Yksi kaikkien aikojen hauskimmista (ja verisimmistä) elokuvista. Tämähän siis on splatterkomedia, joten genre-elokuva siis eli ei vellihousuille, eikä Oscar-fanaatikoille. Tämmöisiä tehdään todellisesta rakkaudesta elokuvaan. Elokuvanteon riemukkuus ja intohimo tekemiseen suorastaan paistaa elokuvasta, eikä jossain määrin kömpelö esitystapa edes häiritse katsomista, kun elokuvan täydellisen absurdit kohtaukset seuraavat toinen toistaan. Suomessa elokuva saatiin levitykseen vasta 1991, mahdollisesti levännyt tuon ajan sensuuriviranomaisen pöydällä että mitäs tälle voisi tehdä. Tästä kun ei leikkaamisen jälkeen jäisi käteen mitään, joten vaihtoehtoina joko täysi sensuuri tai julkaisu sellaisenaan. Lienee suomalaisen elokuvahistorian yksi merkittävimmistä teoista kun tämä julkaistiin kokonaan sensuroimatta videolle (nousen ylös taputtamaan!)! Tarinassa avaruudesta tullut hampurilaisketju on hakemassa maasta raaka-aineita hampurilaisiinsa ja tyhjentänyt kokonaisen kylän sen asukkaista raaka-aineiksi ja pakannut ne laatikkoihin. No heidän epäonnekseen neljän todellisen torvelon (valtion muukalaisten torjuntayksikkö) porukka löytää heidät ja sitten alkaakin lahtaamiskarkelo, jossa ei sinällään ole kummempaa järkeä, mutta elokuvan tekijöiden rakkaus lajia kohtaan tuo ruudulle mitä mainioimpia ja luovimpia lahtaamiskeinoja. Jälleen kerran homma menee niin överiksi, että on vaikea uskoa että kukaan tätä edes pystyisi vakavasti ottamaan. Niin… ja elokuvan nimihän itsessään jo varoittaa mistä on kyse, olisitte uskoneet! Niin, ja tämän leffan ohjasi sama kaveri, joka 2000-luvulla tuli tunnetuksi Taru sormusten herrasta-trilogista, peukut pystyyn!


Vastaa kommenttiin
Ari Peltonen on todennäköiesti tavannut juuri niitä uskovaisia jotka EIVÄT TUNNE kirjoituksia...Raamattu (Eli Jumalan tahto) sanoo, nimenomaan uskoville matteuksen evankeliumissa 22:29, että "Te kuljette eksyksissä, koska ette tunne pyhiä kirjoituksia ettekä Jumalan voimaa." Matteusksen evankeliumissa 22: jakeissa 23-28 tulee esille, että Jeesuksen sanoja ja opetusta yritettiin vesittää sekä mitätöidä juuri niin kuin Ari Peltonen teki kansanlähetyspäivillä. On sääli että monet uskovaiset eivät lue Raamattua. Tästä syystä uskovaisten kommenttien eroavaisuudet voivat olla huikeita. Ihminen ei ole täydellinen. Me uskovaisetkaan emme ole täydellisiä..sitä meiltä ei voi vaatia! Se ei kuitenkaan pois sulje sitä, etteikö JUMALA olisi TÄYDELLINEN!!


Näiden tiedotustilaisuuksien jälkeen suosittelin kongressille, että se pyytäisi puolustusvoimilta ja tiedusteluyhteisöltä raporttia UAP-tapauksista. Vaikka ilmavoimat väittivät, ettei niillä ollut mitään asiaa koskevia raportteja ennen vuotta 2020, raportissa todettiin silti 144 sotilaallista UAP-kohtaamista vuodesta 2004 lähtien. Näin ollen raportti vahvisti UAP:n todellisuuden ja kannusti kongressia tekemään lisätutkimuksia, jotka lopulta johtivat uuden organisaation, All-Domain Anomaly Resolution Office (AARO) -viraston perustamiseen, jonka tehtävänä on koota, analysoida ja tutkia UAP-raportteja. Nyt kun kongressin jäsenet ovat aktiivisesti mukana ja UAP-ilmoituksia koskevat ohjeet on otettu käyttöön, UAP-ilmoitusten määrä on kasvanut räjähdysmäisesti. Vuosina 2004-2021 saatiin alle 10 UAP-raporttia vuodessa. Nyt sotilaallisia UAP-raportteja vastaanotetaan satoja vuosittain. On kiehtovaa seurata tätä prosessia tulevina vuosina ja nähdä, mitä oppeja ja löytöjä saadaan.


Ratkaiseva taistelu käytiin Kulikovon kentällä Donin varrella syyskuun 8. päivänä vuonna 1380. Ensimmäisenä taisteluun ylivoimaista vihollista vastaan heittäytyi munkki Aleksanteri, joka sai heti surmansa. Taistelu oli suurempi kuin mikään aikaisempi Venäjän historiassa. Sotivat osapuolet tuskin mahtuivat kentälle ja maa tuntui painuvan joukkojen painosta. Osa sotilaista kuoli keihäänpistoihin, toiset tallautuivat kuoliaiksi. Taistelun aikana monet näkivät ylienkeli Mikaelin johtaman enkelijoukon auttavan kristittyjä. Taivaissa kulkivat myös pyhien marttyyrien joukot mukanaan Georgios Voittaja ja Demetrios Tessalonikalainen sekä pyhät ruhtinaat Boris ja Gleb. Suuriruhtinas Dimitrin armeija sai lopulta loistavan voiton vihollisesta, vaikka omia sotilaitakin kaatui kymmeniä tuhansia. Kulikovon taistelusta muodostuikin ratkaiseva askel tiellä kohti vapautumista tataarien vallasta ja Venäjän valtion muodostumista.


13 13Sivari&Totaali 4/2012 osoitetaan oikea aika, paikka ja kohde jossakin oman viiteryhmän ulkopuolella: jossakin toisaalla, toisia vastaan. Siihen liittyy siis erottamattomasti toiseuden logiikka. Ongelmallista tässä on tietysti se, että väkivalta ei kysy lupaa. Se ilmenee kaikilla elämän alueilla, eikä väkivaltaisia käyttäytymismalleja niin vain eristetä kaukaiselle sotatantereelle. Väkivalta ratkaisukeinona, kun siihen kerran oppii, ei erottele vaan puskee pahan paikan tullen pintaan niin kotona, koulussa, kännissä kuin siellä nakkikioskillakin. Erityisen helppoa väkivallan käyttö on silloin, kun toisesta ei löydetä samastumisen kohdetta vaan toinen nähdään uhkaavana, vieraana ja vailla ihmisyyttä. Ymmärtämättömyys voi kypsyä muukalaisvihaksi, oli kyseessä sitten transsukupuolinen työkaveri tai vieraasta maasta kotoisin oleva siirtolainen. Tässä queer astuu mukaan kuvioon. HLBT-politiikka on perinteisesti keskittynyt vaatimaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöille enemmän oikeuksia ja elintilaa nykyisen yhteiskuntamallin sisältä. Tavoitteena on ollut yhtäläinen oikeus ydinperheen perustamiseen, kirkkohäihin ja ns. tavalliseen elämään: pyrkimys olla ihan tavallisia suomalaisia. Queer haastaa valkoiseen heteroseksuaalisuuteen nojaavan järjestyksen ja puhuu sen sijaan perustavanlaatuisen kulttuurinmuutoksen puolesta. Antimilitarismille taas on keskeistä ajatus, että syytämällä rahaa sotateknologiaan ja puolustusvoimille paetaan yhteiskunnallisten ongelmien todellisia syitä, jotka löytyvät köyhyydestä, vallankäytöstä ja epätasa-arvosta. Niinpä antimilitaristit kieltäytyvät uskomasta propagandaa, jonka mukaan sodat ratkaistaan sotimalla lisää. Vastaavasti queer-aktivistit painottavat, että vaatimalla kovempia rangaistuksia viharikosten tekijöille ei ratkaista syrjinnän taustalla olevia ongelmia. Tätä luutnantti Carlsson ei tainnut ymmärtää väittäessään, ettei Ofogin tempaukseen osallistuneita kiinnostanut sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen asia, vaan ainoastaan Ruotsin puolustusvoimien mustamaalaaminen. Tempaus kritisoi nimenomaan puolustusvoimien yritystä oikeuttaa olemassaolonsa avoimuus-kampanjallaan, aivan kuin sisällyttämällä homot ja lesbot meihin patrioottisiin kunnon kansalaisiin, siis niihin hyviin ruotsalaisiin antaisi mandaatin hyökätä niitä toisia vastaan, miehittää ja kolonisoida. Vuonna 2012, vuosi Ofogin tempauksen jälkeen, Uppsala Priden järjestäjät ilmoittivat Ruotsin liberaalien Nuorisoliitolle (LUF), etteivät puolue ja sen nuorisojärjestö ole tervetulleita Pridelle, koska puolueen kannat eroavat järjestäjien arvomaailmasta. Järjestäjät mainitsivat syyksi muun muassa sen, että puolue hyväksyy HL- BTQ-pakolaisten käännytykset maihin, joissa heitä seksuaalisen suuntautumisensa takia usein odottaa kidutus tai kuolema. Samalla vuonna Uppsalan Pride eväsi osallistumisen kulkueeseen myös maahanmuuttoviraston ja poliisin osastoilta sekä Ruotsin puolustusvoimilta. Pipsa Toivonen Kirjoittaja on antimilitaristi, joka taistelee (sukupuoli)hierarkioita vastaan tai queer-feministi, joka haluaa maailman ilman sotaa ja piikkilankaa.


5 Plussalle yhä harvempi, miinukset kasvoivat POHJOIS-SAVON KUNTIEN TALOUSTILANNE HEIKKENI JA ERIYTYI Pohjoissavolaisille kunnille vuosi 2004 merkitsi selkeää taloudellista taantumaa ja eriytyvää kehitystä. Negatiivinen suuntaus uhkaa jatkua tänä vuonna. Pohjois-Savon kuntatalousryhmän kokoamista viime vuoden tilinpäätöstiedoista ilmenee, että enää seitsemän kunnan tulos 25:stä oli ylijäämäinen. Pohjois-Savon liiton vs. maakuntajohtaja Jussi Huttunen pitää huolestuttavana, että myös maakunnan kaikkien kolmen aluekeskuksen eli Kuopion, Iisalmen ja Varkauden tilinpäätökset painuivat merkittävästi miinukselle. -Se antaa ajattelemisen aihetta, koska näiden kaupunkien odotetaan olevan seutujensa ja koko maankunnankin vetureja. Myöskään aluekeskusten väestökehitys ei ole ollut alkuvuodesta lupaava. Nähtävissä on paitsi yleinen kuntatalouden heikkeneminen myös sen polarisoituminen eli heikkojen talouksien huonontuminen entisestään ja vahvojen suhteellinen vahvistuminen. Tuusniemi talousykkönen Eniten ylijäämälle ylsi Pohjois-Savon taloustiikeri Tuusniemi, +153 euroa/asukas. Nilsiä ja Sonkajärvi pääsivät niin ikään yli sataan euroon. Plussalla olivat myös Maaninka, Vieremä, Kiuruvesi ja Leppävirta. Heikoimmat tulokset tekivät Kuopioon vuoden 2005 alussa liittynyt Vehmersalmi (-504 euroa/as, syynä omaisuumassakirjaukset) sekä -320 euroon/as vajonnut Suonenjoki. Vesannon, Varpaisjärven, Varkauden ja Juankosken tuloksetkin jäivät yli 200 euroa negatiiviseksi. Vuosikate kertoo, miten paljon kunnan tuloista jää toiminta- ja rahoitusmenojen jälkeen investointeihin ja lainojen lyhennyksiin. Pohjois- Savon kuntien yhteenlaskettu vuosikate heikkeni edellisvuosista tuntuvasti 44 %:lla, vaikka se pysyikin vielä positiivisena (+129 euroa/as). Kuudella kunnalla vuosikate oli negatiivinen. Edellisvuonna niin kävi vain Varkauteen Rahoitusvarallisuus /as vuoden 2005 alusta liittyneelle Kangaslammille. Sillä oli viime vuonnakin vuosikate negatiivisin, -247 euroa/as, kun Tuusniemi ylsi +409 euron vuosikatteeseen. Maakunnan yhteenlaskettu vuosikate ei riittänyt kattamaan nettoinvestointeja eikä edes suunnitelman mukaisia poistoja. Lainakanta ryöpsähti Seurauksena heikentyneestä taloudesta oli kuntien lainamäärän raju lisäys. Niiden velkaantuminen kasvoi liki 40 %:lla. Lainamäärän vaihtelu on järeää, sillä velkaantuneimmalla Varkaudella lainakanta oli euroa/as, kun Tuusniemi oli täysin velaton! Konsernilainat mukaan lukien Pohjois-Savon kunnilla oli v lopussa yhteensä lainaa reilut euroa / as. Viime vuonna kuntien investoinnit kasvoivat Pohjois-Savossa kuitenkin vielä lähes 16 %. Menot kasvavat tuloja enemmän Pohjois-Savon kuntien talouden tervehdyttämistä kiirehtii, että niiden toimintakulut kasvavat käyttötuloja enemmän. Suurimpana syynä tähän on kuntien tulopohjan ehtyminen. Kuntien saamat valtionosuudet kasvoivat viime vuonna vain 2,3 %. Toimintakuluissa oli eroja kuntien kesken. Siilinjärvi tuotti palvelunsa taas edullisimmin Pohjois-Savossa, eurolla/as, kun Vesannolla ja Rautavaaralla toimintakulut nousivat yli 5 000:een maakunnan keskiarvon ollessa euroa/as. Verotulojen kokonaiskasvu jäi vain 2,2 %:iin. Kunnallisen tuloveron kehitys jäi 1,6:een ja kiinteistöveron 0,9 %:iin. Merkittävä osa toimintatuotoista syntyi kuntien omistamien liikelaitosten tuloutuksista. Kahdeksan kuntaa nosti tuloveroprosenttejaan keskiarvon kohotessa 18,64 %:iin. Pohjois-Savon kuntatalousryhmä arvioi kuntatalouden epätasapainon jatkuvan. Kunnat joutuvat reagoimaan siihen rationalisoimalla ja tehostamalla palvelujensa tuotantoa, lisäämällä tuottavuutta ja pyrkimällä tiiviimpään keskinäiseen yhteistyöhön peruspalveluissakin. Rahoitusvarallisuus ja vuosikate euroa/asukas Pohjois-Savossa v Kangaslampi Suonenjoki Vesanto Juankoski Varpaisjärvi Rautalampi Tervo Kaavi Pielavesi Karttula Rautavaara Varkaus Iisalmi Keitele Vehmersalmi Siilinjärvi Jarmo Muiniekka Hallintopäällikkö Vuosikate osoittaa tulorahoituksen, joka jää käytettäväksi investointeihin, sijoituksiin ja lainan lyhennyksiin. Vuosikate /as. Rahoitusvarallisuus osoittaa saamisten ja rahoituksen sekä vieraanpääoman erotuksen. Pohjois-Savon liitto 2005 Kuopio Nilsiä Lapinlahti Vieremä Sonkajärvi Kiuruvesi Leppävirta Maaninka Tuusniemi Taulukko kertoo pohjoissavolaisten kuntien taloudellisesta tilanteesta. Vahvin se on oikeassa ylänurkassa olevilla ja heikoin vasemmassa alanurkassa olevilla kunnilla. POHJOIS-SAVON LIITTO 5 SAVO SINUKSI 1 / 2005


