yhteistyötä. Koko henkilöstölle eli 36 työntekijälle tehtiin mittaukset alkuvuodesta Lähtötilanne oli se, että tuki- ja liikuntaelinten vaivat aiheuttivat 51 % osuuden kaikista poissaoloista. Kokonaiskuluja syntyi yli euroa, ilman lääkärikuluja. Mittauksen jälkeen ohjasimme työntekijöitä oikeaan Recover-ohjelmaan ja teimme kohdennettuja valmennuksia. Tammikuussa 2014 poissaolot olivat pudonneet 20,3 prosenttiin ja kokonaiskulut euroon. Kokonaissäästöt yritykselle olivat euroa eli 600 euroa henkilöä kohden. Kokemukseni on, että asiakasyritys voi maksaa moninkertaisiakin hintoja vanhanmallisesta palvelusta joka tuottaa itse asiassa vain lisää poissaoloja. Voidaan puhua ainakin jonkinasteisesta hyvinvointi-terveys palveluinnovaatiosta kun katsoo Precover Oy:n erittäin positiivisia edellisen esimerkin kaltaisia tuloksia. Haastamme nyt toimialaa tarkoituksella ja nostamme rimaa paljon ylemmäs. Recover-ohjelma keskittyy palautumiseen Mittauksen jälkeen asiakkaat saavat mittauksesta raportin sekä asiantuntijapalautteen. Mikäli tulokset kertovat, että kehon palautumisen määrä tai laatu ei ole riittävää, Precover pystyy auttamaan mm. hallitsemaan paremmin stressiä, parantamaan suorituskykyä, kehittämään fyysistä kuntoa ja parantamaan elämänlaatua ihmisen omilla päivittäisillä valinnoilla. Firstbeat on hyvä mittausväline, mutta se ei välttämättä kerro mitkä syyt ovat vaikuttaneet ongelmien syntymiseen. Juuri syyt ja keinot parantamiseen on etsittävä ja me teemme sen palautumisen näkökulmasta. Kehittämämme Recover-ohjelma nostaa ihmisen palautumisen takaisin hyvälle tasolle. Palvelumme on paikasta riippumatonta, tavoitteellista ja yksilöityä ohjausta. Keskitymme ravinnon, levon ja aktiivisuuden tasapainottamiseen. Emme jätä ketään mittaustulostensa kanssa yksin, toteavat Markus Kaprio ja Arto Ylitapio. Heikosti palautuvan ihmisen nostaminen hyvälle tasolle vie noin viisi kuukautta. Kohtalaisesti palautuvan lyhyemmän aikaa, koska mittaus antaa suunnan toiminnalle. Hyvin palautuville ihmisille, joita on noin 50 prosenttia mitatuista, annamme palautteen ja suosituksen siitä, kuinka toimintakykyä pidetään yllä. Yksilöllistä palvelua kaikille,asuinpaikasta riippumatta Precoverin tavoitteena on mahdollistaa yksilöllinen palvelu kaikille, asuinpaikasta riippumatta. Emme juoksuta ihmisiä mihinkään. Hyödynnämme tieto- ja viestintätekniikkaa ja tavoitamme heidät siellä missä he ovat. Meillä on asiakkaita ympäri Suomea ja olemme pystyneet kehittämään hyvin tehokkaan ja edullisen toimintatavan. Palvelumme, esimerkiksi sykevälimittaukset, ovat prosenttia kustannustehokkaampia kuin työterveyshuollon palvelut yleensä. Firstbeat-sykevälimittaus auttaa ymmärtämään hyvinvointiisi vaikuttavien tekijöiden merkityksen arkielämässä. Sykevälimittauksella voidaan mitata mm: Stressiä ja palautumista Työn kuormitusta Liikunnan terveys- ja kuntovaikutuksia Arvioida elämäntapoihin liittyviä riskejä Mittaustulokseen ei voi tietoisesti vaikuttaa, vaan se on täysin objektiivista tietoa hyvinvoinnistasi - aidossa ympäristössä. Precover Oy:n tuottama Firstbeat-sykevälimittaus sisältää kolmen vuorokauden sykevälimittauksen Bodyguard-2 mittalaitteella, raportin mittausten pohjalta sekä asiantuntijan palautekeskustelun, jos asiakas sellaisen haluaa. Precover Oy Jääsalontie 10, Oulu, Limingantulli Puh


11 Tähän jutun nimi meduusa-festivaali Yleisö kohtasi pelkonsa Meduusa-festivaaleilla Lauantaina 2.4. järjestettyä Meduusa-festivaalia vietettiin pelottavissa tunnelmissa Kymenlaakson ammattikorkeakoulun Mediakasarmilla. Jo kaksitoista kertaa järjestetyn festivaalin teemana oli tänä vuonna pelko. teksti Sari Kiviharju, Anni Leskinen kuvat Antti halinen estivaalin vetonauloja olivat Madventures-ohjelmasta tutuksi tulleet Riku Rantala ja Tuomas Tunna Milonoff, jotka luennoivat aiheesta Avoimena maailmalle uskalla rikkoa rajasi. Toinen festivaalin pääesiintyjistä oli palkittu dokumenttielokuvien ohjaaja ja tuottaja Kiti Luostarinen, joka esitteli kuolemaa käsittelevän dokumenttielokuvan Kuoleman kasvot. Luentojen lisäksi festivaalin ohjelmaan kuului erilaista oheistoimintaa. Viime vuonnakin suuren suosion saavuttaneen Meduusa -kirpputorin tuotot ohjattiin tällä kertaa Kouvolan Seudun Eläinsuojeluyhdistykselle. Kauhukirppiksen lisäksi muita Pelko-teemaan sopivia oheistoimintoja olivat muun muassa dokumenttielokuva Aaveet Kasarminmäen historiassa sekä selkäpiitä karmiva äänimaisema, jossa pelkoa kuvattiin äänen avulla. Kasarminmäen hurja menneisyys Pelko-teeman tukena Pelko-teemaa tuotiin esiin myös tarinoina Kasarminmäen pitkästä historiasta. Todellisen festivaalitunnelman takasi suuri yleisöjoukko, joka täytti auditorion edustan jo reippaasti ennen Madventures-luennon alkamista. Festivaalipäivän kruunasi iltabileet ravintola Aulassa, jossa juhlijoita nauratti ääniakrobaatti RudiRok ja tanssimusiikkia tarjosi Joku Paikallinen Bändi. Koko syksyn ja kevään kestäneen projektin järjestämisestä vastasivat Kymenlaakson ammattikorkeakoulun yhteisöviestinnän ja graafisen suunnittelun opiskelijat yhteistyössä liiketalouden, muotoilun ja restauroinnin opiskelijoiden kanssa


9 Useimmilla meistä on kokemuksia spontaaneista nauruherätyksistä, jotka ovat saattaneet levitä mistä tahansa triviaalista tapahtumasta. Parin ihmisen spontaani nauru imaisee joskus viattomat sivustakuulijat mukaansa irrationaaliseen nauruhysteriaan. Jälkeenpäin voi olla nolon hyvä olo, jota on vaikea selittää. Yliluonnollinen selitys on turha, koska kysymyksessä on hyvin inhimillinen ilmiö. Naruepidemia Joskus nauru voi saada epideemiset ulottuvuudet. American Scientist 13 lehti kertoo kuinka silloisessa Tanganyikassa levisi v kolmesta tytöstä alkanut nauruepidemia. Kaikki alkoi lähetysjärjestön ylläpitämässä koulussa Kashashan kylässä. Lopulta vuotiaille tytöille tarkoitetussa koulussa noin sata sadastaviidestäkymmenestä tytöstä ei enää pystynyt hillitsemään hysteeristä nauruaan, joka välillä muistutti itkua. Pari viikkoa myöhemmin koulu päätettiin väliaikaisesti sulkea. Kotiin lähetetyt oppilaat levittivät naurutartuntaansa lähiyhteisöihin. Nauru jatkui päivästä ja viikosta toiseen niin hillittömänä, että useita kouluja jouduttiin sulkemaan määräajaksi. Nauru laantui vasta kuuden kuukauden päästä. Toisten tietojen mukaan nauruepidemia kesti kaksi ja puoli vuotta, jonka aikana 14 koulua sulki määräajaksi ovensa ja lukuisat kylät pantiin väliaikaisesti karanteeniin. 14 Kotiin lähetyt tytöt tartuttivat naurunsa ensin sisaruksiin ja naispuolisiin aikuisiin. Isät, miespuoliset opettajat, poliisit, heimopäälliköt ja muita sivistyneemmät miehet ylipäänsä osoittautuivat hyvin immuuneiksi. Tartunta siirtyi herkimmin lähisuhteiden kautta ja naisilla niitä näytti olevan eniten. Lähteet eivät kerro mitään naurun aiheesta. Todennäköisesti sellaista ei ainakaan tietoisella tasolla ollut. Minua kiehtoisi oppia tuntemaan maan tilannetta siltä ajalta. 15 Tarttuva nauru ei nimittäin tarvitse mitään erityistä aihetta. Se on kuin vastustamattomasti mukaansa tempaava joukkohysteria, josta ihmiset myöhemmin heräävät kyselemään: Mikä minuun oikein meni. Opettajan tai minkä tahansa muun joukon johtajan on turha yrittää keinotekoisesti pysäyttää tällaista naurua. Se jatkuu kunnes se on saavuttanut luonnollisen loppunsa. On vain yksi toinen joukkokäyttäytymisen ilmiö, joka on rajuudessaan ja spontaanisuudessaan yhtä vetovoimainen ja irrationaalinen. Se toteutuu lynkkausporukassa. Sekin voi levitä epideemisesti kuten Ruandassa 1994, jolloin hutut tappoivat muutaman kuukauden aikana tutsia käsittämättömässä lynkkausorgiassa. Kun kollektiivisesti toteutettu väkivalta on tehty, moni herää siitä järkiinsä, kysellen mikä ihme heihin meni. Täysissä mielen voimissaan tai yksin he eivät ikinä olisi suostuneet sellaiseen väkivaltaan. Sama hämmentävä kysymys yhdistää mitä viattominta naurua ja mitä julminta väkivaltaa. Itkun ja naurun salasuhde Tiedeyhteisössä koetaan kaikkia inhimillisiä tunteita koskevan tutkimuksen renessanssia. Silti itkemistä ja kyyneleitä on tutkittu paljon vähemmän kuin naurua. Jokaista itkua käsittelevää kirjaa kohtaan löytyy tusinan verran kirjoja naurusta. Jälkimmäinen aihe on tietenkin paljon hauskempi ja siinä mielessä motivoivampi. Vaikka aiheet näyttävät kovin vastakkaisilta, niitä kannattaisi tutkia yhdessä. Itkun ja naurun sukulaisuus on paljon oletettua läheisempi. Sananlaskujen kirja sanoo: Kaikella on määrähetkensä, aikansa joka asialla taivaan alla aika itkeä ja aika nauraa. 16 Vaikka nämä tapahtuisivat eri aikaan, molemmat usein nousevat samasta lähteestä. Sama lähde, josta nauru nousee, oli aiemmin täynnä kyyneleitä. Joskus syvä itku poikii yhtä syvästä helpotuksesta nousevaa naurua. Toisinaan syvä nauru kytkee meidät kaivoon, jossa on itkemättömiä kyyneleitä. Naurun kyyneleet voivat auttaa ottamaan etäisyyttä tapahtuneeseen. Surun kyyneleet vievät kasvokkain tapahtuneen kanssa. Nauru laajentaa perspektiiviä helpottavalla tavalla. Suru voi tarkentaa näkökykyä sellaisille asioille, joita ei nauraessa näe. Itku voi kaventaa näkökenttää vain omaan menetykseemme, mutta se voi myös auttaa meitä huomaamaan sen, minkä olemme naurullamme saaneet aikaan. kokouksessa alkanut itkeä hillittömästi. Hän tuli itsetuntemuskurssille saadakseen selville itkunsa sisällön. Löytö teki hänelle hyvää. Se auttoi häntä tietoisesti suremaan menetystä, jonka oli selviytymismenetelmiensä avulla kokonaan ohittanut. 13 American Scientist January-february Provine. Laughter. A Scientific Investigation. s Olen turhaan yrittänyt etsiä tästä mielenkiintoisesta ilmiöstä tarkempia tietoja. Jos joku teistä tuntee jonkun vanhan lähetystyöntekijän, joka on ollut siihen aikaan maassa, olisi kiinnostunut tietämään tunteeko hän ilmiötä tarkemmin. 16 Saarn 3:1,4. 9


