4 Kristina vill förvalta Fredrika Bremers uppdrag FBF:s Stockholmskrets har fått en ny ordförande efter Ann Falkinger som varit kretsens ordförande i flera omgångar och Förbundsstyrelsen har fått en ny ledamot. Möt Kristina Ståhl von Gaffke, advokat, trebarnsmamma och engagerad i jämställdhetsfrågor sedan barnsben. Mitt engagemang för jämställdhet har jag alltid haft, berättar Kristina. Min generations uppväxt på 60-talet har ju haft allt. Det var självklart att studera, resa ensam, inte gifta sig och så vidare. Det är väl egentligen inte förrän kvinnor får barn som karriären stäcks lite om man inte är oerhört ambitiös; som en övermänniska. Vad jag reagerar för idag är också att all den problematik som vi förr såg i fattiga länder, med kvinnans absoluta underordnade ställning, även finns och ger avtryck i Sverige. Vi i lilla Sverige kan därför aldrig koppla av kampen för jämställdhet. Det är lätt att vara bekväm, men det blir mer uppförsbacke sedan. Jag vill gärna bevara det vi har kämpat oss till för mina döttrars skull; jag har två döttrar och en son. Men jämställdhet är inte bara en fråga för kvinnor, utan även för män. Det är viktigt att inte familjens försörjningsbörda övervältras på männen. Män måste också få bejaka sina mer inkännande sidor. Jämställdhet inom yrket? Jag frågar Kristina hur hon upplever att jämställdheten fungerar i sitt yrke som advokat. Advokater är jämställda generellt sett, dock finns det en viss problematik även här med kvinnor som slutar när de får barn. Särskilt gäller detta affärsadvokaterna. Debiteringskra- 4...jämställdhet är inte bara en fråga för kvinnor utan även för män. ven på dem är enorma, det är ju någon annan som måste jobba mer för att de ska vara lediga. Det är inte kutym att ta in vikarier då detta i sin tur leder till jävsproblematik, alltså att man inte kan företräda motpart till någon man företrätt tidigare. Dock har advokatsamfundet nu tagit tag i detta och med andra jurister på domstolar, åklagarmyndigheter med flera startat ett nätverk. Vissa beskattningskonsekvenser gör att ensamföretagande advokater inte har råd att anställa biträdande jurister, vilket gör att det på sikt kan bli en brist på i vart fall så kallade humanjurister. Att färre biträdande jurister lärs upp har en direkt påverkan på antalet kvinnor som blir advokater som då blir färre, eftersom många kvinnor sysslar med humanjuridik. Det gör att det blir en jämställdhetsfråga Tid över när barnen är stora Hur får du ihop tillvaron som advokat, mamma och uppdragen i FBF? Jag har fått pussla en hel del, svarar Kristina. Det är först nu som jag har en känsla av att ha näsan över vattenytan, när barnen är sexton, fjorton och nio. Därav mitt engagemang i Fredrika Bremer, där vi nu tänker fråga, i första hand yngre kvinnor, vad de är intresserade av utanför familjen; vilka frågor engagerar? Det ska bli spännande när vi gör en uppföljning till hösten! Imponerad av släkten Berätta om dina förebilder för jämställdhet i familjen! FOTO CECILIA JÄRTBY Min släkt är jag mäkta imponerad av. På mormors sida kommer de från Småland, där många jordägande familjer lät kvinnorna bestämma och där man som änka fick makten över land. Min mormorsmor förälskade sig i drängen och blev förvisad, men fick ändå en hemgift i form av en handelsbod som hon drev själv i en större ort. Där fick hon tolv barn varav tio överlevde och de blev alla yrkesverksamma. Det var ju också tiderna förstås, när vi gick från det gamla till industrialisering. Min morfars mor var en så kallad klok gumma i ett fiskesamhälle, vilket betydde att alla kom till henne för att få råd i olika slags problem. Min farmors mor var stockholmare och utbildad sjuksköterska i slutet på förr förra seklet. Allt detta inspirerade till mitt engagemang i jämställdhet. FBF en utmärkt organisation Varför gick du med i Fredrika-Bremer-Förbundet, undrar jag. FBF är en utmärkt organisation både för kvinnor och män och vi inbjuder särskilt män att komma med. Fredrika Bremer själv är en förebild för såväl kvinnor som män i det att hon förverkligade sina drömmar om att resa och uppleva. Det är genom att resa och uppleva som man kan se och förstå och inte minst jämföra olika samhällsmönster. Jag vill