2 2 Nro Pääkirjoitus Ruoka poissa mielistämme? Ruoka kallistuu jälleen. Suhdanteita ennustavat tutkimuslaitokset ovat arvanneet Euroopan hintojen nousevan tänä vuonna 29 prosenttia. Elintarvikkeiden dollarihinnat kallistuvat jopa 37 prosenttia viime vuodesta. Raaka-aineiden hinnat kohoavat 22 prosenttia. Hinnat ovat jo nyt korkeammalla kuin taloustaantumaa edeltävän huipun aikaan. Hintojen kohoamisen syyksi on esitetty Kiinan ja muiden talousmahtien nopeata kasvua. Lisäksi vaikuttavat tietysti raaka-aineiden varastotilanne, satoennusteet ja ylipäätään se, että kapitalismissa hinnalla on taipumus erkaantua reaalisesta vastineestaan eli tässä tapauksessa ruoasta. Keinottelu nostaa hintaa. Tärkein syy hintojen nousuun pitkällä aikavälillä on ruokittavien suiden määrän lisääntyminen ruoan tuotantoa nopeammin. Keinottelun seurauksena kohonnut hinta voi joskus pudota, mutta väestönkasvu ei ole mihinkään häviämässä. Siksi ruoan hinta voi pitkällä aikavälillä vain kohota jyrkästi. Ongelman luulisi olevan päivittäisenä puheenaiheena, mutta ei ole. Asetelma on samankaltainen kuin vanhoissa saduissa, jotka varoittavat tuudittautumasta liialliseen huolettomuuteen. Opettavaisissa tarinoissa vahinko kohtaa aina sitä, joka ei osaa ajoissa suojautua pahojen päivien varalle. Kohtuuhintaisen ruoan saatavuuden varmistamisesta puhutaan aivan liian vähän. Portugalin avustukset ja urheiluvoitot ovat mitättömän kokoisia asioita ruoan hinnan nousun rinnalla. Samaan aikaan, kun nälkää näkevien määrä lisääntyy, notkuvien pitopöytien äärellä kehitellään loputtomasti ideologisia rajoituksia ruoantuotannon määrän ja tehokkuuden rajoittamiseksi. Nälässä riutuvalle ihmiselle on vaikea osoittaa, että tehomaatalous, geenimanipulointi, jalostus, kuljetusten lisääminen ja uusien tuotantoalueiden raivaaminen ovat kielteisiä asioita. Ne voivat olla kielteisiä asioita. Kunhan yhtälöstä on ensin pyyhitty nälkää näkevä ihminen pois. Aatoksia Muut lehdet Uusi Oulu on pohjoisen pääkaupunki Kolumnisti Matti Mäkelä kirjoitti (Helsingin Sanomat ), että Suomen pitäisi muuttaa pääkaupunki Helsingistä Ouluun viimeistään 100 vuoden sisällä. Meille sopisi nopeampikin aikataulu. Olemme valmiita isoon vastuuseen. Tulevat sukupolvet tulevat kiittämään sitä, että koko Suomi pohjoista aluetta myöten on pidetty asuttuna, eikä kaikkea tarvitse rakentaa alusta. Väylät toki kaipaavat kohentamista ja siksi jokainen alueemme etua valvova tietää, että ensisijaisesti pitää varmistaa kaksoisraide ja nopea junayhteys. Aluksi Ouluun ja jatkossa kauemmaksikin. Junaliikenne on hoidettavissa joko Ruotsin kautta Norjaan tai suoraan Jäämerelle. Suomella ei ole omaa meriyhteyttä pohjoisessa, mutta satamien yhteiskäyttö Venäjän kanssa lienee sovittavissa. Maassamme on eletty Paras-hankkeen jälkeisiä vuosia ja usko suuruuden ekonomiaan alkaa hiipua. Paitsi ehkä ei hallitusneuvotteluissa. Elämme mielenkiintoisia aikoja, miten uusi hallitus tulee jatkamaan kuntarakenteenkehittämistä. Kunnan koko ei ole mielestäni ratkaisu palvelujen tehostamiseksi, mutta toki järkevän muotoinen ja vahvempi peruskunta on elinvoimaisempi ja vaikutusvaltaisempi. Elinvoimaisella kaupungilla taas on paremmat mahdollisuudet turvata koulut, terveyskeskukset ja vanhainkodit. Kuntien yhdistyminen tulee alkuvaiheessa kalliiksi ja vasta pitkällä ajanjaksolla voidaan odottaa säästöjä ennen kaikkea hallinnossa. Yhdyskuntarakenteen tiivistäminen siten, että huomioidaan luontaiset asioimis- ja työssäkäyntisuunnat, vähentävät turhaa liikennettä. Se on myös yksi keino pienentää hiilijalanjälkeä Uuden Oulun pinta-ala kaksinkertaistuu nykyisestä. Laajoja kaupunkeja on muodostunut muuallekin. Hämeenlinnan ja Salon seudun kuntaliitosten kokemus on ollut, että harvaan asutussa kaupungissa tulee kaikin keinoin huolehtia alueellisesta vaikuttamisesta. Kuntaliitoksessa tulee vahvistaa myös yhdistyvien kuntien identiteettiä. Kuntaliitoksiin kuuluu keskeisesti ulkopuolisen tahon tekemä arvio sekä yhdistymisestä että sen jälkeisestä elämästä. Meillä esimerkiksi maaseutuvaikutusten arvio on oltava keskeinen osa arviointia, sillä Uudesta Oulusta tulee maaseutumainen kaupunki, jossa maatilojen määrä kolminkertaistuu tämänhetkisestä. Maailma muuttuu nopeasti. Oulun seudun monikuntaliitos on meidän vastauksemme siihen, että katseet kohdistuvat arktisille alueille. Koillisväylän avautuminen, alueen energia ja mineraalivarat ovat Suomen tulevaisuuden turva. Tätä kehitystä uusi Oulu aikoo olla johtamassa. Kyösti Oikarinen Uuden Oulun yhdistymishallituksen puheenjohtaja (kesk) Kuntoutujat töihin Yrittäjillä toivoisi olevan rohkeutta ottaa kuntoutujia töihin. Viime viikolla valmennusta esitellyt työvoimaohjaaja Jussi Lamberg totesi aivan oikein, että mikään vamma tai sairaus ei tee huonoa työntekijää. Työnantajalle kyllä tarjotaan apua ja neuvoa. Lisäksi työhönvalmentautujan töihin ottaminen ei maksa yritykselle yhtään mitään. Työhönvalmennuksessa ei ole kyse mistään pikaisesta taikatempusta, vaan valmennus kestää puolesta vuodesta vuoteen. Siinä ajassa ehtii jo saada työelämässä tarvittavia taitoja, jos aikaisempaa työkokemusta ei ole. Valmennusjakson jälkeen yritys voi saada itselleen loistavan työntekijän. Jos kuntoutuja saa elämänsä kokoon ja pääsee mukaan työelämään, vaikutukset ovat valtavia. Hyvä olo heijastuu myös kotiin ja lähipiiriin. Raahen Seutu 17. toukokuuta Vastarannan Kiiski Herätysliikkeet moottorina Mutta miten marginaalissa herätysliikkeet sitten ovat? Lähdetään tarkastelemaan vaikka nuorisotyötä. Maata näkyvissä - festivaali on Pohjoismaiden suurin nuorisotapahtuma ja herätysliikkeen järjestämä. Entä suomalainen gospel-musiikki? Huomattavan monella johtavalla gospel-artistilla on herätysliiketausta. Entä uudet avaukset kirkon työssä? Maallikkokoulutus, lukemattomat uudet messut, kuten Mukulamessut, on kehitelty herätysliikkeiden piirissä. Entä hengelliset kesäjuhlat satoinetuhansine osallistujineen? Ovatko nekin vain marginaalisia ilmiöitä? Kirkon elämän yrityshautomot ja uudet innovaatiot löytyvät ennen muuta herätysliikkeistä. Hannu Nyman 12. toukokuuta


21 Kansainvälinen taloudellinen yhteisapu on siis asioita arvosteltaessa otettava huomioon ja annettava sille se merkitys, mikä sille eittämättä kuuluu. Sillä näin pienen maan kuin Suomen, ei kannata hyljeksiä sitä apua, minkä voimakas kansainvälinen järjestö sille voi antaa, vaan päinvastoin olisi pyrittävä pääsemään osalliseksi tästä avusta. Yllämainitun perusteella ehdotamme edustajakokouksen päätettäväksi : Että Suomen Ammattijärjestö liittyy Amsterdamin ammattijärjestöjen internatsionaaleen heinäk. 1 päivänä 1926 sitoutuu noudattamaan sen tekemiä päätöksiä. 8. Metalliteollisuustyöntekijäin Uit. teollisuusneuvosta n:o 65, Lohja. Lohjan Metalliteollisuustyöntekijäin teollisuusneuvosto n:o 15 pitämässään kokouksessa tammik. 27 päivänä 192G päätti esittää S. Ammattijärjestön ensi toukokuussa pidettävälle edustajakokoukselle seuraavat esitykset: Kansainvälisyyskysymyksessä kannatettiin Ammattijärjestön liittämistä Amsterdamin internatsionaaliin aivan ensi tilassa. Päätettiin yhtyä Ammattijärjestön toimikunnan esitykseen yhteisen ammattityöntekijäin liittojen ja Ammattijärjestön lehden perustamiseen Ammattijärjestön välityksellä. S. Metalliteollisuustyöv. liiton teollisuusneuvosto n:o 55, Hanko. Suomen Ammattijärjestöstä on viime kuluneina vuosina eronnut jäseniä eikä ole uusia liittynyt samassa suhteessa. Tämä ilmiö osoittaa, että Ammattijärjestö on menettänyt ominaisuutensa turvata jäseniänsä työtaisteluissa. Kun näin on tapahtunut, niin se tietää, että Ammattijärjestön toiminta ei ole ollut tarkoituksenmukaista. Nykyään eroaa Ammattijärjestö entisestään siinä, että se ei ole liittynyt mihinkään kansainväliseen keskusjärjestöön, joka pystyisi avustamaan suuremman työtaistelun sattuessa. Ja mikä pahinta, Ammattijärjestön johto on kokoonpantu puoluenäkökohtia silmälläpitäen, mistä seuraa, että osa jäsenistöä tuntee itseänsä vierottavan, tai enintään suvaittavan. Sellaisenaan on Ammattijärjestö puoluekeskus, joka ei voi saavuttaa suurempaa menestystä. Mutta työväellä ei ole varaa heittäytyä sellaiseen avuttomuuden tilaan. Koska työväen ammatillinen liike nojautuu yksinomaan joukkoperusteeseen työnantajajärjestöjen vastapainona, ja näiden ollessa väkevämmän asemassa joutuvat työntekijät järjestyneinäkin alakynteen, milloin taloudelliset konjunktuurit kääntyvät heille epäedullisiksi. Kun työnantajat tällöin tekevät hyökkäyksiä työväen elinehtojen huonontamiseksi, tulee työväen järjestöillä olla kansainvälinen apu saatavissa. Niin ollen koska Suomen Ammattijärjestö ennen pitkää kapitalistien saalistushalun takia joutuu tulikokeeseen silloin 21


19 nen mutta kun se tekee mutkan niin valo ei pääse kunnolla tunneliin, joten taskulamppu on hyvä olla matkassa. pe ma ti to la Kaksi aikaisempaa retkeä Urkupillivuorelle on latistunut vahvaan pilvipeitteeseen. Nyt sää kuitenkin suosi puoliksi, sillä näimme maisemia Aquamansaan saakka, sillä pilvipeite oli Aquamansan alapuolella. Bollullo. Minun GPS laitteen mukaan matka oli yhteen suuntaan 3,9 km. Käytetty aika edestakaiseen matkaan 1t 50 min. Kävimme Manun ja Yaniran kanssa kiertämässä Chamorcan polun jotta näemme millaisessa kunnossa ne on kesän jälkeen. Ja hyvässä kunnossa näytti olevan. Polun alkupäässä oli kyltti jossa oli EU tunnus ja summa joka on annettu polkujen kunnostamiseen. Uusia EU direktiivin mukaisia opastekylttejä on myös tulossa. Monessa paikassa tolpat ja maalimerkit oli jo paikoillaan, mutta viitat vielä puuttui. Se metsäosuus jota me käytämme Chamorcassa retkeillessämme, ei luultavasti tule kuulumaan merkittyyn polkuun, koska sille polulle oli maalattu merkit jotka kertoo keltaisen reitin väärästä suunnasta. Vuorossa Teno Alton kierros. Tällä reitillä kiersimme hieman ylimääräistä, sillä kävimme etsimässä 3 Geokätköä. Ensimmäinen kätkö oli osuudella El Palmar - Teno Alto. Teno Altossa kiertelimme hieman nummimaisemissa, ennen kuin jatkoimme kohti seuraavaa kätköä. La Tabaiban parkkipaikalla ylitimme tien ja jatkoimme polkua ylös. Seuraava kätkö oli muutaman minuutin matkan päässä parkkipaikalta. Tästä Paula kääntyi alas, ja minä jatkoin yksin kolmannelle kätkölle, joka oli n. 800 metriä edempänä, ja aika lailla ylempänä. Löydön jälkeen palasin parkkipaikalle jossa Paula oli minua odottelemassa. Siitä laskeuduimme polkuja pitkin El Palmariin. Polun varrella ihailimme suuria viiniviljelyksiä. Rypäleet alkoi olemaan kypsiä pois poimittavaksi. Me käytimme reittiin aikaa n. 6 tuntia ja kuljimme 16 kilometriä. Iltapäiväksi oli muuta tekemistä, niin tänään tyydyimme Bollullon edestakaiseen lenkkiin, johon kului 1 tunti 45 min. Syyskuu 2008 ma ti to Tänään valitsimme kävelylenkiksemme Taoron puiston. Siellä kiertelimme pari kierrosta ja sitten jatkoimme Playa Jardinille, ja kalasataman kautta Martianezin kaupalle, ja sitten porraskujaa ylös ja Pez Azulin kautta Belairiin. Saimme askelmittariin askelta. San Pedro on paikka jossa on aina yhtä kiva käydä. Tänään otimme mukaan kunnollisen taskulampun jotta pääsemme hieman kurkkaamaan niitä vesitunneleita, siellä S Fernandon tykkibunkkerin alla. Tunneli alkupää on bunkkerin alla itäpuolella, ja toinen vastaavasti länsipuolella. Tunneli on n. 100 metrin mittainen, ja lähes suora. Tekee yhden loivan mutkan meren suuntaan. Kun menee tunneliin bunkkerin itäpuolelta, niin puolivälissä tunnelia erkanee kaksi haaraa vasemmalle johonkin maan uumeniin. Monta paikkaa on vielä käytävänä ennen lokakuun alkua, mutta on myös paikkoja joissa haluamme käydä useamman kerran. Seuraava on luultavasti jälleen Urkupillireitti, ja sinne vetää vielä selvittämätön Multistage cache (monitoimikätkö) Los Organos. Tänään n. 4 tuntia ja askelta. Kävimme etsimässä Los Organos reitin monitoimikätköä. Koordinaattien ratkaisupaikan löysimme mutta lopullinen kätkö jäi tällä reissulla löytymättä. Minun GPS näyttää Deg,min koordinaatit kahden desimaalin tarkkuudella joten lopullisen kätkön löytyminen jäi toiseen kertaan. Mielestämme ratkaisimme kätköpaikan oikein, mutta on mahdollista että olimme


13 Sijoitamme kasvuun Suomen Teollisuussijoitus Oy on valtion pääomasijoitusyhtiö, jonka tarkoituksena on edistää pääomasijoitustoiminnan keinoin suomalaista yritystoimintaa, työllisyyttä ja talouden kasvua. Yhtiö sijoittaa valtion omaisuuden myynnistä ker tyneitä varoja suomalaisen yritystoiminnan kasvuun ja kan sainvälistymiseen. Stromsdal Pääomasijoituksia tarvitaan kohdeyritysten kasvun rahoitukseen, yrityksistä versoviin spin off -hankkeisiin, merkittäviin teollisiin investointeihin sekä toimiala- ja yritysjärjestelyihin. Kohteena ovat kaikki toimialat ja erityisesti kasvuvaiheen yritystoiminta, johon ilman Teollisuussijoitusta ei kanavoidu riittävästi yksityistä pääomaa. Teollisuussijoitus sijoittaa kasvuyrityksiin suoraan ja pää omasi joi tus rahastojen kautta. Yhtiö sijoittaa yhdessä yksityisten sijoittajien kanssa, enintään puolella sijoitettavasta pääomasta ja omistuksesta. Sijoituksia suoraan ja rahastojen kautta 500 yrityksessä Sijoitukset ja sijoitussitoumukset noin 430 miljoonaa euroa Incap Furniture Suomen Terveystalo Ipsat Therapies Iqua Talvivaara Suomen Teollisuussijoitus Oy Kalevankatu 9 A, PL HELSINKI Puh. (09) Faksi (09)