14 kaava), joka laukeaa vaikka punaiseksi maalatun tikun avulla. 5. Harmaalokki saattaa hylätä munansa, jos se saa eteensä oikean näköisen munan, vaikka se olisi niin suuri, ettei se pysty kiipeämään sille. 6. r-strategia lisääntymisessä: kalojen kutu; mitä tuhlausta! 7. Ihmiskoiraan aivot, jotka eivät erota elävää naarasta kaksiulotteisesta kuvasta, vaan kiihottuvat myös siitä; jälleen kerran: mitä tuhlausta! 8. Ihmisnaaraan kuukautisvuoto ja -kivut (ei mitään ilmeistä funktiota, pelkkää kiusaa). 9. Loispistiäisen toukat, jotka syövät isäntänsä elävältä sisältäpäin. Suunnittelijan viesti ihmiselle? 10. Ihmisen häntäluu, viisaudenhammas ja umpilisäke. Kiusa se on pienikin kiusa? 11. Kaikki geneettiset vaivat, kehityspoikkeamat ja sairaudet (likinäköisyydestä vakavimpiin epämuodostumiin). Viestejä erehtyväiseltä suunnittelijalta? 12. Ihmisaivot, jotka muodostavat kuvan maailmasta sen perusteella, mikä on (ollut) lisääntymisen kannalta järkevää. Tämä mahdollistaa uskomuksia, joiden takana ei ole todisteita. 13. Taipumus tulla riippuvaiseksi mm. nikotiinista, alkoholista, huumeista, nettipornosta yms. Todisteiden puute ei ole todiste olemassaolosta Skeptikoita Jyväskylän kesässä Esimerkit osoittavat, että älyttömän suunnittelijan lisäksi ID:tä voitaisiin kutsua myös ED:ksi, pahaksi suunnittelijaksi (evil designer). Olipa luojalle annettu nimi mikä tahansa, kirjan loppusanoja on hiottu erityisellä hartaudella: Vaikka hyväksyisimmekin sen, että tietyn rakenteen evolutiivinen synty on toistaiseksi selittämättä, jää aina periaatteessa mahdolliseksi olettaa, että suunnittelusignaaleille ja niiden tuntemattomille funktioille on olemassa naturalistinen hypoteettinen evoluutiomekanismi. Tämä oletus siihen liittyvien maailmankatsomuksellisten perusnäkemysten kanssa on epäilemättä itsessään järkevä ja yhtä mahdoton todistaa vääräksi kuin luomisnäkemyskin (s. 306). Lausunto on kaikessa kiemurtelussaan kiinnostava mutta täysin virheellinen. Jo Darwin kirjoitti seikoista, joiden olemassaolo romuttaisi hänen teoriansa. Sen pohtimista, mikä tulos tai löydös kumoaisi lähtökohtana olevan olettamuksen, voidaan melkeinpä pitää yhtenä tieteellisen teorian tai hypoteesin tuntomerkkinä. Ei siis ihme, että älykkään suunnittelijan tai psykoanalyysin puolustajat eivät tällaisia mietiskele. Vaikka teoriaa älykkäästä suunnittelijasta ei siis voidakaan kumota, loppupäätelmä kirjasta on kuitenkin toiveita herättävä: luomisoppi on pahassa kriisissä, jos hyväntahtoiset professoritkin joutuvat harrastamaan näin kieroja temppuja, harhauttamista, valheellisuutta ja yhteydestään irrotettuja sitaatteja. Jussi K. Niemelä ja Osmo Tammisalo Jyväskylässä järjestetään heinäkuussa puhetilaisuus teemalla Uskotko mitä sinulle väitetään? Tilaisuudessa puhuvat Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtaja professori Jukka Maalampi, Kuopion yliopiston terveyssosiologian dosentti Markku Myllykangas, Skeptikko-lehden päätoimittaja Risto K. Järvinen, psykologi, PsT Jukka Häkkinen ja Viron skeptikkoyhdistyksen Martin Vällik. Tilaisuuden puheenjohtajana toimii Christian Forsberg. Perjantaina klo 14-16, Kaupunginteatterin lämpiö, Vapaudenkatu 36. Vapaa pääsy. Älykkyys, geenit ja ympäristö Darwin-seura ry ja Status ry (Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian opiskelijat) järjestivät maanantaina evoluutioseminaarin kiistellystä aiheesta älykkyys, geenit ja ympäristö. Tapahtumaan Uuden Ylioppilastalon Mannerheimsaliin oli kuitenkin saapunut vain kourallinen ihmisiä, joista suurin osa Darwinseuran jäseniä. S eminaarin avasi Darwin-seuran puheenjohtaja, sosiaalipolitiikan professori J.P. Roos. Roos mainitsi heti ensimmäiseksi, että aihe, yksilöiden ja ryhmien väliset älykkyyserot, on lievästi sanottuna arkaluontoinen. Ja takapakkiakin tuli jo ennen seminaaria, koska alunperin mukaan lupautuneelle psykologian professori Liisa Keltikangas-Järviselle tuli yllättäen este. Hänet korvasi ansiokkaasti FM, VTM, tutkija Markus Jokela Helsingin yliopiston psykologian laitokselta. Muut esitelmöitsijät olivat akatemiaprofessori Kai Kaila (Helsingin yliopisto), valtio-opin emeritusprofessori Tatu Vanhanen (Tampereen yliopisto), sosiaalitutkimuksen menetelmien opin professori Pertti Töttö (Kuopion yliopisto) ja FM, tutkija Mikael Nederström (Helsingin yliopisto). Voidaanko tabuista keskustella? Roos kertoi otsikkonsa Pohdintoja erään tabuaiheen ympärillä alla, että jopa Darwinseuran piirissä oli keskusteltu, onko asian julkinen käsittely lainkaan paikallaan. Seminaari päätettiin kuitenkin järjestää, koska Roosin mukaan tabuaiheita on niin vähän jäljellä. Ongelman muodostaa älykkyyden periytyvyys ja rähähdystynnyrin ytimessä ovat ryhmien väliset erot. Roos totesi, että pari hänen asiantuntijana pitämäänsä henkilöä kieltäytyi ilmeisesti tästä syystä kutsusta saapua esitelmöimään seminaariin. Roos teki myös henkilökohtaisen tunnustuksen: Olin aiemmin vakuuttunut, että ÄO-tutkimus on huuhaata ja siitä kiinnostuneet ovat iljettäviä rasisteja. Pidin kaimaani, kanadalaista professoria J.P. Rushtonia hirviönä, ja Arthur Jensen herätti ristiriitaisia muistoja, koska vuoden 1969 ÄO-kohun aikoihin olin Yhdysvalloissa opiskelemassa. Ajattelin myös, että toinen The Bell Curve -teoksen kirjoittajista, Charles Murray, on ja oli taantumuksellinen porsas. Samoin olin sitä mieltä, että täällä paikalla oleva Tatu Vanhanen on pilannut Suomen maineen kirjoittamalla Richard Lynnin kanssa kansantulon ja älykkyyden kausaaliyhteydestä, koska hänet on sekoitettu poikaansa joka on Suomen pääministeri! Sitten seurasi paljastus: Olen nyttemmin hieman muuttanut mieltäni. Tiedän enemmän, luulen vähemmän. Olen sitä mieltä, että ÄO-tutkimusta kohtaan esitetty kritiikki on useimmiten virheellistä ja perusteetonta. Esimerkiksi Helsingin Sanomissa aiheesta taannoin käyty keskustelu oli lähinnä osoitus tietämättömyydestä. Siinä kävivät ilmi tyypilliset ennakkoluulot: älykkyydellä ei ole merkitystä - eikä se periydy. Roos esitti, miten alan kirjallisuuden lukemisesta nousee kuitenkin näkökulma, että nimenomaan älykkyyden heritabiliteetin kieltäjillä on asiassa todistustaakka; näyttöä pe- 26 Skeptikko 2/2006 Skeptikko 2/