5 1. Syftet med en föreningspool Vi rekommenderar er som ska starta en föreningspool att tydligt definiera syftet. Vår syn på syftet med en föreningspool: En föreningspool tar ett stort socialt ansvar genom att ge fler personer möjligheter till arbete. En föreningspool är en gemensam, effektiv och utvecklande arbetsplats som skapar mer föreningsnytta. De anställda på arbetsplatsen rustas och utvecklas för att kunna möta nya utmaningar inom eller utanför organisationen. Så här menar vi: Socialt ansvar = Att alla personer oavsett bakgrund, funktionsnedsättning eller tidigare erfarenheter erbjuds utveckling för att öka eller bibehålla sin anställningsbarhet. Gemensam = Att det finns en gemensam arbetsplats där alla anställda kan samlas åtminstone någon gång i veckan. Effektiv = Att de anställda får arbeta med ansvarsområden och arbetsuppgifter där de känner att de har rätt kompetens för att kunna genomföra uppgiften på ett bra sätt. Utvecklande = Att de anställda genom till exempel kompetensutveckling får möjlighet att utvecklas. Föreningsnytta = Att föreningspoolen skapar utrymme för föreningarna att arbeta mer med sin kärnverksamhet. 5


5 5 inkomstfördelning får därmed en ny innebörd. Stora skillnader mellan inkomster ett visst år beror till stor del på att människor befinner sig i olika skeden av sina karriärer. Livsinkomster är mycket jämnare fördelade än inkomster något enskilt år. Att inkomsterna varierar mer under livet innebär också att människor har ett växande behov av att omfördela inkomster mellan olika perioder. Om dessa växande behov möts med ökade skatter och bidrag ökar inte enbart skattetrycket. I nästa avsnitt visas att en sådan utveckling är mest riskabel för de med låga inkomster. 1.2 Självmål i socialförsäkringarna Fram till ungefär 1980 utjämnades inkomsterna allt mer i Sverige. I figur 1 visas skillnaden mellan disponibla inkomster i den nionde och den andra decilen. Män i den nionde decilen hade 120 procent högre inkomster år 1968 än män i den andra decilen. Men män och kvinnor sammanräknade hade 300 procent högre inkomster i den nionde än i den andra decilen. Inkomstskillnaderna berodde till stor del på att många kvinnor hade små inkomster. År 1980 hade inkomstskillnaderna jämnats ut väsentligt, främst därför att fler kvinnor deltog i arbetslivet. Sedan 1980 har emellertid inkomstskillnaderna mellan män ökat påtagligt och är till och med större än 1968, trots den stora expansionen av offentliga utgifter som syftar till att omfördela. Även för alla vuxna sammantaget har inkomstskillnaderna ökat, men i mindre utsträckning. Att kvinnors inkomster trendmässigt har närmat sig männens kompenseras delvis av att inkomstklyftorna vidgats på andra håll.


14 nen den motsatta. Det politiska manöverutrymmet krymps till i stort sett ingenting. Varje ifrågasättande av den rådande ordningen kan vrängas till en spottloska i ansiktet på de döda eller deras familjer. Och den statsapparat som från första stund bemött protesterna med batonger, tårgas och gummikulor kommer inte att behöva be två gånger för att få utvidgade befogenheter eller allmän acceptans för ingripanden mot dem som trotsar högervinden och marscherar på gatorna. Vinnarna sitter i Pentagon, och i de stora vapentillverkarnas huvudkontor. Veckan innan attentatet publicerar Ben Cohen en sarkastisk annons på Alternet: FIENDE SÖKES. Seriös fiende sökes för att rättfärdiga Pentagons nya budget. Försvarsindustrin är desperat. Intresserade fiender sänder foto, brev och video till Pengar att betala fienden finns säkert, försvarsindustrin lägger årligen en halv miljard kronor på lobbying. Texten som följer är full av frågor: Varför ökar Bush Pentagons anslag med 330 miljarder kronor? Varför använder USA tre gånger så mycket pengar till krigsmaskinen som Kina, Ryssland, Kuba, Iran, Irak, Lybien, Nordkorea, Sudan och Syrien tillsammans? Varför lägger vi 3500 miljarder på krigsindustrin, men bara 420 miljarder på utbildning? Riktiga vapen för riktiga krig En majoritet av vapentillverkarna har hela tiden varit emot SDI, det rymdbaserade robotförsvaret. Istället för imperiedrömmarnas snygga datoranimationer vill de ha riktiga beställningar på riktiga vapen. Inte på satelliter som tyst svävar där ingen kan se dem, utan på båtar, flygplan, tanks, bomber, robotar, maskingevär. Riktiga vapen för riktiga krig, som ständigt måste förnyas eller uppdateras, och som därför ständigt går att tjäna pengar på. Den sorts vapen som används just nu mot Afghanistan. När presidenten vänder sig till kongressen för att begära resurser för att föra kriget mot terrorismen får han inte bara sin vilja igenom anslagen dubblas. Det inhemska opinionsmönstret från USA kopieras sedan ut över världen. Samma kväll som de första kryssningsmissilerna lyfter mot Afghanistan matas vi