13 Kaksi kolmesta laajentaa kansainvälistä toimintaa Kaksi kolmasosaa yrityksistä arvioi laajentavansa kansainvälistä toimintaa entisestään. Eniten (36%) nämä yritykset aikovat tarjota koneiden ja laitteiden korjausta, huoltoa ja asennusta. Seuraavaksi eniten tarjotaan arkkitehti- ja teknisiä palveluita sekä tietotekniikkapalveluita. Kansainvälisen toiminnan laajentamista suunnittelevista yli kolmannes aikoo laajentaa toimintaa jo vuoden sisällä, loput pitemmällä aikavälillä (3 5 vuotta). Huomionarvoista on, että kansainvälisen toiminnan lopettamista suunnittelevia ei ole yhtään ja supistavia vain 1 %. Noin kolmannes aikoo jatkaa toimintaa nykyisessä laajuudessaan. (Kuva 8). 3 Kansainvälisen palveluliiketoiminnan esteitä ja ongelmia Yritykset voivat kohdata palvelujen viennissä useita esteitä. Kyselyssä selvitettiin myös kansainvälistyneiden yritysten kohtaamia ongelmia tai esteitä kansainvälisillä palvelumarkkinoilla ei-tyhjentävän luettelon pohjalta. Kysymyksessä ei kuitenkaan ollut varsinainen kaupanestekysely, jolla pyritään pääsemään yksityiskohtaisempaan tietoon ongelmasta ja kohdemaasta. Tällaisia selvityksiä ovat mm. viranomaiset tehneet viime vuosina lukuisia. Lähes puolet kansainvälisistä yrityksistä oli kohdannut lupa- ja rekisteröintimenettelyihin liittyviä ongelmia, mikä kohosi tällä mittarilla merkittävimmäksi ongelmakokonaisuudeksi. Seuraavaksi merkittävimpiä olivat yrityksen oikeudelliselle muodolle tai organisaatiolle asetetut vaatimukset, kansalliset monopolit, työntekijöiden lähettämiseen liittyvät vaatimukset sekä sijoitettujen pääomien ja voittojen kotiuttamisrajoitukset. (Kuva 9). Venäjällä ja IVY-maissa toimivat yritykset ovat kohdanneet suhteellisesti enemmän kaiken tyyppisiä kaupan esteitä ja ongelmia kuin kyselyyn vastanneet keskimäärin. Sanallinen palaute osoittaa selkeästi, että Venäjä on yritysten palveluliiketoiminnassa ongelmallisin alue. Kuva 8. Yritysten suunnitelmat jatkaa palveluliiketoiminnan kansainvälistämistä Olemme laajentamassa kansainvälistä palveluliiketoimintaa entisestään Jatkamme kansainvälistä palveluliiketoimintaa nykyisessä laajuudessaan Olemme supistamassa kansainvälistä palveluliiketoimintaa Yrityksemme aikoo lopettaa kansainvälisen palveluliiketoimintansa % Kuva 9. Yritysten kohtaamat ongelmat tai esteet kansainvälisillä palvelumarkkinoilla (n = 211) Lupa- ja rekisteröintimenettelyt Palveluntarjoajan oikeudelliselle muodolle tai organisaatiolle asetetut vaatimukset Kansalliset monopolit / määrälliset rajoitukset Työntekijöiden lähettämiseen liittyvät vaatimukset Henkilöstön palkkaamiseen liittyvät vaatimukset Sijoitettujen pääomien ja voittojen kotiuttamisrajoitukset Kansallisuus- tai asuinpaikkavaatimukset (johto, omistajat) Valtion tuet tai hintakontrolli Syrjivä verolainsäädäntö Julkisten hankintojen markkinoiden toimimattomuus Maankäyttö-, ympäristö-, terveys- tai turvallisuusmääräykset Ammattivastuujärjestelmät Monialatoiminnan rajoitukset Sijoittautumisvelvollisuus % 12 Suomalaisen palveluliiketoiminnan kansainvälistyminen EK 2007


13 13 (14) Tämä palautekanava tulee toteuttaa osana palvelua ja käyttäjän näkökulmasta selkeällä tavalla. Tämä menettely antaa myös sisältöä palvelupäivitysten ja varsinaisten palveluiden kuntotarkistusten suorittamiseen. Palvelun jatkokehittämisen kannalta merkittäviä seikkoja ja viiteryhmiä ovat myös seuraavat: Palvelun jatkuvan kehittämisen periaate. Jatkuvan kehittämisen menettely on palvelukohtainen, määräväliajoin suoritettava kuntotarkistus, jossa palvelun asiakkaiden käyttökokemukset sekä muut kentän havainnot sekä palvelun omistajan oma näkemys punnitaan rinnakkaisesti. Palvelun käytön esteettömyys on palvelun kuntotarkistuksessa eräs palvelun laadun jatkuvan kehittämisen ajovoima. Palvelun ydinosan sekä sen käyttöympäristön kehittyminen. On otettava huomioon sekä palvelun varsinainen ydin sekä sen tekniset käyttöympäristöt, mediat ja kanavat. Kyse on sekä palvelun itsensä esteettömyydestä että palvelun jakelukanavien ja portaalien sekä käytettävien päätelaitteiden esteettömyydestä. Jatkokehitys kattaa kokonaisuuden siten kuin se käyttäjälleen näyttäytyy. Asiantuntijaverkostojen hyödyntäminen. Suomessa on useita tahoja, joilla on kiinnostusta tietoja viestintätekniikan ja sähköisten palveluiden kehittämiseen. Nämä verkostot tarjoavat sekä näköalaa että konkretiaa esteettömien palvelujen suunnittelun ja jalkautuksen tueksi. Korkeakoulujen ja tutkimusyhteisöjen lisäksi konkreettista kokemusta ja tietoutta esteettömyyskysymyksissä tarjoavat mm. vammaisjärjestöt sekä ikääntyneitä edustavat järjestöt. Suomen Design for All verkosto. Suomen DfA-verkosto on 39 tutkimuslaitoksen, yliopiston, käyttäjäorganisaation ja tutkimusrahoittajan osaamisverkosto. Se on tällä hetkellä EU-maiden laaja-alaisin ja jäsenmäärältään suurin. Suomen DfA-verkosto on osa vuonna 2002 syntynyttä eurooppalaista kansallisten asiantuntijaverkostojen kokonaisuutta. Suomen DfA-verkostolla on käytössään sähköpostilista, jolle kaikki DfA-tiedosta kiinnostuneet voivat liittyä. 6 Tietolähteitä SADe-ohjelman puitteissa merkittäviä ohjeisto-, suositus- ja standardikokonaisuuksia ovat erityisesti seuraavat: Viranomaissuosituksia ja ohjeita JHS 179 ICT-palvelujen kehittäminen: Kokonaisarkkitehtuurin kehittäminen suositus Valtionhallinnon tietoturvallisuus VAHTI on_ tietoturvallisuus/index.jsp JHS 174 ICT-palvelutasoluokitus, JHS 129 Julkishallinnon verkkopalvelun suunnittelun ja toteuttamisen periaatteet JHS 156 Asiakirjojen ja tietojen rekisteröinti sähköisen asioinnin ja asiankäsittelyn tiedonhallinnassa Verkkopalvelujen esteettömyys Verkkopalveluiden WCAG ohjeet ja suositukset


Politiikka – Mentorointi politiikassa. He pitävät politiikkaa ja uskontoa samana asiana. Okei, tämä alue on se missä he ovat varautuneita meidän suhteen. Syy sille on, että mistä me tiedämme… Sanotaan toisin, voimmeko me, aiommeko me, päästää irti perinteistä ja dogmeistamme ja ottaa avosylin vastaan jotain josta meillä ei ole tietoa. Annan esimerkin. ”Kansalaisoikeudet”, yksilönoikeudet, kesti tuhansia ja tuhansia vuosia päästä siihen asemaan jolla ihmiskunta alitajuisella tasolla oli niin tympääntynyt monarkioihin, tyranneihin, kuninkaisiin ja prinsessoihin että me päätimme kollektiivisesti luoda yksilön oikeudet, ja manifestoida ne fyysisesti USA:a perustettaessa. Tässä me olemme 232 vuotta sen jälkeen ja me meinaamme menettää nuo oikeudet, joiden luominen kesti tuhansia ja tuhansia vuosia.


Maailma on ajautunut takaisin kohti kylmän sodan asetelmia, ja tällä kertaa kilpailevia suurvaltoja ei ole vain kaksi vaan kolme- USA, Venäjä ja Kiina. Kilpailu ei ole yksinomaan turvallisuuspoliittista kuten se oli 30 vuotta sitten, vaan suurvaltojen turvallisuus- ja talousintressit ovat esillä rinnakkain. Kylmän sodan aikana despootit ympäri maailman osasivat hyödyntää suurvaltojen välistä kilpailua, ja tänä päivänä despootit ovat opettelemassa miten uudesta kilpailuasetelmasta voi hyötyä. Tämä on huolestuttavaa sekä Turkin että Saudi-Arabian kohdalla, ja erityisesti Saudi-Arabian kohdalla, koska maa on rikkaampi ja raskaammin varustautunut kuin Turkki, ja on vaarassa ajautua sotaan Irania vastaan. Donald Trumpin kommentti siitä että saudeja ei kannata rangaista koska se voisi ajaa maan Venäjän ja Kiinan pariin oli hyytävä- siinä USA:n presidentti myönsi että hänen maataan voi helposti kiristää kauppa- ja geopolitiikalla.


”Maailma on menossa YK:n tavoitteiden suuntaan. Tulee hankalaa, jos yritys ei tunnista maailman muuttumista. Näitä voi käyttää strategiatyökaluna, kun miettii, onko yrityksen liiketoiminta relevanttia 2030-luvulla.” Vastuulliseen liiketoimintaan erikoistunut johtamisen professori Minna Halme Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulusta sanoo, että nykymaailmassa bisneksen mahdollisuudet ylipäänsä linkittyvät kestävään kehitykseen. Halme on myönteisesti yllättynyt siitä, kuinka hyvin YK:n tavoitteet tunnetaan suomalaisyrityksissä. ”Jokaisen, ihan jokaisen yrityksen kannattaa yrittää ymmärtää näitä, varsinkin jos yrityksellä on vientiä tai sen toiminta liippaa mitenkään kehitysapua.” Afrikan maissa tavoitteet tunnetaan hyvin juuri siksi, että ne ovat kansainvälisen rahoituksen kriteerejä ja niitä käytetään tuettavien hankkeiden arvioinnissa. ”Vaikka ei muuta tekisi kuin lukisi niistä YK:n sivuilta. Tavoitteet ovat hirvittävän tajuttavia. Nyt viimeistään on hyvä


Kouvolassa oli tehty päätös että kuntien omaisuustase yhdistettiin. Tämä merkitsi sitä, että myös kaikki teokset otettiin mukaan taidemuseon omaisuuteen, tietokantaan ja siten myös kokoelmaan, toki omina alakokoelminaan. Kuntaliitoksissa eri puolilla Suomea toimittiin eri tavalla, monessa uudessa organisaatiossa hallinnoiva taho, yleensä taidemuseo, saattoi valikoida kokoelmiinsa tulevat teokset. Kouvolan ratkaisu perustui talousorganisaation ohjeistukseen, ei taiteellisiin kriteereihin. Se merkitsi sitä, että taidemuseon hallinnassa olleen alun noin 900 teoksen kokoelma paisui yli kaksinkertaiseksi. Ensimmäisen kuntaliitosvuoden lopulla teoksia oli inventoitu tietokantaan lähes 1700, ja inventoinnin päätyttyä teoksia oli noin 2200. Päätös oli ongelmallinen sikäli, että kokoelmaan jouduttiin ottamaan melkoisesti harrastajataiteilijoiden teoksia, joiden laadullinen taso tiukasti arvioiden alensi kokoelman taiteellista arvoa. Ehkä lohdullista tilanteessa kuitenkin on se, että taidemuseolla on kokoelman keskitetyn hallinnoinnin ansiosta kattava tieto koko suuren alueen taiteilijoista, joista monet ovat kuitenkin esimerkiksi opetustoiminnallaan vaikuttaneet uusiin sukupolviin ja elävään taideharrastukseen. Yhdelläkään entisellä kunnalla ei ole ollut taidehankinnoissaan tukenaan tietoista kokoelmapolitiikkaa. Taidehankintaan keskittyneitä toimikuntia oli Anjalankoskella, Kouvolalla ja Kuusankoskella. Näiden kaupunkien taidehankintojen historia edustaa melko tyypillistä 1950-luvun lopun taidevalistusajattelua, jossa pidettiin tärkeänä hankkia taideteoksia julkisesti nähtäville, silloin kun taloudellinen tilanne antoi myöten.


Taloni ensimmäinen orkidea ilmestyi kuusi tai seitsemän vuotta sitten. Vaikka nämä kukat eivät olleet vielä talossani, minusta näytti, että sellainen kukka on hyvin tuuleikas ja vaatii huolellista hoitoa. Mutta kävi ilmi, että orkideoita ei ole niin vaikea seurata. Sinun on noudatettava joitain sääntöjä, jotka eivät tunne tavallisia sisäkukkia. Vesi oikein, ja lisäravinteita tarvitaan. Ruokintaan minulla on useita nestemäisiä lannoitteita. Yksi niistä on Bona Forte Orchid Fertilizer. Jotta juottaminen olisi asianmukaista, laitoin potin orkideaa veden kulhoon. Veden tulisi peittää kaikki juuret. Ja anna juurten kyllästyä tummanvihreäksi. Minulla ei ole orkidea kasteluaikataulua. Määritän kasteluajan juurten värin perusteella. Heti kun tummanvihreät juuret muuttuvat vaaleaksi, kastan heti kukkaan. Syöttiä varten kehitin myös omat havaintoni seitsemän vuoden aikana. Ohjeissa on kasteluaikataulu. Mutta tämä aikataulu ei ole yhtenevä orkideoiden kukinnan kanssa. Orkideidini alkavat kukkivat loka-marraskuussa. Annan intensiivistä kastiketta orkideoille, kunnes ne alkavat kukkivat. Heti kun ensimmäinen silmu on kukkii, lopetan ruokinnan. Ja sitten orkideat kukkivat viidestä kuuteen kuukauteen. Jos ruokin kukinnan aikana kasvia, niin kukinta-aika lyhenee puolitoisella kuukaudella. Pukeudun pintakorkeuteen suhteessa pakkaukseen. Orkideoiden lannoite Bona Forte on pakattu läpinäkymättömään muovipulloon, jossa on kierrekorkki, joka on myös annostelija. Ennen kastelua minun on ravistettava pullossa olevaa liuosta hyvin. Lannoite sisältää tasapainoisia määriä mineraaleja, vitamiineja ja meripihkahappoa..