12 Huumeasiakkaiden on vaikea löytää omaa paikkaansa palvelujärjestelmässä, koska hoitopaikkoja on useita ja hoitoonohjaus ontuu. sinkin, jos he ovat motivoituneita käymään ryhmissä ja muissa avopalveluissa. Jo nuorena käytön aloittaneilla ei ole ollut päihteetöntä elämää: kun ihmisen pitää muuttaa oma identiteettinsä, arvonsa ja asenteensa, se ei tapahdu hetkessä. Tällöin voidaan tarvita pitempäänkin laitoskuntoutusta. Sisko Noukka huomauttaa, että hoitopaikan valinnassa on otettava huomioon asiakkaan tarvitsema apu: onko kuntoutuspaikassa asiantuntemusta sekakäyttäjien hoitoon tai vaikkapa mielenterveysongelmien hoitoon. Sukupuolellakin voi olla merkitystä: naisille on joitain omia hoitoyhteisöjä. Perheellisillä täytyy ottaa huomioon koko perheen hoitomahdollisuus. Hyviin hoitopaikkoihin saattaa olla pitkätkin jonot. Loppuvuodesta hoitoon pääsy voi taas tyssätä siihen, että kunnan päihdekuntoutukseen varaamat määrärahat ovat loppuneet. Jos hoitoon hakeutuu nuori ihminen, jolla on pieni lapsi, maksusitoumuksen saa helpommin. Yksinäiselle, pitkän linjan kulkijalle maksusitoumuksen saanti on toisinaan kiven takana. Jos takana on jo monta laitoshoitojaksoa, saatetaan panna puolen vuoden karenssille, vaikka näin ei lain mukaan saisikaan toimia, Mailis Taskinen sanoo. Päätöksen täysi-ikäisen huumeidenkäyttäjän hoidon kustantamisesta tekee Tampereella asiakkaan sosiaalityöntekijä. Arviointi ja kuntoutuspaikan valinta tehdään hoitavan ja maksavan tahon yhteistyönä. Mikään laitos ei raitista Mikään laitos ei raitista. Olipa laitosjakso lyhyt tai pitkä, kaiken A ja O on, että avohoito on hyvin järjestetty laitoshoidon jälkeen, Tuula Rantanen korostaa. Sisko Noukka sanoo, että intervallihoidoista on hyviä kokemuksia. Laitoskuntoutus on jaksotettu niin, että välillä asiakkaalla on kotiharjoittelujaksoja, jolloin hän on avohoidon asiakkaana. Silloin rakennetaan turvaverkkoa, jotta elämä sujuisi kotipaikkakunnalla. Mailis Taskinen tähdentää, että alun alkaen on otettava koko verkosto huomioon: sekä ongelmaa ylläpitävä että tukea antava ja kuntouttava verkosto: Yksi ulottuvuus ovat sakot, tuomiot ja velkaantuminen. Mitä kaikkea on vireillä ja tulossa. Ne voivat aika tehokkaasti sabotoida hyvänkin hoidon. Intensiivistä tukea Tampereella päihdeongelmaisille ei ole riittävästi asuntoja eikä asumiseen riittävästi tukea. Eritasoisia tukiasuntoja on henkilölle. Päihdepoliittisessa suunnitelmassa ehdotetaan, että kuntouttavan laitoshoidon ja tuetun asumisen jälkeiseen asumiseen varataan vähintään 50 asuntoa vuosittain. Tuettu asuminen ja tukiverkoston rakentaminen ovat tärkeitä jälkihuollon osia, ettei tarvitsisi mennä takaisin huumeluukkuihin ja entisiin porukoihin. Turvaverkkoa voi rakentaa monenlaisista palasista: avohoitopalvelujen lisäksi on vapaaehtoistyötä, lukuisat yhdistykset järjestävät monenlaista toimintaa, on erilaisia ryhmiä. Pulmana on kuitenkin, miten saada riittävän intensiivinen ja pitkäaikainen sosiaalinen tuki, Mailis Taskinen sanoo. Kuka pitää langat käsissään? Pitkässä hoitoketjussa on monta toimijaa eikä eri tahojen välinen työnjako ole aina selvä. Jonkun pitäisi pitää langat koko ajan käsissään, ettei asiakas tipahda ketjun läpi: Palvelujen yhteensovittamisessa, työnjaossa ja yhteistyössä on petrattavaa. Tarvitaan palveluohjausta: joissakin tapauksissa palveluohjaaja voisi olla asiakkaan sosiaalityöntekijä, joissakin sosiaaliterapeutti. Kaikki A- klinikan asiakkaat eivät ole so- Alkoholia, lääkkeitä, huumeita Tampereella arvioidaan olevan vähintään runsas tuhat suonensisäisesti huumeita käyttävää. Lisäksi on tuhansia kannabiksen käyttäjiä. Nuorilla ekstaasin ja muiden design-huumeiden käyttö yleistyy nopeasti. Vuonna 1999 Tampereen seudulla myytiin vähintään noin kaksi miljoonaa puolen gramman hasisannosta ja noin samankokoista amfetamiiniannosta. Poliisin haltuun joutui lähes ekstaasitablettia. Yleisin huume kannabiksen jälkeen on amfetamiini. Heroiinia Tampereella liikkuu toistaiseksi vähän. Sen sijaan käytetään laajasti katukaupassa myytäviä opioidilääkevalmisteita, Subutexia ja Temgesiciä. Huumeiden käyttöä tavallisempaa on lääkkeiden ja alkoholin yhteiskäyttö. Yleisin päihdeongelma on yhä alkoholin liikakäyttö. Runsaan asukkaan Tampereella arvioidaan olevan noin alkoholin suurkuluttajaa. Alkoholin käyttö aiheuttaa ongelmia useimmiten noin kymmenen vuoden viipeellä, huumeet jopa muutaman kuukauden kuluttua käytön aloittamisesta. Sairaanhoidossa ja terveydenhuollossa päihteet aiheuttivat Tampereella yli 22 miljoonan markan kustannukset vuonna Jos hiv-epidemia leviää pääkaupunkiseudulta Tampereelle, se kasvattaa erikoissairaanhoidon kuluja noin miljoona markkaa potilasta kohti. Lastensuojelussa 37 prosenttia huostaanotoista tehtiin vuonna 1999 vanhempien päihteiden käytön takia. Parhaassa hedelmällisyysiässä olevien naisten päihteiden, erityisesti huumeidenkäytön yleistyminen ennakoi, että raskaana olevien päihteitä käyttävien äitien määrä lisääntyy. Raskaana olevien ja pienten lasten narkomaaniäitien määrän oletetaan olevan useita kymmeniä lähimpien vuosien aikana. Tampereella päihdehoitoon käytettiin erityispalveluissa ja lastensuojelun sijaishuollossa 30,8 miljoonaa markkaa vuonna Lähde: Tampereen kaupungin päihdepoliittinen suunnitelma. Tampereen kaupungin sosiaali- ja terveystoimen julkaisuja 8/2000. siaalitoimen asiakkaita, eivät edes huumeidenkäyttäjät, Mailis Taskinen sanoo. Oleellista on, että joku ottaa kokonaisvastuun ja katsoo, että kaikki toimii yhteen. Se pitäisi selkeästi sopia. Nyt se on sattumanvaraista ja riippuu siitä, kuinka hyvin sosiaalityöntekijä tai sosiaaliterapeutti tuntee asiakkaan asian omakseen. Luvassa matalan kynnyksen hoitopiste Tampereen päihdepoliittisessa suunnitelmassa lähdetään siitä, että päihdehaittoja pitää vähentää silloinkin, kun päihteidenkäyttäjä ei voi lopettaa käyttöä. Suonensisäisiä huumeita käyttävien Neuvonta- ja tukipiste Nerviin asiakas voi tulla ilman lopettamismotivaatiota. Tampereelta puuttuu kuitenkin huumeidenkäyttäjien matalan kynnyksen hoitopiste. Nyt he hakevat apua muun muassa vieroitusoireisiinsa terveydenhuollon päivystyksestä. Huumeasiakkaiden on myös vaikea löytää omaa paikkaansa palvelujärjestelmässä, koska hoitopaikkoja on useita ja hoitoonohjaus ontuu. Päihdepoliittiseen suunnitelmaan sisältyykin matalan kynnyksen hoitopisteen perustaminen. A-klinikkasäätiö teki siitä kehittämishankeanomuksen Raha-automaattiyhdistykselle ja tälle vuodelle projektirahoitusta myönnettiin markkaa toiminnan käynnistämiseen. Hoitopisteen on tarkoitus toi- 12 SOSIAALITURVA 3/ /17/06, 11:10 AM


35 34 Eläkeselvittelyt ja muut palvelut Haastatteluissa kuvattiin yhteistyötä sosiaalityön ja terveydenhuollon välillä lähinnä sitä kautta, miten terveydenhoitajan palvelut ovat käytössä ja tehdäänkö pitkäaikaistyöttömien terveystarkastuksia. Muutamat mainitsivat myös käytettävissä olevat päihde- ja mielenterveyspalvelut. Muutoin terveydenhuollon rooli kokonaisuutena jäi melko hämäräksi. Puhe painottui eläkeselvittelyihin, joita monissa toimipisteissä on mahdollisuus tehdä omana toimintana. Eläkeselvittelyistä jäi mieleen pohdinta, käytetäänkö sitä enemmän jäljellä olevan työkyvyn arviointiin vai työllistymisen esteiden kartoittamiseen ja mitä selvittelyistä on lopputuloksena. Kokonaisuutena järjestelmä näyttää toimivan. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkuus eläkehylkäyksen jälkeen on myös melko tavallista. Yksi mahdollinen kehittämiskohde voisi olla se, miten etuuksia todellisuudessa sovitetaan. Keskusteluissa nousi esiin kannanotto, jonka mukaan asiakkaat roikkuvat liian pitkään työmarkkinatuella, vaikka sairasloma voisi olla oikeampi vaihtoehto, ehkä myöhemmin eläke. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat eivät siis sinänsä kuormita terveydenhuollon palveluja vaan pikemminkin päinvastoin. Verenpaineen mittauksestakin saattaa olla monta vuotta aikaa. Asiakkaat eivät myöskään tiedä, mitkä peruspalvelut olisivat heidän ulottuvillaan. Yksi asiakasryhmä, joka usein mainittiin, (jos heitä vaan toimipisteissä oli), olivat koevapaudessa olevat. Onko heille jotain omia, muita palveluja vai erottuvatko he muuten jollain tavalla ohjauksessa tai jatkon suunnittelussa, ei käynyt ilmi. Vaikka keskusteluissa herkästi korostuu se, että kuntouttavaa työtoimintaa pidetään joskus automaattina, se ei ole koko totuus. Haastateltavat halusivat nostaa esille myös sen, että aktivointisuunnitelmassa otetaan yleensä hyvin huomioon, jos kuntouttava työtoiminta ei sillä hetkellä ole järkevä vaihtoehto. Sinne ei lähetetä, jos katsotaan, ettei siitä juuri nyt ole hyötyä. Sosiaalinen kuntoutus muitakin määrittelyjä tarvitaan Keskusteluissa nousi usein esille sosiaalinen kuntoutus. Työmenetelmänä se ei ole uusi, mutta lainsäädännössä sitä ei vielä ole. Sitä ollaan ehdottamassa vasta uuteen, valmisteilla olevaan sosiaalihuoltolakiin. Tässä näkyy määrittelyn kirjavuus. Sosiaalista kuntoutusta toivotaan joko lisää tai pohditaan millaiseksi sen sisältö tulisi muotoutumaan. Sosiaalinen kuntoutus näyttäytyy puheessa jonkin verran irrallisena kokonaisuutena. Ei siis ole vielä selkeää käsitystä siitä, onko se enemmän elämänhallinnan parantamista vai työllistymisvalmiuksien edistämistä vai jokin aivan oma, sisällöllinen kokonaisuutensa kaikkien muiden palvelujen rinnalla. Toinen, selvästi ristiriitainen käsite, on ns. matalan kynnyksen paikka. Näitä paikkoja vastaajat kaipaavat lisää, varsinkin niille asiakkaille, joilla on mielenterveysongelmia. Yksiköiden työntekijät pohtivat paljon sitä, mieltävätkö he itse oman toimipisteensä ns. matalan kynnyksen paikaksi vai mieltävätkö mahdollisesti asiakkaat tai muut yhteistyötahot toiminnan luonteen näin ja pitääkö oletus paikkansa. Osa toimipaikoista haluaa selvästi olla juuri matalan kynnyksen paikka eri perustein ja osa taas kokee määritelmän leimaavana.