gång på gång, nästan varje kvart, med Bushs TVsända krigsförklaring. Den amerikanska clownen visar sig ha en sheriffstjärna under kostymen. Han drar pistolen ur hölstret och frågar Är ni med mig, eller är ni med skurken i bergen? Alla de framstående medborgarna i den globala byn försäkrar att dom är med sheriffen, liksom många av storbönderna i ödemarken kring byns utkanter. Småfolket i byarna och på landsbygden är mera tveksamt, men i terrorpaniken spelar de bara en biroll. När tvillingtornen rasade glömdes alla otrevligheter: fiaskot i WTO, gruset i FTAA-förhandligarna, bråket om Kyotofördraget, grälet om rasismen i Durban, otrevligheterna i Colombia, det politiska nederlaget i Kosova, de amerikanska vapen som riktas mot stenkastande ungdomar i Palestina, ifrågasättandet av angreppen på Irak. Och för oss som ihärdigt pekat på problemen i den rådande ordningen liknar situationen den för våra amerikanska kamrater. Vi kunde le roat när polisen i Göteborg genomgående kallade oss terrorister nu känns det inte lika kul. Vi kunde skratta när den italienska militären satte ut luftvärnsstyrkor kring G8-mötet i Genua trodde de att Tute Bianche skulle blåsa upp de vita overallerna med helium och segla över maktens mur? nu fastnar skrattet lätt i halsen. Alla som inte sluter upp kring överhetens projekt och kapitalismens politiska institutioner kan tryckas till som motståndare till det öppna demokratiska samhället. Oljeindustrins president Men Bush är inte bara världssheriff. Han är också den amerikanska oljeindustrins president, mannen som gått till val på att garantera tillgången på billig olja i obegränsad mängd, den olja som driver the American way of life. De länder som nu nämns som första mål i kampen mot terrorismen och de regeringar som härbärgerar eller legitimerar den Afghanistan, Irak, Libyen och Sudan har förutom regeringar som i varierande grad hänvisar till islam en sak gemensamt: olja som de amerikanska jätteföretagen inte har tillgång till. Dessutom: med Saudiarabien, Kuwait, Turkiet, Azerbajdjan och Turkmenistan som gamla allierade, Afghanistan och Irak invaderade eller på andra sätt gjorda till marionetter och kärnvapenmakten Pakistan neutraliserad är Iran helt inringat. Kanske kan en sådan stabilitet då skapas i landet att det blir möjligt att bygga den oljeledning från Kaspiska havet till Persiska viken som skulle göra det möjligt att utvinna den kaspiska regionens ofantliga oljereserver utan att frakta dem den politiskt känsliga vägen genom Ryssland eller den dyra omvägen via Turkiet. Terrorismen har kallats den fattiges krig. Allting är relativt, nej det är inte de svältande i bergen som utförde attacken mot World Trade Center, det är en patriark, en rik förtryckare, men i förhållande till sin fiende, Pentagon, är han fattig. Kriget gäller makt och kontroll i arabvärlden, arabvärldens geopolitik stavas olja, det var därför GI Joe åkte dit från första början. Nu har han åter trampat någon på tårna, någon som blivit sur och slagit tillbaka. Kriget som följer är ett imperialistiskt krig. Samma imperialism som håller en majoritet av mänskligheten i fattigdom och maktlöshet i rollen som råvaruproducenter dikterar spelet kring det svarta guldet, den viktigaste råvaran, oljan. Fattigdom, imperialism och krig är vävda in i varandra, det är omöjligt att säga var den ena börjar och den andra slutar. Redan innan den 11 september verkade den mys- KRIGET OCH TERRORN 13


8 6 Krav på avloppsanläggningar Tidigare ställdes krav på vilken teknik som skulle används för att rena avloppsvattnet. Numera har nationella krav införts på hur effektiv avloppsanläggningens rening ska vara, så kallade funktionskrav. Vilka krav som ställs beror på om anläggningen ligger inom ett område med hög skyddsnivå eller ett område med normal skyddsnivå. För en avloppsanordning som ska anläggas i ett område med hög skyddsnivå gäller högre krav på reningens effektivitet. Miljö- och hälsoskyddsnämnden ska i varje enskilt fall göra en bedömning om vilken skyddsnivå som ska gälla. Faktorer som leder till en hög skyddsnivå är om anläggningen kommer att ligga: inom 500 m från kustlinjen, mindre än 100 m från ytvatten, dike eller vattendrag som är vattenförande under en del av året, inom ett vattenskyddsområde (gäller både primärt och sekundärt), inom samlad bebyggelse/detaljplan eller i ett annat område där normal skyddsnivå inte förväntas ge tillräckligt skydd för miljön eller människors hälsa. Funktionskrav För att uppfylla kraven på normal skyddsnivå