Olisiko valtatie 24:llä teidän silmään peruskunnostustarvetta. Pikantti yksityiskohta on maisema – Päijänne pilkottaa pihaan kauniisti harvennetun koivikon lomasta. Jatkossa täällä voi vaikka aterioida, Salonen lupaa. Osa laitteista on herkkiä ja todella monimutkaisia. Tuolijumppaa ja mölkkyä Päijännekodin sisäpiha on kesäisin paahtavan kuuma paikka, joten ennen huvimajan rakentamista sitä ei ole pystynyt hyödyntämään kunnolla. Pientä kiukuttelua alkaa ilmetä, jos pysäytysvälit kasvavat kovin pitkiksi ja liikennettä on paljon. – Harvinaisen hauska tapaus, Aili Riihilahti kommentoi huvimajan avajaisia. – Tähän saakka meiltä on puuttunut yhteinen kokoontumispaikka ulkona, ja olemme joutuneet kokoontumaan esimerkiksi ulko-oven edessä tai parkkipaikalla, viriketoiminnan ohjaaja Elina Sihto kertoo. Kuhmoisten Sanomat 6 Keskiviikkona 9. Kuinka pitkän pätkän päällystätte päivässä. Tien geometrinen linjaus on kuitenkin ihan hyvä, varsinkin liikennemäärään nähden. Koneita täytyy myös huoltaa. Riihilahti kävi nuorena tyttönä samaa koulua testamenttilahjoituksen Päijännekodille osoittaneen Eila Lind-Korven kanssa, ja muistaa tämän kouluvuosiltaan hyvin ystävällisenä ihmisenä. Huolehdin, että työmaalla riittää propaanikaasua, bitumimassaa, varaosia ja autoja, ja paperihommiakin täytyy ehtiä hoitamaan. Hyvänä päivänä päällystettä saadaan levitettyä viiden kilometrin verran. Pikeä, mutta ei kovin paljon hikeä Hiljalleen lipuva asfalttikoneiden letka ja valtatie 24:n liikenne soljuivat toistensa ohi lähellä Raitalanmäentien haaraa valtatie 24:llä Kuhmoisten eteläpuolella. Pidämme täällä muutaman kerran viikossa tuolijumppaa ja pelaamme asukkaiden kanssa esimerkiksi mölkkyä. • Massa tiivistetään ja tasoitetaan kahdella jyrällä, joista toisessa toisessa on täryominaisuus. Vilkasliikenteisillä teillä teemme töitä yöllä, mutta liikennemääriltään vaatimattomammilla teillä päällystystyöt pystytään tekemään päivisin. Niitä ei saa mistään valmiina. – Siihen vaikuttaa todella moni asia, kuten liikennemäärät, routiminen ja tien rungon lujuus. – Pääsääntöisesti todella hyvin. Talvisin pidetään myös kaikki ne lomat, joita meillä ei kesällä ole. – Huvimaja on todella hieno ja kaivattukin asia! iloitsivat viriketoiminnan ohjaaja Elina Sihto ja ruokapalveluesimies Jaana Salonen Päijännekodin huvimajan avajaisissa.. Millaista asfalttimiehen työ on. Asfaltin levitys näyttää kiehtovalta. Niiden perässä tuleva remix-kone jyrsii vanhan massan pois, sekoittaa mukaan uutta ja levittää massan takaisin tielle. Erillistä jäähdytystä tarvitaan vain pahimmilla helteillä. Korjaamolla on talvella runsaasti töitä, sillä koneet peruskorjataan. – Omassa pihapiirissä sijaitseva virkistäytymistila oli henkilökunnan toive, sillä monille asukkaille pidemmät retket ovat huonokuntoisuuden takia liian vaikeita, Kuhmoisten kotihoidon esimies Irma Nyrhilä kertoo. Jättimäisten esilämmittäkoneiden päältä pilkistää välillä sieltä täältä tulenlieskoja, ja monimutkaisen remix-koneen kimpussa häärii koko ajan joukko miehiä. – Se vaihtelee kovasti, esimerkiksi tien leveys vaikuttaa etenemisnopeuteen aika paljon. Avarassa majassa Päijännekodin huvimajalla vietettiin avajaisjuhlaa on vajaat 18 neliötä vapaata tilaa, jossa ei ole kiinteitä kalusteita. – Huvimajan rakentamisen päästyä vauhtiin huomasimme, että Päijänteen voisi saada näkymään pihalle, jos pusikoitunut ranta raivattaisiin. Kylmällä työkoneiden vauhtikin hidastuu, kun esilämmittäjien on kuljettava hitaammin. Me rakennamme talvisin myös uusia koneita, esimerkiksi kaikki meidän esilämmittäjämme ja perävaunumme ovat omaa tuotantoa. – Tämä on oman työni osalta kuin sirkustirehtöörin hommaa. syyskuuta 2015 PÄÄLLYSTEEN UUSIMINEN PÄHKINÄNKUORESSA • Uusiopintausmenetelmässä ensimmäisenä kulkee kolme esilämmittäjäkonetta, jotka kuumentavat vanhan asfaltin. Yöaikaan näkee enemmän vaarallisia ajosuorituksia. Vian etsimiseen voi mennä kahdeksan tuntia, vaikka korjaamiseen menee vain viisi minuuttia. Myös Päijännekodin asukkaille uusi huvimaja on mieleinen. Huvimajan ulkopuolella on kiinteä tulisija sekä vankkoja pöytäryhmiä. Kuinka autoilijat suhtautuvat asfalttiletkaan tiellä. Mitä asfalttimiehet tekevät talvella. KUHMARI KYSYY Anna Karhila Päijännekodin sisäpihalla käy vilske, kun uuden huvimajan avajaiskestit ovat käynnissä. • Asfaltin jäähtyminen ajokuntoon kestää noin 2–3 tuntia. Anna Karhila Valtatieltä nousee höyry ja ilmassa tuoksuu tuore asfaltti, kun pitkä työkoneletka uusii päällystettä. • Työntekijöitä asfalttiyömaalla on maksimissaan neljätoista. Nyt tila on tarkoitus ottaa aktiiviseen käyttöön. Maisema avarrettiin siis varta vasten huvimajan takia, Kuhmoisten kunnan tekninen johtaja Mika Kyrö valaisee. Kalustoa ja miehiä on paljon, ja työpäivät ovat pitkiä. Vaikka meillä on isoja ja kuumia koneita, liikenne on meidän työssämme pahin vaaratekijä. Höylähirrestä rakennetun huvimajan on toimittanut torniolainen Timapuu Oy Marttila. Pääsääntöisesti kuitenkin viidestä kahdeksaan vuotta. – Huvimajaa on tarkoitus hyödyntää nyt niin pitkälle syksyyn kuin se on mahdollista. Sisätiloissa on siten helppo liikkua myös pyörätuolilla. Eila Lind-Korven testamenttivaroilla pystytetty huvimaja palvelee jatkossa virkistäytymistilana, jota voivat Päijännekodin asukkaiden lisäksi hyödyntää myös henkilökunta sekä asukkaiden luona vierailevat omaiset. Kuinka kauan uusi päällyste tien pinnassa kestää. Työmaahan kuuluu lisäksi uutta massaa ja vettä kuljettavia kuormaautoja sekä liikenteenohjaajia. Ulkona sijaitsevassa tulisjassa paistuvat rinta rinnan letut ja makkarat, ja istuinpaikkoja löytyy sekä ulkoa että sisältä. – Jotkut meistä ovat muissa töissä. – Pidimme jo viikko sitten kokeiluluontoiset lettukestit ja totesimme, että ulkogrilli toimii oikein hyvin. – Esilämmittäjäkoneiden kuljettajilla on lämmin, mutta ei meillä muilla ole kovin kuuma, varsinkaan näin viileällä kelillä. – Paikoitellen täällä näkyy halkeamia, joten sikäli saattaisi olla paikallaan tehdä remonttia. • Uusiopintausmenetelmässä tielle levitettävästä bitumimassasta 80 % on vanhaa ja vain 20 % uutta. Urakoitsija Asfalttikallion työmaapäällikkö Ari Salo, onko teillä kuuma. Kuhmoisten kunnan ruokapalvelusesimies Jaana Salonen on yhtä tyytyväinen uuteen kokoontumispaikkaan. Työmaapäällikkö Ari Salo täyttää jyrän vesitankkia


Vastaa kommenttiin
MINUN MIELESTÄ VOISITTE LOPETTAA PASKAN JAUHAMISEN JA TYPERÄT KOMMENTTINNE TÄSTÄ ASIASTA!jokainen tekee itse valintansa elämässään on ne sitten vääriä tai oikeita!jos ko.henkilö on tullut uskoon eli löytänyt sisäisen rauhan ja haluaa kertoa omat tekonsa julki se on täysin hänen oma henk.koht valinta!turha jauhata sekoamis ja muuta paskaa jollei ole miestä ikinä tavannutkaan!!!jokainen ketä lähtee isojen poikien leikkeihin mukaan ei aina mieti että joskus jos haluaa unohtaa sen!se ei välttämättä ole helppoa!late on varmaan miettinyt asioita lusiessaan ja tullut siihen päätökseen uskon tulon myötä että hän laskee taakan harteiltaan ja antaa asianomaisille totuuden julki etteivät kaikki lusi ek:ta tietämättä totuutta!!!tämä oli laten valinta ja hän on silti aina minun silmissäni reilu,toveri henkinen ja vahva persoona!!!helppo täällä on ivata ja solvata toisen päätöksiä!!!jaksamisia latelle linnaan ja paskan jauhajille helvetin kiroukset niskaan sieltä raamatusta!!!


Uusimmat trendit merinovillakerrastoissa
Uusimmat trendit merinovillakerrastoissa heijastavat kuluttajien kasvavaa kiinnostusta ympäristöystävällisyyttä ja kestävää muotia kohtaan. Viime vuosina merinovillakerrastot ovat nousseet suureen suosioon, kiitos niiden monipuolisuuden, joka ulottuu vaativista ulkoilma-aktiviteeteista aina jokapäiväiseen käyttöön. Erityisen huomionarvoista on minimalistisen muotoilun suosion kasvu, missä yksinkertaisuus ja toiminnallisuus yhdistyvät saumattomasti. Tämä design-filosofia ei ainoastaan korosta kerrastojen estetiikkaa, vaan myös tekee niistä käytännöllisiä eri asukokonaisuuksissa. Neutraalit ja murretut sävyt, kuten harmaa, beige ja tummanvihreä, ovat nousseet etusijalle, sillä ne sointuvat helposti niin rentoon kuin viralliseenkin pukeutumiseen, mahdollistaen sujuvan siirtymän toimistosta luontoon.


8 arvion saaneesta järjestelmästä oli kaikkien jätevesien käsittelyn perustuminen pelkkiin saostussäiliöihin, joiden jatkeena oli korkeintaan yksinkertainen maaperäkäsittely. Ikävapautuksen piiriin (=harmaa arvio) kuului 4 % kiinteistöistä (5 kpl). Ikävapautuksen saaneista kolme jätevesijärjestelmää täytti lainsäädännön vaatimukset ja kahdella havaittiin pieniä puutteita. Kolmella kiinteistöistä oli kaikkien vesien umpisäiliö ja kahdella umpisäiliö käymälävesille ja imeyttämö pesuvesille. Puutteet johtuivat lähinnä säiliöiden huonosta kunnosta, imeytysrakenteiden puutteista tai tyhjennysten pitkästä välistä. Hirvijärven alueella oli eniten vapaa-ajan asuntoja (88 %, kuva 3). Vähävetisiä kiinteistöjä oli 44 kpl (66 %) kaikista neuvontakohteista. Jätevesijärjestelmistä 10 kpl (15 %) täytti lainsäädännön ja kunnan määräykset. Vähäisillä korjauksilla lainsäädännön vaatimuksiin on mahdollista päästä kuudella (9 %) neuvontakohteista ja toimenpidelupaa vaativia järjestelmiä oli kolme (4 %). Ikävapautuksen piiriin kuului neljä (6 %) kiinteistöä. Kuva 3. Jätevesijärjestelmien taso Hirvijärven alueella suhteessa uuteen jätevesilainsäädäntöön ja Riihimäen määräyksiin.


Päätät hakea nyt alemman tason paikkoja, koska ahdistuksesi ja pelkosi kertovat sinulle, että sama vanha vaativuus työssä ei tunnu nyt hyvältä. Sinua ei oteta kuitenkaan tosissaan. Sinussa epäillään olevan jotain vikaa, koska haet alemman osaamistason töitä, vaikka sinun rekrytoijien mielestä kuuluisi hakea jotain muuta. Sinun epäillään myös vaihtavan heti parempiin hommiin, jos palkkaisivat sinut. Sinusta tuntuu kauhealta kuulla tällaista kyseenalaistamista. Eikö kenelläkään ole mitään ymmärrystä ja empatian tajua muita ihmisiä kohtaan? Pitääkö ihmisen ajaa itseään aina vaan korkeampiin ja parempiin tehtäviin ja lopulta pudota uupuneena kokonaan pois työelämästä pelkästään siksi, etteivät työnantajat halua muuta vaihtoehtoa edes uskoa ihmisen urallaan haluavan?


12 hankehallinnan eskaloimat) Toteutus- ja pilottiprojektin hyväksymiskriteerien täyttymisen varmistaminen ja maksupostien hyväksymispäätösten valmistelu hankkeen ohjausryhmälle Hankejohtoryhmä toimii projektien ohjausryhmänä tai päättää erillisen projektin oman ohjausryhmän perustamisesta. Asiakkaan johdon edustajat Järjestelmätoimittajan hankejohdon edustaja(t) pyydettäessä Puheenjohtajana toimii Asiakkaan Hankejohtaja Puheenjohtajana toimii Asiakkaan Hankejohtaja Kerran viikossa Lisäksi tarvittaessa, mikäli projektien tai hankehallinnan eskalointi sitä edellyttää. Hankepäällikkö Ohjausryhmä / Strateginen yhteistyöryhmä Neuvoa antavat ryhmät Projektien ohjaus projektisuunnitelmassa määritellyillä sisältöalueilla (Järjestelmän määrittely ja konfigurointi) Järjestelmän yhteisten toimintaperiaatteiden linjaaminen omilla sisältöalueillaan Tuotekehityksen ja ratkaisuarkkitehtuurin ohjaus yhteisen Järjestelmän määrittelyn ja konfiguroinnin näkökulmasta Mahdollisten toiminnallisten ongelma- ja ristiriitatilanteiden ratkaisu Asiakkaan / Tilaajan asiantuntijat nimitetään projektien suunnittelun yhteydessä, ryhmiä voidaan lisätä projektien edetessä. Määritellään erikseen Ryhmän puheenjohtaja Johtoryhmä Tuotekehitys / Arkkitehtuuriryhmä Järjestelmän toteutuksen ja kehittämisen ohjaus Järjestelmän arkkitehtuurin (toiminta, tieto, tietojärjestelmä, teknologia) tavoitetilan määrittäminen ja määritysten ylläpito Järjestelmän toteutuksen ja kehittämisen koordinointi yli toiminnallisten osa-alueiden ja toteutuksen osaprojektien Arkkitehtuurinmukaisuuden varmistaminen taktisella ja operatiivisella tasolla Kansallisen tason sote-kokonaisarkkitehtuurinmukaisuuden varmistaminen Järjestelmän vaatimustenhallinta; Järjestelmän vaatimuksiin liittyen muutospyyntöjen kokoaminen, muutosten arviointi ja luokittelu, tarvittavien päätösten eskalointi Toiminnan kehittämisen vaatimusten mukainen järjestelmän toteuttaminen ja siihen järjestelmän toteutuksen ristiriitojen arviointi ja ratkaisuehdotusten laadinta Tuotekehitysvastaava(t) 12 (32)


Kehityksessä on erilaisia vaiheita. Kaikki tapahtuu luonnossa omien lakiensa mukaisesti. Nämä luonnonlait, toimintatavat tai mitä nimitystä muutoksista, prosesseista haluammekaan käyttää, ovat meissä. Me olemme kaikki yhtä suurta tietoisuutta. Meidän kehityksemme tulee olemaan nopeaa heti kun luovumme vanhasta ja otamme vastaan kokemukset sellaisenaan tässä ja nyt. Kun suhtaudumme kaikkeen avoimesti ja ilman ennakkoluuloja. Kun emme määrittele enää mitään vanhojen mallien mukaisesti, tapahtuu suuri muutos, muutos joka on jo alkanut ja joka edelleen vie meitä kohti uutta tietoisuutta, uutta yhteisyyttä. Sillä ei ole mitään tekemistä vanhojen käyttäytymismallien ja ristiriitojen kanssa. Osa meistä elää jo tuossa uudessa maailmassa.