6 Marit Lammes innostui koskenlaskusta kuntolomansa aikana ja siitä tuli hänelle pysyvä harrastus Monipuolinen loma kylpylähotellissa täysihoidolla ja kunto-ohjelmalla, kauniissa ympäristössä ja mukavassa seurassa. Hinta vaivaiset 150 euroa. Kannattaisiko kokeilla? Merivoimien pääluottamusmiehen Marit Lammeksen kuntoloma ajoittui hetkeen, jolloin puolustusvoimien palkanmaksusotkut kävivät kuumimmillaan. Viiden päivän irtiotto auttoi häntä lataamaan uutta virtaa itseensä. Palkansaajien hyvinvointi ja terveys ry:n (PHT) järjestämät liikuntalomat ovat kaikkien Aliupseeriliiton työssäkäyvien Kuva: Jiri Halttunen Täydellinen irtiotto arjesta jäsenten haettavissa. Niissä keskitytään liikuntaan, painonhallintaan sekä pysyvään elämäntapojen muutokseen. Lammes perusteli PHT:lle lähettämässään hakemuksessa lomatarvettaan työkiireillä ja vaikeudella ottaa omaa aikaa. Hän kaipasi tuolloin myös uutta motivaatiota liikkumiseen. Lammeksen lomakohde oli Kuusamon Oulangassa, keskellä kansallispuistoa. Majoitus oli yhden hengen huoneissa ja pääsimme astumaan huoneistamme suoraan erämaahan. Paikka tarjosi Lammekselle täydellisen irtioton arjesta. Hotellissa ei ollut iltaelämää. Paikassa ei myöskään ollut televisiota, sanomalehtiä tai yleisessä käytössä olevia internet-koneita. Koskenlasku osaksi elämää Liikuntaohjelma sisälsi Lammeksen mukaan ennen kokematonta pohjoisen erämaahan kuuluvaa liikuntaa. Siellä oli muun muassa vaellusta asiaankuuluvine laavupysähdyksineen, koskenlaskua kumiveneillä, ohjattua kiipeilyä sekä kanootilla ja kajakilla melomista. Ohjaajat korostivat luontoa kuntosalina ja he toivat sen tiimoilta esille erilaisia mahdollisuuksia. Koskenlaskusta tuli Lammekselle pysyvä harrastus. Vaeltamista olen harrastanut aikaisemminkin, mutta ehkä rohkeus ja usko omaan osaamiseen kasvoi siellä. Lisäksi tutustuin netissä olevaan HejaHejapalveluun, jonka avulla on helppo seurata omaa liikkumista. Varsinaista kunto-ohjelmaa hänelle ei tehty, mutta ryhmässä käytiin läpi asioita, joita kukin voisi tehdä omassa elämässään toisin. Lisäksi kuntotekstit antoivat reaaliaikaista tietoa omasta tilanteesta. Lammes suosittelee kuntolomalle hakeutumista kaikille, joilla arjen pyörittäminen vie kaiken vapaa-ajan tai jotka kaipaavat muuten katkoa arkeen. Hän toteaa, että kuntolomalle voi osallistua kuka tahansa. Henkilön ei siis tarvitse olla varaton tai huonokuntoinen. Omassa ryhmässäni oli entinen ammattilaisjääkiekkoilija ja alle kolmikymppinen hyväkuntoinen nuori nainen. On mahtavaa saada viettää viikko ventovieraiden ihmisten seurassa aivan uudenlaisessa ympäristössä. Riikka Kankare pääsi ensimmäistä kertaa kokeileemaan lumikenkäilyä Kuusamon luonto tarjoaa henkeäsalpaavan liikkumisympäristön. Kuva: Marit Lammes Uusia maisemia ja kipinää liikuntaan Sotilasammattihenkilö Riikka Kankare osallistui Rokua Spassa järjestetylle kuntolomalle huhtikuussa. Viiden päivän jaksosta jäi käteen uusia liikuntalajeja ja kipinä monipuolisempaan liikuntaan. Kankare kiinnostui mahdollisuudesta ja hän teki hakemuksen PHT:lle ja sai ilokseen myöntävän vastauksen. Kirjoitin pitkän, tunteisiin vetoavan hakemuksen, koska luulin, että sinne on paljon hakijoita. Todellisuudessa jaksoja on peruutettu, koska niihin ei ole ollut tarpeeksi hakijoita. Kankare oli tyytyväinen saamaansa lomapaikkaan. Hän valitsi paikaksi Oulun seudulla olevan kohteen, koska ei ollut aikaisemmin käynyt alueella. Myös alueen kaunis luonto veti puoleensa. Hotelli oli todella siisti ja kaunis. Siellä oli ilmaiset kylpyläkäynnit koko loman ajan ja mikä tärkeintä, majoitus yhden hengen huoneissa. Ruokaa oli tosin hiukan liikaakin. Hotellissa oli myös vilkas iltaelämä, esimerkiksi tanssia ja karaokea. Olohuoneeseen ilmestyi Crosstrainer Kankare halusi lomalla päästä kokeilemaan eri liikuntalajeja. Ympäröivä luonto ja luminen maisema mahdollistivat muun muassa lumikenkäilyn, mikä oli hänelle ihan uusi laji. Tein myös ensimmäisen oikean harjoituksen kahvakuulalla. Harjoittelimme myös oikeaoppista venyttelyä. Spahotellissa oli tarjolla tietenkin runsaasti vesijumppaa eri muodoissaan. Ohjelman vetäjät olivat Kankareen mukaan todella innostuneita työstään ja erittäin ammattimaisia. Viikko-ohjelma tuli hyvissä ajoin kotiin ja paikan päällä tehtiin kaikki mahdolliset kalliit testaukset, joita ei muuten itselleen saisi teetettyä. Varsinaista kunto-ohjelmaa Kankareelle ei tehty. Jokainen teki sen viikon aikana itse, ottaen huomioon omat todelliset resurssit, kuten käytettävissä olevan ajan ja lähialueen liikuntapaikat. Saimme käyttäjätunnukset keskustelusivulle, jossa voi kysellä neuvoa opettajilta ja keskustella oman ryhmän kesken. Siellä on jaossa myös valmiita ohjelmia eri lajeille. Kankareen mukaan tarttui viiden päivän kuntolomalta jotakin pysyvää. Uskon, että testaukset avasivat jokaisen silmiä omasta kunnosta, sisäisen rasvan määrästä ja unen tasosta. Löysin 20 minuutin intervalliharjoituksen, josta on enemmän hyötyä kuin tunninkin kävelylenkistä, jossa syke ei nouse. Vesijuoksusta tuli uusi suosikkilajini. Hankin myös Crosstrainerin olohuoneeseen television eteen. Kankare korostaa, että osallistuakseen kuntolomalle ei tarvitse olla huonossa kunnossa tai sairas. Suosittelen kuntolomaa jokaiselle, joka haluaa kivan viikon halvalla, kauniissa ympäristössä kivojen ihmisten kanssa. Teksti: Asta Ruuskanen Lisätietoja haettavista lomista sekä 10 Ammattisotilas 3/2013 Ammattisotilas 3/


17 YCED Tuula Rantaeskola: Nuorisovaihtoa jo 1950-luvulla Tänä vuonna juhlimme ns. virallisen nuorisovaihdon 50-vuotista taivalta. Jo 1950-luvulla kuitenkin vaihtoa aloiteltiin. Kun vuonna 1955 Tukholmassa pidettiin Euroopan piirikuvernöörien kokous, yksi tärkeistä asioista oli lasten ja nuorison vaihto eri Lions-maitten välillä. Asiaa valvoi ns. Bir-neuvosto (Lions Board of International Relations), johon tuolloin kuului vain Ruotsi ja Norja Pohjoismaista. Kaikkien Euroopan maan piirikuvernöörejä pyydettiin nimeämään edustaja ko. neuvostoon. Vuoden 1956 alussa Suomeen nimettiin kv. suhteille ja nuorisovaihdolle yhdysmies, Paul Hjelt, ja hänen avukseen erikoisesti hoitamaan nuorisovaihtoa Erik Österberg. Ensisijaisesti ryhdyttäisiin vaihtamaan lionien omia ja myöhemmin muittenkin lapsia Vuonna 1957 oltiin huolissaan siitä, että vain puheissa kansainvälinen toiminta on esillä ja teot puuttuvat. Siksi päätettiin vuoden 1959 toiminnasta, että koska vaihtojen toteuttaminen on osoittautunut vaikeaksi, päätettiin järjestää eri maihin nuorisoleirejä, joihin nuoret voivat osallistua pientä maksua vastaan. Lehdessä 1/59 julkaistiin kirjoituskilpa nuorisolle, jonka pääpalkintona oli markan lahjamatka Keski-Euroopassa kesällä pidettävälle nuorisoleirille. Kilpailun voitti Timo Jokinen Vaajakoskelta, joka käytti voittorahan kirjoituskoneen ostoon. Saksan lionspiirin järjestämälle leirille Münchenissä kesällä 1960 pääsivät arvonnan jälkeen neljä lionstytärtä. Piirikuvernöörineuvosto oli koolla , jolloin perustettiin nuorisovaihtotoimikunta BIR Esko Ajangon johdolla ja siihen kuului jäseninä joka osapiirin piirikuvernöörin nimittämä BIR-jäsen. Päämaja ilmoitti nuorisovaihdon ensimmäisen toimintavuoden (1962) osallistujien määräksi 131 nuorta. Tuonaikaiset leirikertomukset eivät liiemmin poikkea nykyisistä eivätkä leiriohjelmatkaan. Nuorisovaihto vakiintui v Nuorisovaihto vakiinnutti asemansa 1970 luvun alussa. Vuosikymmenen alussa vaihtoja oli keskimäärin ja lopussa jo kasinkertaistunut Nuorisovaihdon 50 vuotisjuhlassa Pieksämäellä YCED Tuula Rantaeskola luovutti nuorisovaihtopinssit entisille kollegoilleen. Vasemmalta Jari Rytkönen, Jaakko Harjumäki ja Tapani Rahko. Kuva: RNen. määrä. Esimerkiksi oli yhteensä 411 vaihtoa nuorisotoimikunta totesi, että lähes joka piirissä oli jo vaihtotoimintaa. USA:sta tuli suosituin kohdemaa 1970-luvun lopussa, jolloin charterkoneellisia nuoria saattajineen kuljeteltiin rapakon taakse. Vuosina vaihtomäärät olivat suuria. Tällä jaksolla suurin vaihto oli vuonna 1997, jolloin Suomesta lähti 448 ja meille tuli 175 nuorta. Tämän hetken maailmassa luvut tuntuvat aivan utopistisilta. Ainakin vuosina mainitaan saattajia olleen mukana kaukomatkoilla usein ladyineen! Tuohon aikaan Australia, Etelä-Afrikka, Japani ja Uusi Seelanti hoidettiin yhteispohjoismaisesti vuorovastuin. Saattomatkat loppuivat vuonna Poimintoja vuosilta : Vuonna 1989 Australiaan meni 51 ja 30 joulun aikaan Suomesta uusia vaihtomaita olivat Unkari, Uusi Seelanti, Meksiko ja Ecuador eestiläistä oli Suomessa perheissä ja 8 leirillä, ja ensimmäisen kerran pidettiin neljä leiriä. Vuonna 1999 aloitettiin vaihto Intian kanssa. Vuonna 2002 USA:n vaihto putosi 40 %. Viime kesänä lähtijöitä oli enää 54 nuorta. Vuonna 2008 ja 2009 joulukuussa pidettiin talvileirit Kuusamossa luvun suuret vaihtomäärät alkoivat pienentyä 2000-luvulla nykyiseen noin 250 lähtijään ja 150 vastaanotettuun nuoreen. Varsinkin USAn vaihto on hiipunut koko ajan. Toisaalta uusia maita, varsinkin Itä- Euroopasta on tullut koko ajan lisää: Romania, Slovenia, Makedonia, Tsekki-Slovakia, Latvia, Liettua, Valko-Venäjä, Ukraina, Moldova, Mongolia jne. Olipa jo yhteyshenkilöt Ranskan Guyana/Guadeloupeen ja New Caledoniaan. Taisipa joku jo toissa kesänä kysellä mahdollisuutta päästä Guadeluopeen! Pohjoismainen yhteistyö vilkasta Yhdessä on järjestetty Japanin, Australian ja Uuden Seelannin vaihtoja. Matkojen järjestelyvastuuta on kierrätetty Pohjoismaiden kesken. NSRkokouksissa nuorisovaihtojohtajilla on ollut omat palaverinsa, joissa toimintatapoja on hiottu. Myös Conventioneissa on Pohjoismailla ollut suuri rooli nuorisovaihtoa esiteltäessä. Kolmena viimeisenä vuonna nuorisovaihdon standi on ollut Tanskan, Suomen ja Islannin vastuulla. Syyskuun Eurooppa Forumissa päätettiin lopettaa Pohjoismainen nuorisovaihdon esittelypiste Conventioneissa. On katsottu, että päämajan tulee osallistua ko. standin kustannuksiin eikä vastuuta voi sälyttää yksin Pohjoismaille, koska esillä on ollut myös muiden maiden vaihtoa. Samoin on EF:ssä päätetty, että NSR:ssä ei enää ole nuorisovaihtokokousta! Tänä päivänä näyttää siltä, että useat vanhat vaihtomaat vähentävät kiintiöitä. Pohjoismaista Norjassa ja Ruotsissa vaihto tuntuu hiipuvan koko ajan. Suomessa määrät ovat 5 6 viime vuoden aikana pysyneet vakioina, lähteviä n. 250 ja tulevia n Sosiaalisella medialla uusia ulottuvuuksia Parin viime vuoden aikana sosiaalisen median mukaan tulo on antanut aivan uudet ulottuvuudet. Nuoret tutustuvat jo ennen leirejä Facebookissa. Leirin jälkeen keskustelu jatkuu vuosikausia. Jo pian leirin jälkeen nuoret sopivat yhteistapaamisia sopivaan Keski-Euroopan kaupunkiin. Nuorisovaihtojohtajilla on oma suljettu Facebook-ryhmänsä, jossa voi vaihtaa mielipiteitä, ilmoittaa vapaista leiripaikoista ja jutella nuorisovaihtokysymyksistä. Teknisesti haku on muuttunut totaalisesti. Paperit on jätetty unholaan ja kaikki asiakirjat hoidetaan sähköisesti. Allekirjoitussivu lähetetään skannattuna. Kaikesta huolimatta nuorisovaihto on edelleen kilpailukykyinen tuote. Myönteistä palautetta tulee edelleen. Monet kokevat vaihdon olleen heidän elämänsä parasta aikaa. 5/12 LION 17