måste avloppsanordningen uppfylla följande kriterier: minst 70 % reduktion av fosfor, minst 90 % reduktion av syreförbrukande ämnen, utsläpp av avloppsvatten får inte medverka till en väsentligt ökad risk för smitta eller annan olägenhet. Åtgärder vidtas för att minimera risk för smitta eller annan olägenhet för djur. och att den hantering av restprodukter från anläggningen som sker inom fastigheten ska skötas på ett hygieniskt acceptabelt sätt. För att uppfylla kraven på hög skyddsnivå måste avloppsanordningen utöver krav för normal skyddsnivå även uppfylla följande kriterier: minst 90 % reduktion av fosfor, minst 50 % reduktion av kväve, minst 90 % reduktion av syreförbrukande ämnen och eventuella ytterligare krav utöver den huvudsakliga reningen i anordningen vidtas för att uppnå en hög nivå för hälsoskydd. Grundkrav Det inns ett antal grundkrav som ska uppfyllas för att få bästa möjliga resultat på en avloppsanläggning. Ditt avlopp ska klara belastning från minst 5 åretruntboende personekvivalenter. Dag- och dräneringsvatten ska inte kopplas på avloppsanläggningen. Det ska vara enkelt att kontrollera att anordningen fungerar (till exempel genom provtagning av avloppsvatten). Anläggningen ska placeras så att man


5 Ytterligare ett exempel är Hans och hans hustru i Högsby hennes största klagomål var och rätta orsaken till osämjan nämligen att han var impotent. Domkapitlet godkände skälet och gav henne rätt att gifta sig när och med vem hon ville. 16 Ytterligare ett exempel från Västerås stift berättar Lars Andersson som en oduglig man haver trätt i äktenskap med bemälte Marina Olsdotter med vilken han icke haver kunnat hava ett rätt äktenskaps umgänge blevo de fördenskull skilda ifrån varandra 17 Här framgår att impotensen hade varit känd för mannen redan innan giftermålet. Om impotensen uppträdde först efter att äktenskapet hade ingåtts fick de flesta kvinnor nöja sig med att fortsätta äktenskapet då skilsmässa inte beviljades. Om mannen däremot var impotent redan innan kunde han anses har lurat kvinnan. I Strängnäs domkapitel redogörs för soldathustrun Kerstin Bengtsdotter som vill skiljas från sin impotente make. Det bestäms att om han var impotent innan vigseln ska de åtskiljas och han böta till de fattiga och stå för kyrkodörren för det han henne bedragit haver 18 I Sevalla socken förekom 1597 hustru Brita Christophersdotter och klagade över att hennes trolovade man inte uppfyllde sina äktenskapliga plikter. De dömdes därför att tillbringa två nätter, övervakade av Britas fader och igenom deras sängelag beprova om han är man uti sin säng eller icke 19. Om det visade sig att han inte var kapabel skulle hon få tillstånd till skilsmässa. En historia från Västerfärnebo kanske sänder en eftertanke till alla de släktforskare som lättvindigt förlitar sig på uppgifter i kyrkoböckerna. Nils Andersson i Häggebäcken och hans hustru Anna Andersdotter hade levt tillsammans i 14 år utan att mannen kunnat giva hustru något debitum conjugale. Med uttrycket avses den äktenskapliga plikten. Ändå hade de två barn tillsammans. I tingsprotokollet från 1671 berättar Anna att Nils allt sedan de blevo gifta för 14 år sedan aldrig haver haft något umgänge med henne som någon äkta man, utan hon all den tiden tvingat sin natur och för den skull nödgas bruka dessa olovliga medel De två barn som i födelseboken tillskrivs Nils hade i själva verket två olika drängar som fäder. Nils Andersson hade enligt domkapitlets protokoll uppmanat sin hustru att ligga med sina lärdrängar. Intressant är uttrycket tvingat sin natur. Det är oklart om man härmed avser den sexuella lusten eller om det är den uteblivna barnalstringen som ses som onaturlig. 20 Även kvinnan kunde naturligtvis vara fysiskt inkapabel till äktenskapligt umgänge. Vid Linköpings domkapitel kommer en kvinna som fött ett utomäktenskapligt barn men av födseln blivit så illa sjuk att hon intet är till något äktenskap duglig. Barnafadern, Erik, vill inte ingå äktenskap och rätten vill betänka saken och se om hon kanske blir bättre. Kvinnan anför den rättmätiga åsikten att Erik är största orsaken till hennes sjukdom. Eriks ovilja till äktenskap hade möjligen fler orsaker än den nämnda sjukdomen. Han berättar att han blev skrämd till trolovningen då hon låg och födde, eftersom han trodde att hon skulle dö. Ett annat exempel från Linköpings stift är Raval i Markustorp i Vist socken. Han vill bli skild från sin hustru det hon och mycket åstundade. Anledningen var som hon själv beskrev det att hon