Pakko vielä jatkaa aiheesta..tai ainakin sen vierestä. Minä kun en koskaan ole ollut raharikas tai elänyt sellaisessa vaikutuspiirissä, niin mua kiinnostaa, siis ihan aidon oikeasti, että mitkä on ne perimmäiset motiivit siihen hienoon autoon, kalliiseen asuinalueeseen tai merkkikuteisiin. Kuinka suuri merkitys on statuksella, vai tuntuuko se Audin penkki oman persiin alla vaan niin kertakaikkisen paljon paremmalta, kuin jokin halvempi auto. (Apua, tää kuulosti ihan kettuilulta, mut ei ole sitä todellakaan!) Ymmärrän, että jos on rahaa, niin pystyy näitä asioita toteuttamaan, mutta motiivia siis ajan takaa.


Lähtökohtaisesti suomalaiset AINA vähättelevät kielitaitoaan eivätkö yleensä puhu englantia kun pakon edessä ja silloinkin häpeillen ja kielitaitoaan väheksyen... Itse olin juuri tällainen vielä muutama vuosi sitten ja kammoksuin/välttelin tilanteita, joissa piti kommunikoida englanniksi, esimerkiksi kavereiden ulkomaalaiset kaverit/kumppanit olivat kauhistus etenkin jos heidän kanssaan piti jäädä kaksin juttelemaan (varsinkin selvinpäin)! Ihan hävettää myöntää että tällainen nössö todella minä todella olin vielä 2010 luvun alussa! Toisaalta onhan se totta että jos englantia ei aktiivisesti puhu niin alku takeltelee aina, vaikka saisikin hyviä numeroita opettajilta. Kirjoittaminen on ihan eri juttu kun puhuminen jolloin ei ole yhtä paljon aikaa miettiä sanoja tai mitä suustaan päästää.


Muista aina, että jos joku toinen ihminen arvioi sinua, niin et siis voi koskaan vaikuttaa siihen, mistä tunnetaajuudesta käsin hän sinua arvioi. Jos siis joku ihminen haukkuu sinua, niin hän on itse poikkeuksetta matalassa tunnetaajuudessa, eli erossa korkeammasta minästään. Hän EI siis näe sinua korkeamman minänsä silmin eli mittaamattoman arvokkaana sieluna, vaan matalasta tunnetaajuudesta käsin: Yhtä arvottomana, kuin millaisena hän itse omassa matalassa taajuudessaan näkee oman itsensä. Toista ihmistä haukkuva ja aliarvioiva ihminen aliarvioi siis aina ja poikkeuksetta myös itseään. Jos hän nimittäin arvostaisi itseään aidosti, niin hän arvostaisi automaattisesti myös kaikkia muita ihmisiä.


Palkitsevaa ja opettavaista Hjärpen ja Peltosen urat alkoivat heidän nähtyään ilmoituksen paikallisessa lehdessä. — Vaasa-lehdessä oli ilmoitus alkavasta koulutuksesta. En tiennyt, mitä se pitää sisäl lään tai mikä sovittelija on. Mutta ajattelin, että se voisi olla mielenkiintoista, muistelee Hjärpe. Sovittelutilanteessa kaikki saavat kertoa oman tarinansa, omista tunteista ja ajatuk sista. Peltonen sanoo, että sen kautta tulee ymmärrys puolin ja toisin. Kaikki sovitteluti lanteet ovat erilaisia. Sovittelijana toimimi nen on Hjärpelle ja Peltoselle palkitsevaa ja opettavaista.—Tässähän oppii koko ajan lisää, koskaan ei voi sanoa, että olen valmis sovittelija, vaikka olisin 50 vuotta sovitellut. Aina on uutta opit tavaa, joka tilanteesta ja joka ihmisestä, tiivis tää Peltonen.


Lopulta saavuimme Yonokin kosteikon kuuluisalle Harrier roostille hyvissä ajoin iltapäivällä. Oli mukava päästä ensimmäistä kertaa reissulla järven rantaan, jossa reissupinnoja alkoi löytyä saman tien, kun olimme talsineet putkinemme rantaan. Intianviheltäjäsorsien lisäksi löysimme muutamia täplänokkasorsia pari heinätavia, jalo-, rusko- ja harmaahaikaroita, runsaasti sulttaanikanoja (poliocephalus), nokikanoja, pitkäpyrstö- ja pronssijassanoita, taivaanvuohia, liroja, mustavikloja, pitkäjalkoja, muutaman huppuhyypän, haarahaukan sekä tietysti odottamiamme siperian- ja huppusuohaukkoja. Suohaukkoja näkyi alkuun vain yksittäisiä ja aika kaukana kosteikon päällä, joten ehdimme hyvin etsimään muita lajeja myös lähiympäristöstä. Löysimmekin vielä paksunokkakerttusen, aasiankeltavästäräkkejä, sitruunavästäräkin, käenpiian, muutaman varisdrongon, isokaislakerttusia sekä riisikutojan.


(26)Jotta yritykset voisivat soveltaa yksiä ja samoja sääntöjä kaikkialla unionissa, on tarpeen yhdenmukaistaa täysimääräisesti määräaika, jonka kuluessa virhettä koskeva todistustaakka on käänteinen kuluttajan hyväksi. Jotta kuluttaja voi vedota sopimuksenvastaisuutta koskevaan olettamaan, kahden ensimmäisen vuoden aikana riittää, että hän voi osoittaa, että tavara ei ole sopimuksen mukaista, ilman että hänen tarvitsee todistaa, että virhe oli olemassa ajankohtana, jolloin sopimuksenmukaisuus on määritettävä. Jotta voidaan parantaa sopimuksenvastaisuustilanteessa käytettävissä oleviin oikeussuojakeinoihin liittyvää oikeusvarmuutta ja poistaa yksi suurimmista digitaalisten sisämarkkinoiden esteistä, olisi säädettävä täysin yhdenmukaistetusta järjestyksestä, jonka mukaan oikeussuojakeinoja voidaan käyttää. Kuluttajalla olisi erityisesti oltava mahdollisuus valita ensimmäisenä oikeussuojakeinona tavaran korjaaminen tai vaihtaminen, koska tämän edistäisi sopimussuhteen ja keskinäisen luottamuksen säilymistä. Antamalla kuluttajille mahdollisuus vaatia tavaran korjaamista voidaan myös kannustaa kestävää kulutusta ja edistää siten tuotteiden kestävyyttä.


No, ehdotus kait on hyvä väkivaltaisen tilanteen ehkäisemiseen mutta ei se asian perusongelmaa ratkaise eli siihen, että kun ihmisellä, jolla ei ole enää mitään menetettävää, hän voi tehdä mitä päähän pälkähtää. Ja sitä myötä kun maailman väestö kasvaa kasvamistaan ja resurssit ovat epätasaisesti jakautuneet taloudellisista, maantieteellisistä, geologisista ym syistä, niin niitä joilla ei ole mitään menetettävää niita vain tulee pikku hiljaa lisää ja jossain vaiheessa heitä on paljon enemmän kuin niitä, joilla on edes jonkin verran menetettävää. Eurooppa on samassa tilanteessa, kuin Rooman valtakunta 300-400 ajan laskun alkun muutamin poikkeuksin kuitenkin. Tulemme näkemään 2020-30 luvuilla satojentuhansien jollei miljoonien ihmisten virtoja Eurooppaan eikä sitä voida mitenkään eikä millään tavalla estää. Se työ, mikä olisi pitänyt tehdä, sen aika oli jo toisen maailman sodan jälkeen, ei enää nyt tai huomenna. Mutta onneksi asun hieman erilläni saaristossa niin täältä hänhän sitten kiintoisaa seurata mitä mantereella tapahtuu...


2 2. Vanhentuminen ja TSL 13:9 Vanhentumisella tarkoitetaan velvoitteen raukeamista sen johdosta, ettei saatavan velkoja ole tietyssä lakiin perustuvassa määräajassa ja laissa edellytetyllä tavalla huolehtinut toimenpiteistä, joilla saatava pysyisi voimassa, eikä velallinenkaan ole vastaavassa ajassa tunnustamalla uudistanut velkaansa. 2 Vanhentumisen katkaisemisella ymmärretään velvoitteen olemassaolon uudistamista velkasuhteen osapuolten toimenpitein. 3 Mikäli vanhentuminen asianmukaisesti katkaistaan, vanhentumisen katkaisun tapahduttua katkaisupäivästä alkaa kulua uusi vanhentumisaika, joka on normaalisti aikaisemman vanhentumisajan mittainen. 4 Laki saattaa edellyttää, että vanhentumisen katkaiseminen edellyttää kanteen nostamista tietyssä määräajassa, jolloin kyse on ns. kannemääräajasta. 5 Tässä seminaarityössä vanhentumista ja kannemääräaikasäännöksiä tarkastellaan työsopimuslain mukaisten työntekijän saatavien osalta, jolloin velkojana on työntekijä ja velallisena työnantaja. Työsopimuslain vanhentumista koskevat määräykset sisältyvät TSL 13:9:ään, joka koskee työsopimuslain mukaisen palkkasaatavan ja muunkin työsopimuslain mukaisen saatavan vanhentumista: 9. ( /743) Vanhentuminen ja kanneaika. Työntekijän palkkasaatava vanhentuu viiden vuoden kuluttua erääntymispäivästä, jollei vanhentumista ole sitä ennen katkaistu. Sama vanhentumisaika koskee myös muita tässä laissa tarkoitettuja saatavia. Työntekijälle aiheutuneen henkilövahingon korvaamisessa vanhentumisaika on kuitenkin kymmenen vuotta. Työsuhteen päätyttyä 1 momentissa tarkoitettu saatava raukeaa, jos kannetta ei nosteta kahden vuoden kuluessa siitä, kun työsuhde on päättynyt. Jos kuitenkin työntekijän saatavan perusteena olevia työehtosopimuksen määräyksiä on pidettävä ilmeisen tulkinnanvaraisina, saatava vanhentuu kuten 1 momentissa säädetään. TSL 13:9:n mukaan vanhentumisen kannalta merkityksellistä on se, onko työsuhde vielä voimassa vai onko se päättynyt. Siten vanhentumissäännökset ovat jaoteltavissa sen mukaan, onko kyse työsuhteen aikana vai työsuhteen päättymisen jälkeen noudatettavista säännöksistä. Erottelun taustalla on pyrkimys turvata työntekijän oikeudet työsuhteen aikana, mutta toisaalta saada työsuhteen päätyttyä riidat ratkaistaviksi nopeasti. Työsuhteen aikana kynnys saatavan perimiseen saattaa olla korkealla ja sen vuoksi vanhentumisajan on työsuhteen kestäessä oltava riittävän pitkä. 6 Työsuhteen päättymisen jälkeen riidat on sen sijaan syytä selvittää ripeästi. 2 Aurejärvi Hemmo s Aurejärvi Hemmo s HE 187/2002 vp s. 1 ja Havansi s HE 187/2002 vp s


35 35 sina ja he kokevat, että heistä huolehditaan ja välitetään. Vaikka koulutukset tuovat kuluja organisaatiolle, on työntekijöiden kouluttaminen satsaus tulevaisuuteen. Kouluttaminen parantaa yrityksen kilpailukykyä ja lisää työtekijöiden ammattitaitoa. Se on myös jatkuvaa perehdyttämistä ja uusien menetelmien oppimista, koulutukset tuovat myös uusia ideoita, joilla voi parantaa jo toimivaa käytäntöä. Perehdyttämisellä ja työhyvinvoinnilla on selvästi havaittavissa kosketuspintaa toisiinsa. Hyvä perehdytys luo pohjan toimivalle työyhteisölle sekä työhyvinvoinnille, joka heijastuu niin tuloksena organisaatiolle ja antaa organisaatiosta positiivista kuvaa ulkopuolisille. Työyhteisö voi hyvin ja kaikki osapuolet ovat voittajia, niin asiakkaat, työntekijät kuin koko organisaatio. Kaikkea ei voi mitata rahallisesti, myös hyvä imago ja julkisuuskuva ovat tärkeitä elementtejä toiminnan jatkuvuuden kannalta. Työskennellessäni tilaajalle jo useamman kuukauden ajan, havainnoin tiettyjen asioiden etenevän parempaan suuntaan. Yksikkö oli toiminut vajaan puolen vuoden ajan, kun tein ensimmäisiä sijaisuuksia tähän yksikköön. Oli selvää, että käytännöt hakivat vielä hyviä ja toimivia muotojaan. Kuitenkin havaittuihin ongelmiin puututtiin kohtuullisen ripeästi. kaikesta huolimatta kehittämistyötä riittää tulevaisuudessakin. Jokaisen toimivan organisaation tai yrityksen kannattaa jatkuvasti kehittää toimintaansa pysyäkseen kilpailukykyisenä. 8. LOPUKSI Tutkittuani Humana-Sähäkkä Jyväskylä vuotiaiden nuorten yksikön perehdyttämistä ja työhyvinvointia, oli ilo todeta, kuinka tässä yksikössä asiat muuttuvat tarpeiden ja organisaatiomuutosten mukaan. Tämän päivän työyhteisössä vaaditaan työntekijöiltä joustavuutta ja koko työyhteisön pitää olla mukana kehittämässä toimintaa, mikäli halutaan olla kilpailukykyisiä sekä pysyä ajan


Iltavalaistus on hillitty, neonvaloja ei pahemmin ole. Nuoret pojatkin pitävät naiselle ovea auki ja tervehtivät rappukäytävässä sanomalla dobrý den eli hyvää päivää. Koirat sen sijaan ovat aina tervetulleita ruokailemaan, mutta ne ovat lähes poikkeuksetta hyvin koulutettuja ja osaavat käyttäytyä. lakin rakastavat koiria, ja keskustassa törmää usein raavaaseen mieheen, jonka takin sisältä kurkistaa pikkuriikkinen maailmaa tiiraileva koiranpää. Sanoja kiitos (dkuji) ja olkaa hyvä (prosím) käytetään paljon. Sakko on tuhat Tsekin korunaa eli lähes 40 euroa. Aloin jo ajatella, ettei sellaista kaupunkia olekaan, kun reilu vuosi sitten päädyin joko kohtalon oikusta tai kenties johdatuksesta töihin Prahaan. Tosin kaikkialla kohteliaisuutta ei riitä, vaikka pitäisi, nimittäin palveluammateissa. Taustalla näkyy Vituksen katedraali. EXPATRIUM 63 77. Olen jopa kuullut suomalaisista turistiperheistä, joita ei ole päästetty pienten lasten kanssa sisään. Onko kyseessä se kuuluisa Prahan mystiikka vai sittenkin ihan pienistä arjen asioista koostuva mukaansa tempaava palapeli? Tv-torni ja Vinohradyn kaupunginosan rakennuskantaa. Sisimmässäni olen kaivannut paikkaa, jonne olisi mukava jäädä pidemmäksi aikaa, joka vastaisi edes jollakin lailla niin sanottua henkistä kotimaatani. Kaupunki tuntui saman tien mukavalta ja helpolta, mutta en kokenut mitään suurta ihastusta tai tunnetta, että Praha olisi "mennyt ihoni alle", kuten joskus muualla olin kokenut. KAUPUNKIBUDJETTI A rvelen, että aika moni tämän lehden lukija on kulkija luonteeltaan. Metrossa ja raitiovaunussa paikka annetaan automaattisesti vanhemmalle henkilölle. Prahalaiset todel- Vltava-joki, jonka yli kulkee Kaarlensilta. Ravintoloissa ei kuule lasten kiukuttelua, mikä tosin saattaa johtua siitä, ettei niissä lapsiperheitä juuri edes käy. Minulta meni hetki ennen kuin tajusin, mikä katukuvassa on ehkä kaikkein silmiinpistävintä; Prahan katukuvasta puuttuvat ihmiselämän raadollisuudella rahastavat lööpit! Kamaluuksia tapahtuu toki täälläkin, niin kuin kaikkialla, mutta kauhu-uutiset eivät ahdistele kadulla kulkiessa kuten esimerkiksi Helsingissä. Ihmiset ovat varsin rauhallisia ja keskieurooppalaisittain myös kohteliaampia kuin esimerkiksi Suomessa. Prahan historiallinen keskusta pidetään ihastuttavan siistinä, mikä johtuu varmasti osittain siitä, että matkailijat ja matkailuala ovat niin tärkeitä työllistäjiä kaupungissa. Vaikka kaupungissa on yli miljoona asukasta, sen tunnelma ei ole hektinen. Niin minäkin. Noin vuosi sitten voimaan tuli laki, joka kieltää tupakantumppien, purukumin ja ruoantähteiden heittämisen maahan. Tämä ei tarkoita, etteikö tumppeja yhä näkyisi, mutta viesti on selvä. Myös autokanta ja hengitysilma ovat hyvälaatuisia, ja vesijohtovesi on juomakelpoista. Vahingossa tönäistessä katsotaan yleensä silmiin ja pyydetään anteeksi. Olen asunut siellä, olen asunut täällä, olen haistellut ilmaa, olen asettunut ja jatkanut pian taas matkaa seuraavaan maahan. Olen siis - niin halutessani - saanut olla onnellisen tietämätön käsittämättömistä veriteoista tai siitä, kuinka nyt puhuu jonkun minulle tuntemattoman julkkiksen entisen miehen salarakas. "Prahalaiset todellakin rakastavat koiria, ja keskustassa törmää usein raavaaseen mieheen, jonka takin sisältä kurkistaa pikkuriikkinen maailmaa tiiraileva koiranpää." Leppoisa miljoonakaupunki Asia, jota olen alusta asti erityisesti arvostanut, on Prahan silmiinpistävä leppoisuus. Vuoden täällä asuttuani huomaan kuitenkin että kuin varkain Praha on kietonut minut ohueen seittiinsä