3 Logistiikan kehitys Talokaivo Oy:n logistiikka on kehittynyt viimeisen vuoden aikana huomattavasti. Vuoden päivät yrityksemme toimituksista ja logistiikasta vastannut Teuvo Timonen on toiminut kuljetusyrittäjänä vuodesta 1992 lähtien. Siirtämällä yrittäjäkokemuksensa Talokaivon logistiikan pyörittämiseen hän on tuonut tehokkuutta yrityksen toimintaan. Noin 20 vuotta ympäri Suomen olevia työmaita kierrettyään Timonen ymmärtää toimitusaikojen tärkeyden. Varastossa on oltava oikeaa tavaraa oikeaan aikaan ja varastonkierto on pidettävä tiheänä, jotta valmis tavara ei seiso paikallaan, vaan se saadaan heti liikkeelle. Talokaivon kaivot, pumppaamot ja erottimet valmistetaan eri tuotanto-osastoilla. Samaan kohteeseen menevät monet eri tuotteet valmistuvat usein eri aikaan, mutta toimitukset kohteisiin pyritään kuitenkin hoitamaan samanaikaisesti tai asiakkaan toiveiden mukaisesti. Timonen toimii edelleen yrittäjänä perustamassaan Tevatrans Oy:ssä. Talokaivo käyttää Tevatrans Oy:n palveluita mm. mahdollisten pikakuljetusten yhteydessä. Aamuinen tehtävänjako lähettämössä. Kuvassa: Ilkka (kuljetus), Teva (logistiikka), Ismo (kuljetus) Yhteistyötä kuljetusliikkeiden kanssa Talokaivo tekee tiivistä ja jatkuvaa yhteistyötä eri kuljetusliikkeiden, mm. Nakkilassa sijaitsevan Kuljetusliike Mitikan, kanssa. Mitikka kuljettaa Talokaivolle putkia TT-Plast Oy:stä, Porista. Kun auto on tyhjennetty putkista, se lastataan Talokaivon tuotteilla jatkoyhteyksiä ja -kuljetuksia varten. Autojen käyttöaste pidetään korkealla. Tyhjiä ajoja vältetään sekä kustannusettä ympäristösyistä. Auringonkeltaiset kaivopaketit lähdössä Mitikan kyydissä tukkuliikkeisiin, Onninen Oy:lle ja Ahlsell Oy:lle


9 kulttuurit ja kokemukset. Mutta yhteiskunta, enemmistö ja normit merkitsevät, että jotkut joutuvat heikompaan asemaan, ja se on huono asia. Aino valmistui juristiksi Uppsalan yliopistosta vuonna 2012 ja perusti oman lakitoimiston. Hän on erikoistunut auttamaan ihmisiä, joita on vainottu kotimaassaan seksuaalisen tai sukupuoli-identiteettinsä vuoksi. Lopputyötään varten hän oli tutkinut Maahanmuuttoviraston tekemiä päätöksiä homo-, bi- ja transhenkilöiden hakemuksista. Näillä henkilöillä on lakisääteinen oikeus hakea turvapaikkaa, mutta Ainosta viraston tekemät kielteiset päätökset olivat monesti ristiriidassa lain tarkoituksen kanssa. Vaadittiin, että henkilö olisi elänyt avoimesti jo kotimaassa. Ja heille, jotka näin olivat uskaltaneet tehdä, sanottiin että olisitte olleet varovaisempia. Ruotsista käännytettiin ihmisiä, joita ei olisi pitänyt käännyttää, hän kertaa lopputyönsä tuloksia. Toimittuaan nyt turvapaikanhakijoiden julkisena avustajana hän on huomannut, että Maahanmuuttovirasto on parantanut arviotaan hakemuksista. Heillä on nykyään enemmän tietoa kuin ennen ja myös päätöstentekijöitä, jotka ovat htb-kysymysten asiantuntijoita. Myös eri maista kerätään informaatiota tehokkaammin. Juuri tiedon lisääminen on Ainosta tärkeintä asenteiden muuttamiseksi. Juristin työnsä ohella hän on luennoinut ja kouluttanut mm. maahanmuuttoviraston henkilökuntaa ja poliitikkoja. Hänestä vaikuttaa siltä, että hbt-henkilön on nykyään helpompi saada turvapaikka. Mutta turvapaikanhakijoiden määrä on kasvanut. Ugandan ja Venäjän kiristynyt suhtautuminen seksuaalisiin vähemmistöihin näkyy tilastoissa, hän toteaa. Vaikka Aino joutuu työssään kuuntelemaan asiakkaittensa järkyttäviä kertomuksia heihin kohdistetusta vainosta, hän ei voisi kuvitella tekevänsä mitään muuta. Tämä on unelma-ammattini. Tunnen, että teen todella tärkeää työtä. Haastattelu: Paula Tapiola ja Maarit Turtiainen Rullajulistekuva ja katalogikuva: PaulaTapiola Annika Hirvonen Valtiopäiväedustaja, Sigtuna Monet kunnat eivät noudata vähemmistölakia Työtä on niin paljon ja aikaa vähän, joten en ole ehtinyt miettiä miltä tuntuu olla valtiopäiväedustaja. Ehkä siihen rooliin kasvaa luonnostaan, Annika Hirvonen sanoo. Hän istuu ensimmäistä kauttaan valtiopäivillä ympäristöpuolueen edustajana. Mutta tunnen suurta vastuuta työstäni, hän täydentää. 9 Valtiopäivätalon ravintolan jono ei poikkea tavallisen ruokakuppilan lounasjonosta. Annokset lentävät vauhdilla tiskin yli ja salaattipöydän ääressä on tungosta. Olen kasvissyöjä, mutta voin pakon edessä syödä lihaakin. En halua mutkistaa asioita liikaa, Annika selittää valitessaan päivän kasvisvaihtoehdon. Ravintolan hälystä siirrymme istumaan syrjemmälle ympäristöpuolueelle varattuun pöytään. Annika on syntynyt, kuten hänen äitinsäkin Ruotsissa, mutta isä on muuttanut aikuisena Suomesta. Hänen kanssaan olen aina puhunut suomea. Lapsena en edes tiennyt, että äiti osasi suomea. Hän sanoi aina, ettei ymmärrä, jos sanoin hänelle jotain suomeksi. He ajattelivat, että näin oppisin molemmat kielet. Annika kertoo, että teini-iässä hänen suomensa oli heikko ja oikeastaan hän voi kiittää nykyisin hyvin sujuvaa suomeaan poliitikon urastaan. Kuunneltuaan Sisuradiolle antamiaan ensimmäisiä radiohaastatteluja, jossa hänen suomensa oman arvionsa mukaan oli haparoivaa, hän päätti parantaa kielitaitoaan. Politiikasta Annika innostui jo viisitoistavuotiaana, koulussa järjestetty keskustelu demokratiasta herätti kiinnostuksen. Internetin avulla hän löysi itselleen puolueen, jonka tavoitteet vastasivat hänen ajatuksiaan siitä miten ympäristöä tulisi suojella ja miten köyhyys ja epätasa-arvoisuus poistettaisiin. Hänelle itselleen ei toimiminen kansalaisjärjestöissä riitä.