Kuvernöörin nähtyä, että suostuttelut ja uhkaukset eivät muuttaisi veteraanin mieltä, hän antoi ruoskia Ferreolia häränjänteillä. Kun marttyyrin kärsivällisyys oli uuvuttanut ruoskijat, vaikka he tekivät työtään vuoron perään, Ferreol heitettiin haisevaan vankityrmään kahlittuna kettingeillä niin tiukasti, että hän pystyi tuskin hengittämään. Kolmannen päivän aamuna vartijoiden vielä nukkuessa Ferreol huomasi olevansa vapaa kahleista, ja kun ovikin oli avoinna, hän lähti kaupungista ja ui Rhônejoen yli. Hieman myöhemmin hänet saatiin kuitenkin kiinni, ja kiihtyneet pakanat surmasivat hänet. Kristityt hautasivat pyhän marttyyri Ferreolin Rhônen rannalle ja kunnioittivat häntä siitä lähtien Viennen suojelijana.


31 31 sähkötehoa ja taas lämpöä varastosta purkamalla laskea tuotantoa tai korvata kaukolämmön huippukulutuksen aikaista kalliimpaa lisätehoa. (Kärkkäinen et al. 1983, 9.) Lämmön varastointi kaukolämpöverkkoon Ylimääräisen lämmön varaaminen kaukolämpöverkkoon eli verkon akkumulointi mahdollistaa kulutushuippujen tasaamisen. Kaukolämpöverkon suuri tilavuus muodostaa itsessään massiivisen kapasiteetin lämmönvarastoinnille, sillä normaaliajossakin verkkoon on varastoituneena valtavasti lämpöenergiaa. Suuri tekijä tässä on veden hidas virtausnopeus kaukolämpöputkissa, mikä johtaa pitkään viipymäaikaan ja siten lämpöenergian väliaikaiseen varastoitumiseen verkkoon. Verkkoon voidaan ladata ylimääräistä lämpöä nostamalla menoveden lämpötila ajotilanteen vaatimaa tasoa korkeammaksi. Lämpötilaa voidaan nostaa 5 15 C ja tyypillisesti varauksen kesto on kahdesta kolmeen tuntiin (Energiateollisuus ry 2006, 389). Ylilämmöllä tuotettu lämpövaraus purkautuu kuluttajien laitteilla, kun ne säätävät virtausta niin, että paluuveden lämpötila pysyy suunnilleen vakiona. Tämä johtaa virtauksen hidastumiseen, ellei kulutus kasva. Varatun kaukolämpöveden rintama etenee verkossa samaa tahtia, kuin saavutetut asiakaslaitteet hidastavat virtausta. Kun varaus kattaa koko verkon ja virtaus hidastunut, voidaan samalla latausteholla tuottaa entistä kuumempaa vettä kaukolämpöverkkoon, jos tälle on edelleen tarvetta. Verkoston varausta voidaan hyödyntää myös käänteisesti. Menoveden lämpötila voidaan päästää laskemaan ohjekäyrän suositustason alapuolelle, jolloin taas virtausnopeutta joudutaan nostamaan. Verkkoon syntyy tällöin lämmön vaje, joka korjataan myöhemmin nostamalla menoveden lämpötila oikealle tasolleen. Lämpövajeessa matalampi menolämpötila kasvattaa virtausta asiakaslaitteilla, mikä lisää merkittävästi tehon tarvetta säätökäyrälle palatessa. Menoveden lämpötilan nostamisen lisäksi on mahdollista nostaa paluuveden lämpötilaa ja siten varata lämpöenergiaa myös kaukolämpöverkon paluuputkeen. Tällöin lämpölaitokselle palaava vesi on lämpimämpää ja pienempi lämmitysteho riittää veden palauttamiseksi menoputkeen. Paluupuolen varaaminen onnistuu meno- ja paluuputkien välisten ohitusventtiilien avulla, mikä rajoittaa paluuputken lämmönvarastoinnin laajuutta. Jos kuluttajien säätölaitteita voitaisiin käyttää tähän etäohjauksella, monipuolistuisi kaukolämpöverkon lataamisen käyttö. Tällä hetkellä kuitenkin vain osa kaukolämmön


17 17 kielen oppimiselle tärkeää on myös kielen kuuleminen. (Launonen, Korpijaakko- Huuhka & Lehtihalmes 2008, 59 63; Hauta & Leinonen 2009, 17; Gylden 2004, 134.) Jokeltelusta puhekieleen siirtyminen perustuu jäljittelyyn. Kolmikuisena vauva tuottaa vaistomaisesti yksitavuisia vokaaliäänteitä, seitsemänkuisena kaksitavuisia. Noin 8 10 kuukauden iässä lapsi alkaa matkia toimintoja, ääniä ja sananmuotoja. Hän selviytyy siis aktiivisesta kommunikatiivisesta vuorovaikutuksesta ympäristönsä kanssa jo kauan ennen kuin hän sanoo ensimmäiset sanansa tai kykenee muodostamaan yhtenäisiä lauseita. Lapsi näkee jo tuolloin yhden kielen motivoivimmista elementeistä: ilmaisemalla itseäni voin vaikuttaa maailmaan. Tässä iässä hän voi oppia jo ensimmäiset sanansa. Tästä alkaa yhteistyö, jolla on suuri vaikutus myöhemmälle puheen ja kielen kehitykselle. Jotta lapsi oppii nimeämään asioita, on hänen ensin vastaanotettava asian nimi, siis olla valmis puheen kuulemiseen. (Hauta & Leinonen 2009, 17.) 3 VARHAISEN VUOROVAIKUTUKSEN MERKITYS 3.1 Aivojen kehitys vuorovaikutussuhteessa Vauvan kehon voidaan sanoa olevan ohjelmoitu kehittymään tietyllä tavalla. Ihmisvauvan elimistössä on useita toimintavalmiita järjestelmiä, mutta useimmat vauvan järjestelmistä ovat epätäydellisiä ja kehittyvät vain toisten ihmisten vaikutuspiirissä, vuorovaikutuksessa toisiin ihmisiin. (Gerghard 2007, ) Koska vauvan aivot kehittyvät kiihkeimmin kohdun ulkopuolella, tarkoittaa se, että vauvan aivot ovat hyvin alttiit sosiaaliselle vaikutukselle. Koska vauva on lähes täysin riippuvainen kohdun ulkopuolella hoivaajasta, se mahdollistaa samalla vahvan sosiaalisen sidoksen syntymisen hoitajan ja vauvan välille. (Gerghard 2007, 56 57; Sinkkonen 2001, 68.) Ihmislapsi on pitkään täysin riippuvainen aikuisten ja vanhempien lapsien hoivasta, turvasta ja ohjauksesta. Ensimmäisten ikävuosien aikana kehittyvät eniten ne aivojen alueet, joihin nimenomaan sosiaaliset kokemukset vaikuttavat eniten ja joilla on eniten merkitystä myöhemmän sosiaalisen oppimisen mahdollisuuksien sekä yksilön yhteisöllisen menestymisen ja hyvinvoinnin kannalta. Nämä aivojen osat säätelevät ennen kaikkea tunne-elämää, katseen suuntaamista, sosiaalista oppimista, tarkkaavuutta, muistia, oman toiminnan ohjaamista ja vuorovaikutuskumppaneiden toiminnan ha-


11 ajanjaksolle, ja 1990-luvun puolivälin jälkeen bkt:n ja julkisten investointien kasvuvauhdit ovat eriytyneet toisistaan. Kuvio 4. Reaalinen bruttokansatuote ja julkiset investoinnit vuosina , 1975Q1 = :1 = Invest.-trendi BKT-trendi 1975:1 1975:3 1978:1 1979:3 1981:1 1982:3 1984:1 1985:3 1978:1 1988:3 1990:1 1991:3 1993:1 1994:3 1996:1 1997:3 1999:1 2000:3 2002:1 2003:3 2005:1 2006:3 2008:1 2009:3 2011:1 2012:3 2014:1 Julkiset investoinnit BKT Lähde: Tilastokeskus, Kansantalouden neljännesvuositilinpito. Julkisten investointien tilaa voidaan myös arvioida sukupolvien välisen oikeudenmukaisuuden näkökulmasta. Tyypillinen ja osin harhaanjohtava, Suomessakin usein kuultu väite on, että emme saa jättää tuleville sukupolville kohtuutonta velkataakkaa kannettavaksi. Mutta sukupolvien välisessä oikeudenmukaisuudessa on muitakin tekijöitä kuin julkinen velka. Tulevat sukupolvet voivat olla heikommassa asemassa myös siksi, että jätämme niille vähemmän yksityistä tai julkista reaalivarallisuutta. Velan vähentämiseen tähtäävä kiristyspolitiikka on tarkoittanut myös julkisen infrastruktuurin rapistumista: kiristyspolitiikan seurauksena on vaara, että tulevat sukupolvet perivät sekä kohtuuttoman velkataakan että rapistuneen infrastruktuurin. Seuraavassa kuviossa 5 arvioimme, ovatko julkiset menot kokonaisuudessaan ajanjaksolla olleet suosiollisempia köyhemmille kansalaisille. Kuviossa on esitetty henkeä kohden laskettujen reaalisten julkisten kokonaismenojen kehitys Suomessa ajanjaksolla Tällainen perinteinen laskelma olettaa, että yhteiskunnan kannalta julkisen sektorin käyttämä euro on yhtä arvokas, menipä se yhteiskunnan rikkaimman tai köyhimmän kansalaisen hyväksi. Lienee kuitenkin luontevaa ajatella, että yhteiskunnassa vallitsee jokin tulonjakoarvostus, ja siten köyhemmille suunnattu euro olisi yhteiskunnan näkökulmasta arvokkaampi kuin kaikkein rikkaimmille suunnattu euro. 131


16 16 - perimällä vaikutusta sairastumisalttiuteen, mutta: - riittävästi sydän- ja verenkiertoelimistöä kuormittavaa liikuntaa (vkelimistön vahvistuminen, verenpaineen lasku, veren kolesterolin aleneminen, veren hyytymisen hidastuminen) liikkumattomuuden sijaan - tarkoituksenmukainen terveyspalvelujen käyttö ( preventiiviset toimenpiteet esim. kolesterolin mittaus ja seuranta) eli ei jättäydytä terveyspalvelujen ulkopuolelle - terveellinen, monipuolinen, kuitupitoinen, vähäsuolainen ravinto (tärkeää esim. painonhallinnassa, verenpaineen hallinnassa ja sydänsairauksien ehkäisyssä) rasvaisen, yksipuolisen, suolaisen ravinnon sijaan - tyydyttämättömien rasvojen käyttö tyydyttyneiden sijaan (vaikuttaa veren kolesterolipitoisuuteen) - kolesterolipitoisen ravinnon vähentäminen ( esim. kananmunat, katkaravut) - työn ja levon rytmittäminen / liiallisen stressin välttäminen - normaalin painon säilyttäminen (ylipainon välttäminen) (ylipaino lisää mm. verenpainetaudin riskiä) - tupakoinnin välttäminen - runsaan alkoholinkäytön välttäminen Syöpäsairauksien ehkäisy: - erilaisten karsinogeenien välttäminen (esim. tupakka, alkoholi, käristetyt grilliruuat) - lihomisen välttäminen (sopiva energian saanti suhteessa kulutukseen) - liiallisen auringonvalon varsinkin ihon palamisen- välttäminen - radonin välttäminen tai ainakin vaaran tiedostaminen (joillakin alueilla Suomessa riski suurempi) - vitamiinien ja hivenaineiden riittävä saanti - riittävä liikunta - sukupuolitautien välttäminen, turvaseksi (esim. kohdunkaulansyövän ehkäisy) - monipuolisen, kuitupitoisen ravinnon suosiminen (esim. suolistosyöpien ehkäisy) - karsinogeenien huomioiminen myös esimerkiksi työympäristössä (esim. asbesti, metalliyhdisteet ym.) 21) Määrittele käsitteet ja kuvaile niitä esimerkkien avulla. a) karsinogeeni - syöpää synnyttävä ulkoinen tekijä, solun perimäainesta vaurioittava ja mutaatioita aiheuttava tekijä, jolloin solu muuttuu pahanlaatuiseksi


8 2. Yrittäjät Yrittäjän työterveyshuollon järjestäminen on vapaaehtoista. Yrittäjät eivät usein ole tietoisia siitä, että työterveyshuollon järjestäminen myös heille itselleen on ylipäätään mahdollista. Järjestämisprosentti Työterveyshuoltokyselyyn vastanneista lähes kaikki (97 %) osasivat kertoa onko heidän yrityksessään järjestetty yrittäjän työterveyshuolto. Tästä joukosta 73 prosenttia ilmoitti yrittäjän työterveyshuollon järjestetyn ja loput, ettei heidän yrityksessään yrittäjän työterveyshuoltoa ole järjestetty. Keskimääräistä paremmin yrittäjän työterveyshuolto oli järjestetty työnantajayrityksissä. Yksinyrittäjistä työterveyshuollon itselleen oli järjestänyt alle viidennes, kun taas pelkästään yrittäjiä työllistävissä yrityksissä työterveyshuollon kattavuus oli jo selvästi parempi. KUVA 2. Työterveyshuollon kattavuus: Yrittäjät. Toimialoittain tarkasteltuna yrittäjien työterveyshuolto oli järjestetty muita huomattavasti useammin rakentamisen ja kuljetuksen parissa toimivissa yrityksissä. Sen sijaan palvelualan yrityksissä järjestäminen oli harvinaisempaa. KUVA 3. Työterveyshuollon kattavuus: Yrittäjät. Toimialat. 8