30 Ammattikorkeakoulusta saa korkeakoulututkinnon, jonka tavoitteena on antaa valmiudet toimia ammatillisissa asiantuntijatehtävissä. Opiskelija saa koulutusalaltaan sekä teoreettiset tiedot että käytännön ammattitaidon. Tutkinnon laajuus on opintopistettä ja opiskeluaika 3,5-4,5 vuotta. Ylempien ammattikorkeakoulututkintojen laajuus on pistettä ja kokopäiväisesti opiskellen opinnot kestävät vuodesta puoleentoista vuoteen. Koulutusta annetaan kahdeksalla koulutusalalla, joita ovat humanistinen ja kasvatusala, kulttuuriala, yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala, luonnontieteiden ala, tekniikan ja liikenteen ala, luonnonvaraja ympäristöala, sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala sekä matkailu-, ravitsemis- ja talousala. Opetusministeriö vahvistaa koulutusalojen koulutusohjelmat, joissa voi olla lisäksi suuntautumisvaihtoehtoja. Koulutusohjelmien opetuskieli voi olla suomi, ruotsi tai jokin vieras kieli. Opinnot muodostuvat perus- ja ammattiopinnoista, harjoittelusta ja opinnäytetyöstä. Perusopinnoissa hankitaan ammatin edellyttämät teoreettiset ja viestinnälliset valmiudet. Ammattiopinnot jakautuvat pakollisiin, vaihtoehtoisiin ja vapaasti valittaviin opintoihin. Vapaasti valittavia opintoja voi suorittaa aloja ylittävinä opintoina myös muissa koti- tai ulkomaisissa korkeakouluissa. Opinnäytetyössä opiskelija osoittaa valmiutensa soveltaa osaamistaan oman alan asiantuntijatehtävissä. monin tavoin. Opiskelijakunnille järjestetään koulutuksia ja tapaamisia erilaisista järjestötyöhön ja opiskelijapolitiikkaan liittyvistä asioista. Lisäksi SAMOK tuottaa tiedote- ja koulutusmateriaaleja sekä hankkii SAMOK -opiskelijakorttiin kytkettyjä valtakunnallisia opiskelijaetuja. SAMOKin toiminta tukee opiskelua SAMOK on mukana kehittämässä ammattikorkeakoulutusta ja vaikuttamassa yleisen opintososiaalisen järjestelmän kehittymiseen. SAMOK tekee edunvalvontatyötä erityisesti liittyen sosiaali- ja koulutuspolitiikkaan, kansainvälisiin asioihin sekä opiskelijatutorointiin. SAMOK kouluttaa opiskelijakuntien edustajia kaikilla sektoreillaan. Vuoden aikana järjestetään useita tapaamisia, seminaareja sekä koulutuspäiviä. Liitto on julkaissut useita niteitä, joista saatavina ovat vielä Portfoliokäsikirja ammattikorkeakouluopiskelijoiden ammatillinen kasvu, Opiskelijatutoroinnin käsikirja ja Valokeilassa ammattikorkeakouluopiskelija sekä tammikuussa 2008 julkaistu tutkimus ulkomaisten tutkinto-opiskelijoiden asemasta Suomen ammattikorkeakouluissa vuonna SAMOKista ja kaikesta liiton toiminnasta löytyy tietoa SAMOKin kotisivuilla osoitteessa Projektiluontoinen tutkimus- ja kehitystyö sekä soveltava tutkimus ovat osa ammattikorkeakouluopiskelua ja ne palvelevat myös elinkeinoelämää. Ammattikorkeakouluilla on tarkoitus kehittää mahdollisimman laajat, vuorovaikutteiset työelämäyhteydet. Harjoittelujen aikana opiskelija voi luoda työllistymistä helpottavia kontakteja elinkeinoelämään. Perustutkintojen lisäksi ammattikorkeakoulut tarjoavat aikuiskoulutuksena muuntokoulutusta, erikoistumisopintoja sekä työelämälähtöisiä täydennyskoulutuskursseja. Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto - SAMOK ry SAMOK on ammattikorkeakouluopiskelijoiden itsenäisesti hallitsema, valtakunnallinen, sitoutumaton ja riippumaton edunvalvonta- ja palvelujärjestö. Liitto huolehtii opiskelijoiden näkemysten saattamisesta valtionhallinnon ja muiden yhteistyötahojen päättäjien tietoon. SAMOK tukee 27 jäsenopiskelijakuntansa toimintaa -30-


13 Kaupunki-innovaatiot juurtuvat paikallisesti kortteliajattelulla Kiez is a quiet residential neighbourhood. Yet within it is contained everything necessary for daily living which makes it a kiez. A kiez is defined as a small community within a larger town. A kiez can be quiet or bustling, trendy or suburban, grungy or leafy. Kiez.html Korttelitason kaupunki-innovaatiot. Asukkaan, kaupunkilaisen ja kaupungissa toimivan näkökulmasta merkittävä osa kaupunki-innovaatioista keskittyy asumisen, työnteon, palvelujen ja liikkumisen uuteen yhdistelyyn. Metropolialueella liikkumisen merkitys nostaa asemanseutujen merkitystä. Tulevaisuudessa korttelitaso yhdistää asumisen palveluja uusien yhdistelmien muodossa. Tässä selvityksessä toteutetaan kolmen korttelitasoisen kaupunkiinnovaation pika-analyysit (ks. luku 3). Kortteli on kaupunkiasumisessa yhteiselon muoto, vaikuttamisen taso ja kuluttamisen väylä. Kortteli on paikallisyhteisö, joka on kooltaan rajallinen. Kortteli voi olla pienimmillään usean kymmenen perheen alue tai sitten on kyseessä kaupunkimainen paikallisyhteisö, jossa voi olla jopa asukasta. Oleellista on se, että asukkaat voivat oppia tuntemaan toisensa ja alue tuntuu naapurustolta (oma talo ja lähinaapurit). Kortteli voi olla kaupunkimainen, ruutukaavan kortteli tai se voi olla toisiinsa luontaisesti liittyvä talorykelmä. Kortteli on eräänlainen asukas- ja osakasdemokratian muoto, jossa on kyseessä oma talo ja korttelinaapurit. Yleensä kaavoitushankkeessa kuullaan myös tonttia rajautuvia naapureita. Kortteli on myös palvelualusta, joka mahdollistaa lähipalvelut sekä kuluttajille (asukkaat) että palvelujen tuottajille. Korttelin koko takaa riittävän lähivolyymin yritystoiminnalle. Riittävä koko antaa myös mahdollisuuksia lähipalvelujen erilaisille tuottamisen tavoille. Korttelitasolla ratkaistaan myös pysäköintipaikat ja sen välittömässä läheisyydessä tulisi olla joukkoliikenteen pysäkki. Kiez kortteliajattelua Berliinistä. Berliini on historiallisesti jakautunut pieniin asukkaiden muodostamiin yhteisöihin, Kiezeihin. Kiez on kaupunkialueen yhteiskunnallinen viitekehys, se muodostaa asunnon ulkopuolisen kodin ja se on yleensä rauhoitettu läpikulkevalta liikenteeltä. Kieziin kuuluvat asukkaiden päivittäiset reitit ja niiden varrelle syntyneet lähipalvelut. Kiez-alueilla asukkaat ovat keskenään tuttuja, naapureita, ja naapurusto syntyy tuttujen naamojen avulla. Alueen asukkaat ovat palvelujen tärkein kohderyhmä. KORTTELITASON KAUPUNKI-INNOVAATIOT 13


1970-luvun alkupuolella Linna oli kansakunnan virallinen viisas, joka saattoi luoda myyttiä itsestään haastattelijalle. Teloitushetkellä hän on kypsä syvä ihminen, kokenut ja sisäistänyt kaiken sen, millä hän ennen on keikaillut.” Tuntemattoman Koskela taas pohjautuu Linnan joukkueen johtajaan Einari Kokkoseen Nilsiästä, joka oli ”pirun mukava mies”, lähti alikersanttina talvisotaan ja kotiutui jatkosodasta kapteenina. joulukuuta. tULe mUKaan seuraamaan ja keskustelemaan! fb.com/kansanuutiset. Eivätkä ääniä saaneet Musta rakkaus tai Päämäärä vaan Tuntematon sotilas ja Täällä Pohjantähden alla. Murre kuuluu ja kerron poljento on mahtavaa luettavaa etenkin sotavuosien osalta. Linna kertoo omin sanoin elämänsä vaiheet, ajattelunsa juuret ja romaaniensa taustat teoksessa Päivä on tehnyt kierroksensa – Väinö Linna muistelee, jonka on toimittanut Panu Rajala. ”Minä halusin kuvata, miten se lähtee tämmöisestä ulkoisesta tavoitteiden asettelemisesta ja sivistyspyrkimyksestä, mutta syvenee sitten. klo 14. TeksTi Kai Hirvasnoro K irjaiLija Väinö Linnan toivottiin kirjoittavan muistelmansa, mutta niitä ei saatu. Joo. . Hänellä oli himo lukemiseen jo kansakoulussa ja kova pyrky eteenpäin työskennellessään Finlaysonin tehtaalla Tampereella. Karo Hämäläinen on kuunnellut samat nauhat, mutta hänen romaaninsa taustalla on paljon muutakin autenttista Linna-aineistoa. Karo Hämäläinen kirjoittaa hänen mukauttaneen vastauksia kulloisenkin yleisönsä mukaan. Kirjailijan ura alkoi teoknostunut kirjailijasta, jonka vaikutus kansakunnan tajuntaan saattaa olla suurempi kuin kenenkään toisen kirjailijan missään muussa maassa. Istui kannon päällä ja kirjoitti. ”Mää kyllä ihailin sitä oikeen, eikä parempaa joukkueenjohtajaa eikä sotilasta montaa varmasti Suomen armeijassa ollut.” Kuten tunnettua, Linna aloitti kirjoittamisen jo jatkosodassa. keskustellaan kirjailija, tutkija Panu Rajalan ja kirjallisuudentutkija, runoilija Toni Lahtisen kanssa Väinö Linnan juhlavuoden kunniaksi julkaistuista kahdesta kirjasta, jotka ovat Rajalan toimittama Päivä on tehnyt kierroksensa. Nyt hänen elämäänsä saatiin kaksoisvalotus osittain samaan aineistoon perustuvissa kirjoissa. Esseekokoelma Oheisia julkaistiin vuonna 1967 ja laajennettuna vuonna 1990 nimellä Murroksia. Siinä oli karsikkokumpu, jossa sen konekivääri oli, kun ne ruisLinna KU:n kirjallisuuspiirissä . Syntyy vaikutelma, että romaani antaa aidomman kuvan kirjailijasta kuin hänen itse kertomansa totuus. Epäpoliittisessa kodissa Urjalassa kasvaneesta Linnasta tuli työväenliikkeelle tärkeä kirjailija sinnikkyyden kautta. KULttUUritoimittaja Siskotuulikki Toijosen vetämässä Kansan Uutisten kirjapiirissä 12.12. Kun 50 vuotta hänen viimeisen romaaninsa ilmestymisen jälkeen yli 1 200 suomalaiselta kysyttiin Suomalaiset ja historia -hankkeessa eniten vaikutuksen tehnyttä taideteosta, saivat Linnan kirjat reilusti yli puolet äänistä. Ja vielä ne panssarivaunut. Työläiskirjailija viihtyi huonosti ryskätyössä. Lähetti muutama sata sivua kustantamoon joulun alla 1942. Linnan syntymästä tulee kuluneeksi sata vuotta 20. Nykynäkökulmia Väinö Linnaan (WSOY). Kokonaiskuvan voi saada lukemalla molemmat. Linnan 49 tuntia kestävät haastattelut olivat osa Helsingin yliopiston kotimaisen kirjallisuuden hanketta, jossa tallennettiin elävien kirjailijoiden puhetta. Työväenliikkeen toimintaan hän ei juuri osallistunut, mutta julisti vuonna 1974, että Suomesta tulee sosialistinen maa, koska se on ainoa tie eteenpäin maailmassa. Panu Rajalan toimittamassa teoksessa on pelkkää Linnan puhetta sellaisena kuin hän professori Pertti Virtarannalle elämäänsä muisteli vuosina 1973–1974. Suurelle osalle suomalaisista totuus jatkoja sisällissodasta on se, mitä Linna kirjoitti vaikka kriittiset kommentoijat olivat heti liikkeellä osoittamassa varsinkin jälkimmäisen asiavirheitä. TausTaT KU 50 /2 02 | 19 Väinö Linna omalla ja Karo Hämäläisen äänellä Syksyn uutuuskirjat valaisevat eri puolia kansalliskirjailijasta. Näin Linna totesi Rautatieläinen-lehdelle. Pohjantähden räätäli Halme lähti Appelqvist -nimisestä urjalalaisesta hierojasta, joka käytti keppiä ja knallia, ja jossa oli itseoppineen tärkeyttä. Eikä loppunut. . . Väinö Linna muistelee (Siltala) sekä Jyrki Nummen, Maria Laakson, Toni Lahtisen ja Pertti Haapalan toimittama Väinö Linna – tunnettu ja tuntematon. Siinähän toi Pylkäs ampui haudalta. Karo Hämäläisen romaani Kansalliskirjailija – Romaani Väinö Linnasta sekoittaa fiktiota faktaan ja osittain haastaa Linnan itsestään antamaa kuvaa. Mut kyl tuleminenkii loppu.” Pylkäs oli tietysti Viljam Pylkäs, Tuntemattoman sotilaan Antti Rokan esikuva. Linnan oma ääni aitona Onneksi Linnan pohdintoja ei ole Rajalan toimittamassa teoksessa muokattu yleiskielisiksi. Linnan totuudesta on tuLLut totuus Kummatkin teokset ovat suurenmoisia ja ne kannattaa lukea perätysten, jos on vähänkään kiinmaata myöten tuli ja sanoi että: Jumalauta kun mie lasetin, mie aattelin että mitä siä vainajat aatteloo, perkele tämmösest tärinäst, hän sano. Eikä mitään muutakaan pitkää tekstiä vuonna 1962 ilmestyneen Täällä Pohjantähden alla -romaanisarjan kolmannen osan jälkeen. Sai vielä ennen vuoden loppua kielteisen vastauksen, mutta päätti, että ”tää ei lopu tähän”. ”Se oli aika orpoo, kun saakeli takaa päin rupee yhtäkkiä tuleen semmosta porukkaa ja ne piti kauheen elämän. Naistenlehti Jaanalle Linna vastasi asiallisesti kysymyksiin ryhmäseksistä ja strippauksesta. RomaanihenkiLöiden esikuvat Päivä on tehnyt kierroksensa -teoksessa huomio kiinnittyy Linnan kuvauksiin tärkeimpien romaaniensa henkilöiden esikuvista