13 S ivu 13 Hanskalaatikko Hanskalaatikko on halpa sijoitus ja hyvä apukeino steriiliin työskentelyyn. Se ei välttämättä vaadi kiinteästi kiinnitettäviä käsineitä, pelkkien kertakäyttökäsineiden käyttäminen riittää. Se on yksinkertaisuudessaan läpinäkyvä kannellinen muovilaatikko (noin litraa), johon on tehty kaksi pyöreätä reikää. Se perustuu ilman liikkumattomuuteen, jolloin kontaminaatioriski pienenee. Ennen laatikon käyttöä sen sisäpinnat pyyhitään alkoholilla ja sinne sumutetaan vettä. Vesisumu sitoo ilmassa olevat hiukkaset painaen ne laatikon pohjalle. Hanskalaatikkoa käytettäessä on syytä muistaa rauhallinen työskentely, jotta ylimääräiset ilmavirtaukset vältetään. Työskentelytila ja työvälineet Työskentelytilaksi kannattaa valita jokin hyvä työpöytä tilassa, joka on helppo puhdistaa. Aina ennen työskentelyn aloittamista on desinfioitava työskentelytila ja välineet. Työskentelytila on hyvä pitää yleisesti puhtaana ja pinnat voi pyyhkiä alkoholilla. Sumutinpullo, jossa on alkoholia, sekä talouspaperi ovat käteviä työvälineitä pintojen pyyhkimiseen. Työskentelyn aikana on vältettävä liikkumista mahdollisimman paljon, koska se laittaa liikkeelle kaikki ilmassa leijuvat hiukkaset. Sumuttamalla hienojakoista vettä tilaan saadaan ilmassa leijuvat hiukkaset laskeutumaan maahan. Työvälineet steriloidaan painekeittimessä tai pyyhitään alkoholilla. Hanskalaatikko on erittäin hyvä apuväline estämään ilmavirtaukset, kun tehdään kriittisiä toimenpiteitä. Sen rakennusohjeen löydät oppaan loppuosasta. Myös omaan hygieniaan on kiinnitettävä huomiota. Mahdollisimman puhdas keho, vaatteet ja mieli ovat avainasioita onnistumiseen. Pese aina kädet saippualla ennen työskentelyn aloittamista. Käytä kertakäyttökäsineitä tilanteen niin vaatiessa ja pyyhi ne alkoholilla aloittaessasi työskentelyn. Käsidesi on kätevä apu moneen tilanteeseen. Paksuja mattoja ja verhoja tilassa tulisi välttää. Ne keräävät huomattavan määrän ei toivottuja hiukkasia, jotka nousevat ilmaan, kun huoneessa liikutaan. Maltti on valttia Monesti toimenpiteitä tehdessä tulee kiirehdittyä liikaa. Ajatellaan, että kontaminaatioriski pienenee, jos toimenpiteet suoritetaan pikaisesti. Näin ei kuitenkaan ole. Kun työskennellään rauhallisesti, on työ huolellisempaa ja vältetään turhia ilmavirtauksia, jotka aiheutuvat nopeista liikkeistä. Varaa siis aina toimenpiteille riittävästi aikaa ja tee ne huolellisesti. Hanskalaatikko helpottaa onnistumista. Pienviljelijän välineistöä.


19 36 Helsingin Suomalainen Klubi Helsingin Suomalainen Klubi 37 Merkkipäiväillassa oli lämmin tunnelma Juhlapuheessaan Jarmo Pekkala tarkasteli presidentinvaalien asetelmia ja korosti sukupolvien välisen vuorovaikutuksen merkitystä Klubissamme. Oikealla Pekka Mannio lausui kiitokset kutsuvieraiden puolesta. Pyöreitä vuosia täyttäneiden klubiveljien kutsuvierasilta tammikuussa on yksi vanhimmista Klubimme vuotuisista juhlatapahtumista. Se on saanut alkunsa jo 1940-luvulla ja jatkuu virkeiden iäkkäiden herrojen arvokkaana illallistilaisuutena. Kutsuttuina ovat kaikki 70, 75, 80, 85 ja 90 vuotta täyttäneet, sillä viiteenkin päättyvät vuosimäärät katsotaan tuossa iässä pyöreiksi. Kymmenettä vuosikymmentään jo askeltaville on jokainen vuosi suurten ikäluokkien syntymävuosien hallituksemme kauaskantoisella päätöksellä pyöreä. Nuo suuret ikäluokatkin alkavat jo lähestyä kutsuikää. Kutsun saaneista 208 kukitettavista oli paikalla 102. Runsaimmin edustettuina olivat 70-vuotiaat. Saapuvilla olijat varmaan muistivat lämmöllä niitä ikäveljiään, jotka eivät terveydellisistä tai muista syistä päässeet mukaan. Nuoremmat ja merkkivuosien välivuosia elävät klubiveljet voivat osallistua onnitteluillalliselle omalla kustannuksellaan ja heitä olikin mukana ilahduttavan runsaasti. Sali täyttyi juhla-asuisista herroista ja kaikki tuntuivat viihtyvän. Mikseivät olisi, kun herkullisten ruokien ja jalojen juomien ohella henkistä ravintoa tarjosivat aikamme tapahtumia peilaavat puheet, keskustelut ja tunnelmaa kohottaneet oman orkesterimme ja kuoromme esitykset. Pauli Jaavamon johtaman orkesterin alkumusiikki johdatteli juhlijat pöytiinsä ja ilahdutti heitä illan kuluessa myöhemminkin. Puheenjohtaja Johannes Koroma toivotti heidät lämpimin sanoin tervetulleiksi painottaen heidän edustamansa sukupolven arvokasta työtä yhteiskunnassamme. Aihetta olikin, sillä tiedämmehän, että 85-vuotiaat ja sitä vanhemmat veljet olivat asein puolustamassa kansamme itsenäisyyttä ja nuoremmatkin heidän rinnallaan torjumassa vaaran vuosien ulkopoliittisia paineita sekä kohottamassa työl- lään kansaamme taloudellisesti ja kulttuurisesti maailman vapaiden kansojen eturiviin. Henrik Lambergin johtaman kuoron esitykset sopivat illan henkeen: Kaikukohon laulu maamme, Kaunehin maa... Madelientä ja ylikypsää karitsaa Miia Makkosen ravintola oli tehnyt parhaansa herrojen viihdyttämiseksi: haukimurekkeilla vahvistettu kermainen madeliemi maistui pyryisessä illassa, ja timjamikastikkeen höystämä ylikypsä karitsan niska sisilialaisine viineineen sai pääruokana osakseen kiitosta. Jälkiruokana mustikkapiirakka Marskin tapaan kahvin kera oli pisteenä illallis-ii:n päässä. Juhlapuheen pitää perinteisesti Klubin hallituksen nuorin jäsen. Siinä roolissa Jarmo Pekkala tarinoi rattoisasti ajankohtaisista presidentinvaalinäkymistä, elimmehän tuolloin vaalien ensimmäisen kierroksen mielenkiintoista aikaa. Puhuja vältti ottamasta suoraa kantaa ehdokkaisiin, rivien väleistä kuulijat saattoivat tehdä omia analyysejaan. Olihan ehdokkaina kaksi klubiveljeäkin. Kiitospuheessaan 92-vuotias Pekka Mannio kiinnitti huomiota ikämiesten elämänlaadun parantamiseen. Hän on käynnistänyt seniorilounaat ja kalkkisjumpat lisäämään senioriikäisten elämänvoimaa ja -iloa. Lounailla kuullaan terveydenhoitoon liittyviä asiantuntijaesitelmiä. Aloite on saanut jo ilahduttavaa myötäkaikua. Perinne jatkuu vuoden päästä. Silloin ovat vuorossa tervaskantojen ohella uudet kutsuttavat. Antti Henttonen Kuvat: Arto Toivanen Toistasataa syntymäpäivävierasta ja puolisensataa muuta klubiveljeä täyttivät juhlasalimme merkkipäiväillassa.


49 LIFE-Luonto -alueella. Tässä esimerkissä: Hankkeen hakijan Pirkanmaan ympäristökeskuksen huoltotien rakentaminen sekä muu jokialueen kunnostaminen oli vastoin Helsingin yliopiston ja EU:n välistä LIFE-Luonto -projektista tehtyä sopimusta, jossa Helsingin yliopiston tuli toimia hankkeen jokihelmisimpukan suojelun asiantuntija- ja vastuutahona. Huoltotien rakentamisesta ja jokialueen muusta kunnostamisesta (ei entisöimisestä) aiheutuva riski kohdistuu ennen kaikkea sen alapuolisella jokialueella, yli 500 m matkalla (yleinen turvaraja), olevaan vuonna 1999 inventoituun laskennallisesti jokihelmisimpukkaa käsittävään populaatioon, jonka luontoarvo on 7,3 milj.. Huoltotien rakentaminen ja muut jokialueelle tehdyt kunnostustoimenpiteet tuhosivat jokialueen luontaisen makrohabitaatin (koskenluusua) sekä esti sen luonnontilaistumisen edellytykset, jolloin syntyi tietoinen haitta sekä jokihelmisimpukan että luontotyypin suotuisan suojelun tason säilymiselle. Missään suunnitelmissa, sopimuspapereissa tai keskusteluissa projektin pääkoordinaattorin kanssa ei tullut esille tällaisen huoltotien rakentamisen tarvetta, eikä sitä, että jokialueelle tuodaan vierasta maa-ainesta 12 autokuormallista: 5 moreenia, 5 kiveä, 1 seulanpääkiveä ja 1 multaa. Länsi-Suomen ympäristölupaviraston päätöksessä ei mainittu mitään huoltotiestä eikä maa-aineksen tuonnista. Pirkanmaan ympäristökeskuksen tulkinnan mukaan Länsi-Suomen ympäristölupaviraston päätös antoi kuitenkin mahdollisuuden tällaisiin toimenpiteisiin, jotka olivat massiivisimmat, mitä projektissa tehtiin Pirkanmaan jokien jokihelmisimpukka-alueilla, saati 500 m turvarajan sisäpuolella. Kunnostustoimenpiteistä reklamoinnin jälkeen Pirkanmaan ympäristökeskus lupasi projektin pääkoordinaattorille poistaa huoltotien. Kuitenkin ympäristökeskus jätti talon sisäisen katselmuksen jälkeen tien poistamisen tekemättä, katsoen sen tarpeettomaksi toimenpiteeksi. Lisäksi Pirkanmaan ympäristökeskus haki tekemilleen toimenpiteille hyväksyntää jokivarren asukkailta, joiden ei voida ajatella toimivan jokihelmisimpukkaa sisältävän jokiekosysteemin suojelun ja entisöinnin asiantuntijoina. On olemassa riski, että huoltotie rakennettiin 25 jokihelmisimpukan päälle, jotka oli inventoitu jokialueelta v On olemassa riski, että kohteen jokialueelta alkava luonnontilainen sivu-uoma menettää kunnostustoimenpiteiden jälkeen merkitystään joen jokihelmisimpukkakannan uutena lisääntymisalueena. Yhdessä nämä kohdissa 7 ja 8 esille tuodut riski- ja haittatekijät aiheuttavat jokihelmisimpukan luontoarvona mitattuna merkittävän luonnonsuojelun tasoa alentavan tekijän. Esimerkiksi LIFE-Luonto -projektissa Jokihelmisimpukkaa sisältävien jokiekosysteemien entisöinti olevien pienten Pinsiö-Matalusjoen sekä Ruonanjoen jokihelmisimpukoiden luontoarvo noin 12 km matkalla on yhteensä yli 25 milj.. 49