7 Ajankohtaista asiaa! Lentopallotoimintaa Harrastelentopallo sunnuntaisin klo Neulamäen koululla. Seuran junioreille ohjattua kuntosaliharjoittelua Neulamäen koululla. Katso ajat kotisivuilta. M2- edustus otteluita N2- edustus otteluita La 20.2 klo Puijo - KoLe Su 31.1 klo Puijo Tsemppi La 27.2 klo Puijo Mikkeli To 25.2 klo Puijo - Saletti La 13.3 klo Puijo - Josepa To 4.3 klo Puijo Vipinä Tietoa junioriturnauksista löytyy seuran ja lentopalloliiton kotisivuilta. Power Cup 2010 Seinäjoella Power cup pelataan perinteisesti kesäkuussa passimaksut ovat halvimmillaan kun ne maksetaan 5.3. mennessä liittoon tämä tarkoittaa sitä että seura laskuttaa passit ensin pelaajilta ja vasta sitten maksaa pelaajan passin liittoon = sitova ilmoittautuminen Power maksun eräpäivä on asiasta tarkemmin nettisivuilla josta myös linkki Power Cup sivuille Jäsenmaksut vuonna 2010: NUORI: alle 18 v (v on 1992 ja jälkeen syntyneet nuoria) 10 AIKUINEN: yli 18 v (v on 1991 ja ennen syntyneet aikuisia 35 KANNATUSJÄSEN: Yritys / yhteisö tms. (ei jäsenetuja) 60 Kausimaksut kaudelle : A-, B- ja C-ikäluokat 200 koko kausi D- ja E- ikäluokat 160 koko kausi Lisäksi syksyllä laskutetaan henkilökohtainen lisenssi. Laskutus tapahtuu siten että kausimaksusta laskutetaan syksyllä puolet + lisenssi ja tammikuussa jäsenmaksun kanssa toinen puoli. Kausimaksusta tulee ½ joukkueelle ja ½ seuralle, jäsenmaksu tulee kokonaan seuralle. Harrastemaksut Harrastelentopallo 35 syksy, 35 kevät Fitvolley - Viäntölentis 70 Fitvolley - Lentopallon alkeiskurssi 70 Lisätietoja maksuasioista Pirjo Hulkko puh:


6 Esipuhe Kymenlaakson ammattikorkeakoulu on ollut aktiivinen ja ennakkoluuloton soveltavan tutkimus- ja kehittämistyön toteuttaja ja osaamisen yhdistäjä työelämän toimijoiden sekä alueen koulutusorganisaatioiden kanssa. Tieteenalojen ja toimialojen rajapinnoilla tehtävästä yhteistyöstä on esimerkkinä TeeSe-projekti (TerveysSellu), jossa Kymenlaakson ammattikorkeakoulun terveysala yhdessä tekniikan, muotoilun ja kaupanalan opettajien ja opiskelijoiden sekä Lappeenrannan teknillisen yliopiston kuitutekniikan osaamiskeskuksen toimijoiden kanssa etsi ja arvioi puukuidun hyödyntämisen uusia mahdollisuuksia terveydenhuollon ja sairaanhoidon erilaisissa toimintaympäristöissä. Artikkelikokoelmaa varten pyydettiin TeeSe-projektiin osallistuneita kirjoittamaan niistä aiheista, jotka he kokivat tärkeiksi osallistuessaan projektiin sen eri vaiheissa. Artikkelikokoelma alkaa Anneli Airolan ja Hilkka Dufvan kirjoittamalla projektin esittelyllä. Toisessa artikkelissa tutkijat Anja Kulmala ja Katriina Kolhonen esittävät tiivistetysti TeeSe-projektin tutkimusraportin puukuitutuotteista ja niiltä edellytettävistä ominaisuuksista. Anne Jernström tarkastelee puukuidun funktionaalisia ominaisuuksista terveydenhuollon sovellusten näkökulmasta. Professori Kaj Henricson ja Katriina Kolhonen tarkastelevat puukuitutuotteiden jatkojalostamista. Tutkimusjohtaja Pasi Tulkki tarkastelee muotoilupalvelujen ja kuitupohjaisten materiaalien asiantuntijoiden yhteistyötä ja tutkimusjohtaja Juhani Talvela tietoteknisiä terveydenhuollon sovelluksia. Tekniikan tohtori Vesa Karvonen tarkastelee suomalaisen metsäklusterin parin viime vuoden aikana tapahtuneita suuria muutoksia, muutosten taustoja ja niitä konkreettisia toimenpiteitä, joita on jo toteutettu. Tutkimusjohtaja Hilkka Dufva pohtii TeeSe-projektin vaikuttavuutta korkeakoulujen yhteistyön, T & K -toiminnan ja opetuksen sekä aluekehityksen näkökulmista sekä esittää jatkokehitysehdotuksia. Projektin alkuvaiheessa metsäklusterin muutokset näyttäytyivät voimistuvina signaaleina, jotka projektin loppuvaiheessa konkretisoituivat rajuina Kaakkois-Suomen sellu- ja pariteollisuuden muutoksina. Projekti osoitti, että tieteenala- ja toimialarajat ylittävä yhteistyö voi tuottaa uusia käytännön sovelluksia muutosten hallintaan. Projekti antoi hyvän perustan kehittää tuoteideoita sekä aikaansaada oppimisympäristön, jossa on monialaista verkottunutta asiantuntemusta kehittää ideoista teollisia ja kaupallisia tuotteita sellu- ja paperiteollisuudelle. Projekti oli erinomainen monialaisen ja moniammatillisen yhteistyön avaus. Tällaisia projekteja tarvitaan enemmänkin tulevaisuudessa. Kotkassa Ragnar Lundqvist Rehtori 5


6 6/11 Kurssit tulee toteuttaa Kuntoutuskurssijärjestelmän Extranetiin vietyjen tietojen mukaisesti. Palveluntuottaja tekee muutokset järjestelmään kuten kurssien aikatauluihin Extranet-järjestelmässä olevan Muutosten tekeminen -käsikirjan mukaisesti. Palveluntuottajan tulee ilmoittaa kuntoutujille ja kuntoutuspäätöksen tehneille Kelan toimistoille kuntoutuspäätöksen jälkeen tehdyistä kurssien peruutuksista riittävän aikaisin, viimeistään kaksi viikkoa ennen kurssin alkamisajankohtaa. Kurssien yksittäisistä käyttämättömistä kurssipaikoista ei voi muodostaa uusia lisäkursseja, koska tarjouskilpailulla hankittujen kurssien kohdalla noudatetaan hankintalain mukaista puitejärjestelyä sekä tämän sopimuksen ehtoja. Tietoturvallisuus Sopijapuolet huolehtivat kumpikin omalta osaltaan, että palvelua tuotettaessa noudatetaan salassapidosta, vaitiolovelvollisuudesta, tietosuojasta ja salassa pidettävien tietojen luovuttamisesta annettuja voimassa olevia säädöksiä. Tietoturvallisuuden osalta tulee noudattaa tätä sopimusta (ml. standardit) sekä Kelan erikseen antamia ohjeita. Palveluntuottaja sitoutuu itse noudattamaan ja myös vastaa siitä, että sen käyttämät Kelan hyväksymät alihankkijat sitoutuvat noudattamaan tietosuojaa koskevia lainmukaisia menettelyjä Kelan kuntoutujien potilas- ja henkilötietojen keräämisessä, tietosisältöjen osalta, omassa toiminnassaan, tietojen luovuttamisessa, säilyttämisessä, suojaamisessa, hävittämisessä ja muussa käsittelyssä. Avustamisvelvollisuus palveluntuottajan vaihtuessa Ellei toisin ole sovittu, palveluntuottajan vaihtuessa Palveluntuottaja on velvollinen avustamaan Kelaa sopimusvelvoitteiden siirtämisessä uudelle Kelan palveluntuottajalle. Avustamisvelvollisuus alkaa jo ennen sopimuksen päättymistä. Velvollisuus jatkuu korkeintaan siihen asti, kun kaksitoista (12) kuukautta on kulunut sopimuksen päättymisestä. Lainmuutosten vaikutus Kuntoutuslainsäädännössä tai muussa sovittuun kuntoutuspalveluun vaikuttavassa lainsäädännössä tapahtuneet muutokset voivat aiheuttaa sen, että sopimusta on tältä osin tarkistettava vastaavasti. 11. Sopimuksen voimassaoloaika Sopimus on voimassa ajalla , jonka jälkeen se päättyy ilman irtisanomista. Osa kurssijaksoista saattaa kuitenkin päättyä edellä mainitun sopimuskauden päättymisen jälkeen. Tällöin näihin kursseihin sovelletaan kuitenkin edelleen tätä sopimusta ja sovittuja hintoja. Tietoturvallisuutta koskevat vaatimukset säilyvät voimassa sopimuskauden päättymisestä huolimatta.


Ja 500 miljoonaa vuotta on lyhyt aika tähden elämässä. Oma Aurinkomme on 5 miljardin vuoden ikäinen, ja Maaplloa on kohdannut lajien joukkotuho jo kolme kertaa. Eli tämän takia tämä viidensadan miljoonan vuoden jakso on hyvin lyhyt, jos puhutaan kosmisessa mielessä ajatellen. Ja siksi varsinkaan teknisesti kehittynyttä elämää on vaikeaa löytää universumista. Ja vaikka olio olisi kuinka älykäs ja lahjakas hyväsä, niin sillä tietenkin täytyy olla aikaa kehittää teknologiaansa, jotta se voisi sitä hyödyntää. Vaikka puhutaan että ihmisellä on isot aivot, niin esimerkiksi aivojen suuri koko ei tarkoita sitä, että olio olisi luova tai älykäs. Myös aivojen verkottuminen ratkaisee siinä, että osaako olio ratkaista ongelmia. Esimerkiksi linnut, joilla on pieni aivojen koko, osaavat ratkoa ongelmia todella hyvin, ja hyönteiset taas tekevät viidellä aivosolullaan paljon enmmän asioita, kuin mikään eliöryhmä maailmassa. Näin ollen nämä aivojen yhteydet ratkaisevat sen, että onko olio älykäs vai ei. Samoin aivojen muoto tai sijainti saattavat olla meistä poikkeavia. Mutta humanoideja emme ehkä vielä ole kohdanneet. Sanalla "ehkä" tarkoitan sitä, että maailmassa on paljon salaisuuksia, joita ei ihmisille kerrota. Joten joku saattaa joskus kertoa valheita myös toimittajille ja komissioille. Mutta itse en alieneja ole nähnyt, joten en tähän asiaan mitään muuta voisi sanoa. Ja UFO:t sitten voivat olla vaikka salaisia sotilaskoneita, koska en usko että mikään valtio suoraan näyttää maailmalle parahaita aseitaan. Muuten uskon kyllä humanoideihin, mutta heidän päivittäiseen vierailuunsa Maapallolla en kyllä usko, tai että uskooko ihminen että vieras sivilisatio koskaan on laskeutunut omalle kotiplaneetallemme jää kyllä jokaisen oman harkinnan varaan.