20 Alfacariakin lempeämpää kiipeilyä, lähialueilla on tarjolla Tres menores, kolme vähäisempää. Lanjarónin, El Castillejon ja Nigüelaksen kallioilla vallitsevia ovat nelos- ja vitosgreidit. Itse en näiden vetovoimaa koskaan kokenut. Cogollos Vegan vetovoiman koin. Tuon kylän kalliot ovat lyhyen bussimatkan päässä Granadasta. Lähestymismarssikin on hetkessä ohi. Paikalliset kiipeilijät varjelivat tuolloin Cogollostaan suurena salaisuutena, ja minäkin pääsin noille tufi lle kuumottavan myöhään keväästä saatuani granadalaisen reitintekijän Pablo Gómezin uskomaan, ettei se kallio muutaman pohjoisen pojan kiipeilystä rikki mene. Tuo kaalitasangon yllä sijaitseva kalliomuodostelma tarjoaa urheilukiipeilyä sanan sporttisimmassa mielessä. Typerryttävän jyrkän cuevan sisältämä Cogolludo-sektori vertautuu utaremaisina roikkuvine tufi neen ja valmiine pitkine jatkoineen Antequerran Archidona-keiviin. Projektit Cogollos Vegalla näyttävät helvetillisiltä. Reitti: Totem power (n.6c) Kiipeilijä: Jirka Länsikallio Paikka: Los Cahorros, Sector Diabólico Meri Kytö Los Cahorros, siempre Yhdeksänkuinen oleskeluni Granadassa kotimaani suosiollisella avustuksella on ollut opettavainen, joskin tuo oppi on tullut ihan muualta kuin Universidad de Granadan lehtereiltä. Loisto-olosuhteissa ei voi olla oppimatta kiipeämään. Vähintään yhtä merkittävää on ollut kasvaminen kiinni Las Alpujarrasin, Sierra Nevadan esivuoriston maisemaan, sen sisäistäminen omaksi mielenmaisemaksi ja kehon verkkaiseksi rytmiksi. Päiväni ovat parhaimmillaan alkaneet café con lechen juonnilla Bar El Puntarrónin terassilla, Cahorrosin porteilla, viiriäisten, helmikanojen ja uuttukyhkyjen ympäröiminä, rupattelulla paikan hyväntuulisena hääräävän emännän kanssa. Emännän pikkuveli on puolestaan aikamiespoika, joka ratsastaa kaiket päivät näennäisen päämäärättömästi muulillaan kapinen mutta hellyttävä eläinjoukko perässään ja vain murahtaa vastaukseksi Hola-Buenas-tervehdykseeni. Joutilaisuuden suhteen olemme samalla viivalla, hän päättymättömine siestoineen ja minä kiipeilyineni. Erityisen kiehtovaa on ollut päästä seuraamaan, kuinka monachileñokset, kylän miehet, rakentavat kiviaitaa Los Cahorrosiin johtavan tien varrelle Kalkkikivimöhkäleiden pinoaminen ei ole mikään pitkälle mietitty insinööritaidonnäyte vaan henkisesti raskasta ja toraisaa puuhaa. Jokaisella kivellä on useita posturoita, mahdollisia tapoja asettaa se, ja mikään postura ei ole koskaan ehdottoman oikea. Niinpä kiven viimein löytämä paikka on aina miesten keskinäisen kompromissin ja voimasanojen vaihdon tulos. Kuitenkin juuri tuo rakentamisen hitaus ja hapuilevuus on jollain tapaa hyvin luonnollista, kuin kylän maaperän orgaanista jatkamista. Hyvään Cahorros-päivään on myös kuulunut kohtaaminen vuohilauman kanssa. Kaukaa katsottuna nuo eläimet ovat hämmästyttäviä taiteillessaan kilisevine kelloineen rinteillä, joiden vaikeus on vähintään kakkosta paikallisella greidillä. Läheltä nuo luontokappaleet taas näyttävät koomisilta törröttävine korvineen ja ylisuurine utareineen. Paimenten kanssa käydyt keskustelut ovat tartuttaneet kömpelöön espanjaani paikallisen tavan nielaista s-äänteet olemattomiin. Paimenten sosiaalinen status on hyvin alhainen, melkeinpä paarian luokkaa, mutta minun ideologisessa nostalgiassani tuollainen hahmo, jolla on keppi kädessä, hattu päässä, nahkalaukku olalla ja huulilla sätkä kotona kasvatetusta churrascosta, on ehtaa pastoraalia, kaupunkimaisen sivistyksen vastapainoa, takaisin luontoon. Olen liittänyt queso de cabran, vuohenjuuston, ruokavaliooni ja Cahorrosista keräämäni rosmariinit maustehyllyyni. Vedet olen ottanut tavaksi tankata Cahorrosin lähteistä. Bar El Puntarrónin lähellä sekä Faraón- ja Palomas-sektoreilla on fuente, jonka kirkas ja kylmä vesi on ihanaa ja voittaa Granadan vesijohtoveden 6-0. Viimeisellä vierailullani Cahorrosissa tutut eläimet tulevat tervehtimään. Mishu-kissa suhtautuu eväisiini yhtä röyhkeästi kuin aina ennenkin, mutta annan sen anteeksi. Pentuniminen koira ei ole samanlainen pallero, kuin yhdeksän kuukautta sitten. Nyt tuo murrosikäinen, keskenkasvuisen hontelo paimenen apuri hymyilee minulle koiran hymyään granaattiomenapuun katveessa. Muut tutut ja nimeämäni koirat ovat lisääntymispuuhissa: Nöftällä on kiima-aika, ja Wursti on sitä parasta aikaa astumassa Side-pullin odottaessa vuoroaan. Alhaalta Monachilista juoksee lisää koiria tähän riemujuhlaan osallistumaan. Käännyn vielä kerran kukkulan laelta katsomaan kanjonia ja sen kummallakin puolella olevia dramaattisia vihreän läikittämiä kalkkikivimuodostelmia. Kesän jo ruskistama ruohikko on solan pohjalla syvänvihreä ja kukikas. Aurinko paistaa liian lämpimästi pilvettömältä taivaalta, mutta Cahorrosiin johtava oliivipuiden hämärä vehreys lupaa fresquitoa kiipeilyä myös kesän kuumimmiksi kuukausiksi. Reitti: Cogolluda (7a), Kiipeilijä: Perttu Ollila Paikka: Cogollos Vega, Sector Cogolluda Reitti: Vampiro (n.6b+), Kiipeilijä: Perttu Ollila Paikka: Los Cahorros, Sector Tacos Meri Kytö Aki Rautava Trädikiipeilyn sanakirja osa 2. Teksti Perttu Ollila Pitchi (köydenpituus, kp) Kiivetty matka kahden ständin välissä. Yksi kp usean köydenpituuden reiteillä, myös maasta toppiin yhden kp:n reiteillä. Pitchi on harvoin yli 50 metriä. Poikkari (poikkikulku, traverse) Kiipeilyä vaakasuorassa linjassa. Kakkosellekin hieman jännää, sillä pudotessa saattaa tulla svingi (pendulum). Poketti Reikämäinen ote kalliossa. On yhden, kahden ja kolmen sormen poketteja. Tyypillisiä kalkkikiviotteita. Pommi (pomminvarma) Poikkeuksellisen luotettava varmistus, ankkuri, ote tms. Joskus saattaa osoittautua illuusioksi. Porttis (portaledge) Big wall-kiipeilyssä seinällä roikkuva teltta. Puhtaasti (vapaasti) Liidaaminen ilman putoamista, hangdoggausta tai kamoista vetämistä (A0). Teknoamisessa puhtaasti eli kliinisti kiipeäminen tarkoittaa vasaran käytöstä pidättäytymistä. Pumppi Veren ja maitohapon pakkaantuminen lihaksiin, eritoten kyynärvarsiin. Tarkoittaa voiman katoamista. Pumppaava reitti pitää yllä pumppia. Se on usein tasaraskas, tarjoaa vähän levähdyksiä ja huonot jalkaotteet. Putoamiskerroin Pudottu matka jaettuna ulkona olevan köyden pituudella (putoajasta varmistajaan tai ankkuriin). Rannari (ranout, rane) Kahden varmistuksen väli eli matka, jonka kiipeilijä kiipeää edellisen varmistuksen yläpuolelle ennen seuraavaa varmistusta. Tyypillisessä rannarireitissä on tuntuvan pitkä matka piissien välillä. Red point Harjoitellun reitin kiipeäminen vapaasti ja puhtaasti. Projektin loppuun saattaminen. Trädireitin tapauksessa red pointtiin kuuluu varmistusten laittaminen kiivetessä eli kamat lennossa. RP Alkuperäinen messinkinen mikrokiila. Räkki Kamalajitelma joka otetaan mukaan reitille. Räpsy Putoaminen köyteen aivan varmistuksen kohdalta tai vain vähän sen yläpuolelta. Sandbag Aligreidattu reitti, toisin sanoen vaikeusaste on alakanttiin. Sekavarmisteinen reitti (semipultattu) Trädiä ja sporttikiipeilyä yhdistelevä reitti. Vaatii luonnolisten varmistusten käyttöä mutta tarjoaa myös pultteihin klippaamista. Sekvenssi Liikesarja eli useita muuveja peräkkäin Siansorkka Hyödyllinen ja helposti tehtävä solmu, jolla yleensä kiinnitetään köysi sulkurenkaaseen ständeissä. Side pull (saideri) Pystyyn nostettu lista. Käsiote, josta pidetään kiinni sivuttaisvetona. Simuli (running belay) Sekä ykkönen että kakkonen kiipeävät samaan aikaan. Kakkonen pitää huolen, ettei kliinaa kaikkia piissejä itsensä ja ykkösen väliltä. Kumpikin pitää huolen, ettei putoa. Nopeaa etenemistä isojen seinien helpoilla osuuksilla. Singeri Jalkojen tahaton tärinä. Johtuu usein enemmän psyykkisestä kuin fyysisestä rasituksesta. Sisäkulma (kulma) Nurkka kalliossa. (Vs. kantti) Skriimeri Jatkon nauhalenkki, jonka ompeleet repeävät pudotessa auki. Tarkoitus on kuolettaa osa iskuvoimasta ja parantaa heikkojen varmistusten pysymistä seinässä. Skrämpläys Helppoa kiipeilyä, monesti köydettä. Usein isoja reittejä lähestyttäessä tai niiden loppuosuuksilla. Skyhook Koukku jota käytetään teknotessa listoilla etenemistä varten. Slingata Pujottaa slingi eli nauhalenkki varmistukseksi kiilakiven, kivisarven, puun tms. ympärille. Slouppi (sloupperi) Hankala alaspäin viettävä luiskaote. Myös pyöreäreunainen ote. Släbi Loiva seinä. Matemaattisessa släbissä kulma on vielä alle 90 astetta, mutta kiipeily ei ole enää järin släbimäistä. Släkki Löysää köyttä kiipeilijän ja varmistajan välillä.. Smieraus Jalkatekniikka jossa kiipeilytossun pohjaa käytetään luomaan niin paljon kitkaa kuin mahdollista. (Vs. tossun kärjellä tai reunalla astuminen) Sooloaminen Köysisoolo: Kiipeäminen ilman varmistajaa mutta köydellä ja varmistuksilla. Vapaasoolo: Kiipeäminen ilman varmistuksia. Splitteri Halkeama joka halkaisee avoimen feissin. (Vs. kulmahalkeama) Spottaaja Henkilö joka seisoo maassa kädet pystyssä valmiina pyydystämään putoavan kiipeilijän. Oleellinen boulderoinnissa ja köysireittien hankalissa starteissa ennen ensimmäistä varmistusta. Stemmata Muodostaa jaloista silta otteiden tai seinäpintojen välille. Haara-asentoista jalkatyöskentelyä erityisesti dihedraaleissa ja sisäkulmissa. Sturtsi Pitkä putoaminen. Stäkki Jammaustekniikka jossa sormet, kädet tai jalat niputetaan yhteen täyttämään tyhjää tilaa halkeamassa. Ständi Varmistusasema keskellä reittiä, reitin päällä tai joissain tapauksissa myös reitin juurella. Ständeiltä varmistetaan kakkonen ja lähdetään liidaamaan. Ständi sisältää ankkurin, köyden ja varmistajan. Joskus hyvin epämukava. Syöksyvarmistus Varmistaja juoksee liidaajan pudotessa rannarista niin paljon löysää pois kuin kerkiää. Trädikikkailua. TCU (tri cam unit) Kolmileukainen frendi. 38 KIIPEILY 1/06 KIIPEILY 1/06 39


3 Menneisyyden merkitys syrjäytymisvaarassa olevien pajanuorten tulevaisuuskuvissa Tämä ei kuitenkaan tarkoita sitä, että he kaikki olisivat syrjäytymisvaarassa. (Helve 2002, ) Pitkittynyt työttömyys ja kouluttamattomuus voi kuitenkin vaikuttaa nuoren suhtautumiseen yhteiskuntaa, yhteisiä arvoja ja yhteistä kulttuuria kohtaan. Nuoren ulkopuolisuuden kokemukset vaikuttavat myös hänen kosketukseensa historiakulttuuriin. Käsillä oleva artikkeli liittyy Historiatietoisuus Suomessa -tutkimushankkeeseen. Kyseisessä hankkeessa selvitetään aikuisväestön lisäksi haastattelututkimuksilla muun muassa lasten ja nuorten historiatietoisuutta. Tämän tutkimuksen kohderyhmä valittiin sen takia, että usein, kun puhutaan nuorten käsityksistä, kohteena ovat peruskoulussa tai lukiossa opiskelevat nuoret. Tavoitteena oli haastatella nuoria, joiden lähtökohdat ja elämäntilanteet mahdollisesti eroavat opiskelijoiden tilanteesta, ja selvittää heidän historiatietoisuuttaan. Aineisto ja sen analyysi Tutkitut pajanuoret eivät olleet kirjoilla missään oppilaitoksessa. Kaikilla nuorilla oli taustalla kesken jääneet opinnot toisen asteen oppilaitoksessa tai väärä alavalinta. He olivat työttömiä ja osallistuivat työ- ja elinkeinotoimiston tai kunnan sosiaalitoimen ohjaamina nuorten työpajatoimintaan. Pajanuorten työttömyys oli kestänyt muutamasta kuukaudesta useaan vuoteen. Tavoitteena pajatoiminnalla on ohjata nuoria eteenpäin elämässään, jotta sopiva opiskelupaikka tai työpaikka löytyisi. (Ks. lisää työpajatoiminnasta esim. Kähkönen & Hanni 2005.) Haastattelut tehtiin tammikuussa Niihin osallistui kuusi pajanuorta, joista viisi oli poikia ja yksi tyttö. Ikäjakauma oli vuotta. Haastatteluista kolme tehtiin ruotsiksi ja kolme suomeksi eteläsuomalaisella paikkakunnalla. Haastattelut kestivät keskimäärin puoli tuntia. Tutkimus toteutettiin teemahaastatteluilla. Haastattelumetodin valinta nuorten historiatietoisuuden selvittämiseksi valittiin siksi, että haastatteluilla voi saada survey-tutkimusta syvällisempää tietoa tutkimushenkilöiden henkilökohtaisista historiamerkityksistä. Haastattelun etu on ennen kaikkea joustavuus, sillä haastattelijalla on mahdollisuus korjata, toistaa ja täydentää sanamuotoja tällaista mahdollisuutta ei ole esimerkiksi lomakekyselyssä. (Tuomi ja Sarajärvi 2002, ) Teemahaastattelut etenevät vuorovaikutuksessa haastateltavan kanssa ja tarkoituksena on, että oleellinen tieto ja tutkittavan ääni tulevat kuuluviin etukäteen mietittyjen avoimien teemojen kautta. Teemahaastattelussa tutkimushenkilöiden tulkinnat ja heidän asioille antamansa merkitykset ovat keskeisessä asemassa. (Hirsjärvi ja Hurme 2000, ) Teemahaastattelut perustuivat etukäteen mietittyjen aiheiden pohjalle. Kysymysten järjestystä ja tarkkuutta ei ollut mietitty etukäteen, vaan kysymykset rakentuivat osittain haastattelun aikana teemojen ympärille. Teemoja olivat nuorten kiinnostus menneisyyteen, historian tulkinta, historian lähteet ja suhtautuminen tulevaisuuteen. Haastattelut litteroitiin vuorokauden sisällä haastattelusta. Samankaltaisuuksien ja yhdistelyn jälkeen merkityksiä tulkittiin tutkimuskirjallisuuden valossa. Analyysivaiheessa tarkasteltiin aineistosta nousseita teemoja, jotka kertoivat tutkimushenkilön historiatietoisuudesta tai esiintyivät useamman henkilön haastatteluissa. Analyysiyksikkönä oli ajatuskokonaisuus. Vastaajat on nimetty lyhenteillä N1 N6 (nuori 1 6) ja heistä käytetään artikkelissa nimitystä työpajalla olevat nuoret tai pajanuoret. Käytetty aineisto on varsin suppea, sillä sen tarkoitus oli toimia esitutkimuksena aiheeseen. Aineiston suppeaa määrää selittää myös hankaluus löytää pajanuoria haastatteluun. 56


18 16 Monet hyvinvointivaltion rakenteet suosivat itse tekemistä palvelujen sijaan. Korkea veroaste leventää palveluiden verollisen hinnan ja työntekijän käteen jäävän palkan välistä verokiilaa. Jos akateeminen tienaa ylitöillä satasen lisää, siitä jää verojen jälkeen noin 50 euroa. Jos sillä haluaa ostaa esimerkiksi siivouspalveluita, on vielä tilitettävä valtiolle arvonlisävero ja tulovero siivoojan palkasta sekä työnantajan ja työntekijän eläkemaksut. Lopputuloksena on joko niin kallis palvelu, että akateemisen kannattaa mieluummin siivota kotinsa itse, tai siivoojalle niin pieni tuntipalkka, ettei siivoojaa voi työehtosopimusten mukaan siihen hintaan työllistää. Yrittäjänä siivooja voisi myydä palveluitaan haluamaansa hintaan, mutta miksi vaivautua, jos samaan tulotasoon pääsee yhteiskunnan tukienkin varassa tekemättä mitään? Se, että hyvinvointivaltion rakenteet syrjivät heikosti tuottavaa työtä ja hinnoittelevat ne ulos markkinoilta, ei ole sattumaa. Sehän oli Pekka Kuusen tarkoituskin. Yhteiskuntapolitiikan tavoite oli talouskasvu, joka perustui siihen, että ihmiset saadaan pois heikosti tuottavasta työstä tuottavampiin teollisuustöihin. Tavoite toteutui vähän liiankin hyvin. Perusasteen työpaikkojen määrä on 1980-luvun loppuun verrattuna romahtanut, käy ilmi tutkija Pekka Myrskylän artikkelista Tilastokeskuksen Tieto & trendit -lehdessä [4]. Työpaikkojen kokonaismäärä kansantaloudessa ei ole 1980-luvun loppuun verrattuna pienentynyt. Keskiasteen työpaikat ovat lisääntyneet :lla, ja korkeimman asteen paikkojen määrä on kaksinkertaistunut. Peruskoulupohjaisia työpaikkoja on kuitenkin kadonnut yli puoli miljoonaa. Ottajia olisi edelleen. Reilusta perusasteen työpaikasta kilpailee yli miljoona hakijaa. Pelkän peruskoulun käyneitä työikäisiä suomalaisia on puoli miljoonaa, ja lisäksi perusasteen paikkoja etsii töissä olevaa ja opiskelijaa, maahanmuuttajaa ja Suomessa tilapäisesti työskentelevää ulkomaalaista. Jos koulutuksen lisääminen olisi yksinkertainen ratkaisu tähän ongelmaan, pulma olisi jo ratkaistu. Kaikki ihmiset eivät kuitenkaan ole yhtä koulutettavia. Peruskoulu ja yliopistolaitoksen laajentaminen ovat jo hyödyntäneet sen lahjakkuuspotentiaalin, joka Pekka Kuusen aikaan oli vielä suurelta osin hyödyntämättä. On siis helppo yhtyä näkemykseen, johon Soininvaarakin päätyi jo lähes 20 vuotta sitten. Työntekijöiden tuottavuuserot ovat kasvaneet, ja vähän osaavasta väestä on työmarkkinoilla pysyvästi ylitarjontaa. Vähäinenkin työpanos kannattaa käyttää, ja sitä varten on työn hinnan mukauduttava.