Joo. Kyllähän se oppiva elämäntapa, mä itse laittaisin sen jopa sinne aiemmin, että se lähtee jo sieltä varhaislapsuudesta. Mutta jotenkin mä ajattelisin niin, että osaamisidentiteettinäkökulmasta keskeistä olisi tällainen tulevaisuusorientaatio ja tulevaisuustietoisuuden lisääminen. Se, että meillä olisi enemmän sellaisia tilanteita, joissa pohditaan sitä, että mitä se tulevaisuus oikeastaan tuo tullessaan ja minkälaisia mahdollisuuksia se meille avaa. Toisaalta mä näen, että tietous tai ymmärrys siitä, että yhteiskunta ja työelämä on muutoksessa ja minkälaisia vaikutuksia sillä vaikka työelämälle on tai työn tekemisen tavoille tai työyhteisöille, niin se on tietyllä tavalla jo itsessään ehkä luo sitä sellaista halua oppia uutta ja kehittää sitä omaa osaamista jatkuvasti. Mä uskon, että tällainen tulevaisuustietoisuuden lisääminen voisi olla yksi avain siihen oppivaan elämäntapaan. Toisaalta mä ajattelen, että oppivassa elämäntavoissa ehkä keskeistä on se sisäinen motivaatio tai se, että me saadaan jotenkin herätettyä sitä sisäistä halua oppia lisää ja toisaalta kehitettyä vaikka niitä valmiuksia oppimaan oppimiseen. Siinä taas nostaisin keskeiseksi myös sen, että me ollaan erilaisia. Me ollaan kaikki yksilöitä, ja me opitaan yksilöllisesti. Toisille jatkuva oppiminen on huomattavasti luontaisempaa kuin toisille, ja se on aika hyväkin tunnistaa, että joillekin oppiva elämäntapa tai oppiva orientaatio on itse asiassa aika luontainen lähtöasetus ja toisille se on sitten vähän hankalampaa.


14 14 Hyvä Elämä 2014 Hyvinvointiraitilla hyönteiset ja lampaat sulassa sovussa Hyönteishotelleja hyödyllisille pölyttäjille. Koirakaveri Bindi tervehtimässä Suvituulen hoivaosaston vanhuksia. Utajärven kunnassa on kuluneen kevään aikana järjestetty useita Green care -tapahtumia. Hotelleja asuntopulan helpottamiseksi Hyvinvointitalon työpajalla on tehty noin 40 linnunpönttöä, jotka on ripustettu puihin hyvinvointiraitin varrelle. Toivottavasti linnut löytävät niistä pesäpaikkansa ja linnunlaulu lisääntyy hyvinvointiraitilla. Myös mielenterveyskuntoutujien ryhmässä koottujen hyönteishotellien aihiot ovat työpajan miesten tekemiä. Hyönteishotelleilla pyritään lisäämään hyödyllisten hyönteisten ja pölyttäjien pesäpaikkoja. Suvituulen sisäpihalle työpajalla rakennettiin kukkalaatikko. Kesän aikana työpajalla valmistuu myös maitolaituri, joka sijoitetaan hyvinvointiraitin varrelle. Puutarhailta Kyöstin korvikkeessa Perhosia puutarhaan tilaisuudessa kuultiin mielenkiintoinen luento permakulttuurista. Alan asiantuntija Mari Korhonen on tutustunut aiheeseen ulkomailla työskennellessään. Permakulttuuri on siitä erikoinen suunnittelun ala, että se perustuu eettisiin periaatteisiin. Näitä ovat huolenpito maasta, huolenpito ihmisistä, sekä kasvun ja kulutuksen sääntely ja ylijäämän tasajako. Auringonkukista koirakaveriin Toukokuun lopulla on kylvetty auringonkukkia Murrontien varteen. Paitsi, että ne ilahduttavat ohikulkijoita kukinnallaan, niitä on tarkoitus kerätä syksyllä maljakoihin mm. Suvituuleen. Riikka Juntusen Bindi-koiran kanssa olemme vierail- Lampaiden lasku laitumelle pappilan pellolle kokosi paljon pientä yleisöä leet Suvituulen hoivaosastolla sekä koululla. Suvituulessa vanhukset saivat silittää koiraa. Koululla lapset lukivat koiralle. Bindi-koira tykkäsi rapsutteluista ja lasten ääneen lukemisen kynnys madaltui. Molemmat vierailut Puutarhaillassa Kyöstin Korvikkeessa Hyvinvointitalolla Tarja Hakala- Hotti kertoi puutarhan hyödyllisistä eläimistä ja ohjasi myös houkuttimien tekoa perhosille. saivat erittäin hyvän vastaanoton ja koirakaveritoiminnalle suunnitellaan jatkoa. Kesäkuun alussa teimme lasten kesäkerhossa perhospönttöjä. Materiaaleina käytimme kierrätys- sekä luonnon materiaaleja. Tyhjä maitopurkki päällystettiin vihreällä kreppipaperilla sekä koristeltiin luonnonmateriaaleilla. Purkin sivuille leikattiin perhoselle kulkuaukkoja sekä siivouskomeron ovi, jonka kautta kutsumattomat vieraat, mm. hämähäkit siivotaan pois. Sisälle laitettiin kuivaa heinää ja kaarnanpalanen, jotta perhosella on hyvät ja kuivat oltavat. Hyvinvointitalon pihan kasvilavojen istutuspäivää vietettiin maanantaina 9.6. Rikkaruohot kitkettiin ja lavoihin istutettiin uudet kasvit. Elokuussa hyvinvointimessuilla äänestetään kaunein lava, joka palkitaan. Istutuspäivänä toimintakeskus Humpuukin väki esitteli omaa puutarhatoimintaansa ja uutta kasvihuonettaan. Tarja Karjalainen


5 Kysymyskimara Esittelyvuorossa on liiton uusi työntekijä projektikordinaattori, kasvatustieteiden maisteri Päivi Sutinen. 1. Ketä sinun mielestäsi kuuluu perheeseesi? Minun jo sangen vanhaan uusperheeseen tai meidän laumaan niin kuin me sitä kutsumme, kuuluvat puolisoni lisäksi minun neljä lastani edellisestä liitostani, puolisoni kaksi lasta hänen edellisestä liitostaan, yhden lapseni avopuoliso sekä kaksi meille kaikille rakasta ystävää. 2. Mikä on tärkeintä uusperheessä? Toisten jäsenten kunnioittava kohtelu ja itsensä armahtaminen. 3. Jos tehtäisiin näytelmä uusperheestä, niin minkä roolin valitsisit? Olisin mielelläni lasten uusperheen ulkopuolella asuva biologinen äiti, jotta saisin kokemuksen kaikesta siitä tunnemylläkästä, mikä silloin lasten äidin päässä liikkuu. 4. Ihailemasi henkilö? Uusperheiden aikuiset, jotka omista ristiriitaisista tunteistaan huolimatta kykenevät kohtelemaan lapsia lapsina. 5. Mikä eläin haluaisit olla ja miksi? Olen ehdottomasti jellona äiti, joka nousee barrikadeille heti kun lapsia kohdellaan huonosti. 6. Lempivärisi? Keltainen ja punainen 7. Mikä on isä/äitipuolen rooli uusperheessä? Millä sanalla kuvailisit sitä? Perheen toinen aikuinen. ÄITI- JA ISÄPUOLI LAPSILAINSÄÄDÄNNÖSSÄ Supliikki 1/2005 Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetun lain mukaan lapsen huoltajia ovat hänen vanhempansa tai henkilö, jolle lapsen huolto on uskottu. Lapsen huolto päättyy, kun lapsi täyttää 18 vuotta tai sitä ennen solmii avioliiton. Holhoustoimesta annetun lain mukaan holhoustoimen tarkoituksena on valvoa niiden henkilöiden etua ja oikeutta, jotka eivät esim. vajaavaltaisuuden ( mm. alaikäisyys ) vuoksi voi itse pitää huolta taloudellisista asioistaan. Alaikäisen edunvalvojina ovat pääsääntöisesti hänen huoltajansa. Tuomioistuin voi vapauttaa huoltajan edunvalvojan tehtävästä ja tarvittaessa määrätä muun henkilön alaikäisen edunvalvojaksi. Tuomioistuin tai holhousviranomainen voi määrätä useampia edunvalvojia ja tarvittaessa päättää tehtävien jaosta edunvalvojien kesken. Lapsen vanhemmat, jotka lapsen syntyessä ovat avioliitossa keskenään ovat kumpikin lapsensa huoltajia. Huoltajuus syntyy siis lapsen syntymän perusteella. Jos vanhemmat eivät lapsen syntyessä ole avioliitossa keskenään, on äiti lapsensa huoltaja. Jos toinen vanhemmista on yksin lapsensa huoltaja ja vanhemmat solmivat keskenään avioliiton, tulevat he molemmat lapsensa huoltajiksi. Lapsen vanhemman uudella avio- tai avopuolisolla ei tämän liiton perusteella ole minkäänlaista juridista asemaa lapsen huoltajuudessa ja edunvalvonnassa. Lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetussa laissa määritellään mitä lapsen huolto on. Huollon tarkoituksena on turvata lapsen tasapainoinen kehitys ja hyvinvointi lapsen yksilöllisten tarpeiden ja toivomusten mukaisesti. Huollon tulee turvata myönteiset ja läheiset ihmissuhteet erityisesti lapsen ja hänen vanhempiensa välillä. Lapselle tulee turvata hyvä hoito ja kasvatus sekä lapsen ikään ja kehitystasoon nähden tarpeellinen valvonta ja huolenpito. Lapselle on pyrittävä antamaan turvallinen ja virikkeitä antava kasvuympäristö sekä lapsen taipumuksia ja toivomuksia vastaava koulutus. Lasta tulee kasvattaa siten, että lapsi saa osakseen ymmärtämystä, hellyyttä ja turvaa. Lasta ei saa alistaa, kurittaa ruumiillisesti eikä kohdella muulla tavoin loukkaavasti. Lapsen itsenäistymistä sekä kasvamista vastuullisuuteen ja aikuisuuteen tulee tukea ja edistää. Tästä lain määritelmästä ilmenee, että hyvän huollon saavuttamisessa on lapsen läheisillä, kuten äiti-ja isäpuolella tärkeä asema. Tuomioistuimen ratkaisulla voidaan lakimääräinen huoltaja vapauttaa edunvalvojan tehtävästä tai tarvittaessa määrätä muukin henkilö alaikäisen edunval- 5