14 SUPERVALÅRET 2014 Närodlad politik Centerpartiets valplattform 2014 Partistyrelsen tog nyligen beslut om en samlad valplattform för valåret Tanken med valplattformen är att ge underlag för debatt, dialog och opinionsbildning. Här bjuder vi på en kortare version av valplattformen, helheten finner du på centralen.centerpartiet.se. VI GÅR 2014 TILL VAL på två huvudfrågor som rör själva hjärtat i Sveriges framtida utveckling. Det ena är jobb i hela landet, säger Michael Arthursson, partisekreterare. Sverige behöver fler människor som arbetar. Detta är själva grunden för självbestämmande, trygghet och framtida välfärd. För att vi ska ha råd med en bra skola, tillgänglig vård och trygg omsorg. Två områden är huvudnycklar till nya jobb. Bättre villkor för jobbskaparna. Småföretagen måste få möjlighet att växa och anställa fler. Småföretagen står för 4 av 5 nya jobb. Utan jobbskaparna stannar Sverige. Sänk trösklarna till arbetsmarknaden. Vi behöver göra upp med onödiga utestängande lagar och regler. Det gäller inte minst för att unga ska få jobb. Samtidigt har utanförskapet minskat med mer än personer i sysselsättning. DET ANDRA OMRÅDET HANDLAR om resultat för miljön: Centerpartiet vill att Sverige ska ha täten i miljö- och klimatarbetet. Vi har visat att det går att nå omfattande resultat för en hållbar utveckling, betonar Michael, för en grön omställning behövs fler gröna jobb. Två helt centrala miljöfrågor är: Hundra procent förnybart. Den gröna omställningen av hur vi producerar energi, reser och transporterar gods måste målmedvetet fortsätta. Giftfri vardag. Giftiga och hormonstörande kemikalier måste bort. Ingen ska behöva oroa sig för att maten man äter eller badankan barnet tuggar på är giftiga. NYCKELN TILL UTVECKLING i hela landet är fler livskraftiga småföretag som skapar jobb. Vår viktigaste naturresurs är människors drivkraft oavsett var man bor i landet. För att ta tillvara denna drivkraft behövs närodlad politik. Den snabba urbaniseringen är en stark global trend som får stora konsekvenser. Samtidigt har många platser i Sverige en outnyttjad potential. Små bruksorter har drabbats särskilt hårt av den ekonomiska krisen. I kommuner på landsbygden som lyckas öka sysselsättningen och inflyttningen spelar livskraftiga och växande småföretag en nyckelroll. Därför vill Centerpartiet se att jobb och utveckling skapas i hela landet av människor och företag i de gröna näringarna. Vår jobbskaparlinje är oerhört central med bättre villkor och lägre kostnader för små och växande företag en av politikens främsta uppgifter. MINDRE BYRÅKRATI för att stimulera bostadsbyggandet är en annan viktig möjlighet. Precis som utbyggd infra- 14 TIDNINGEN C


34 Svenska kraftnäts analyser 10 visar att vindkraftens variationer på sekund-minutskalan sammanlagras i en sådan utsträckning att påverkan på den automatiska frekvensregleringen är begränsad. Det är främst behovet av reglerresurser på längre tidsperspektiv än sekund och minut som påverkas; från den manuella balansreglering som utförs av Svenska kraftnät på reglerkraftmarknaden till de balansansvarigas handel på elmarknaderna Elbas (intraday) och Nord Pool Spot (day ahead). Ansvaret för att hantera de utmaningar som detta innebär för balansregleringen är fördelat på flera av elmarknadens aktörer. De balansansvariga måste ha tydliga incitament att prognostisera vindkraftsproduktionen så bra som möjligt före drifttimmen och kontinuerligt reducera de obalanser som uppstår genom handel på de olika marknaderna. Svenska kraftnät måste ha en tydlig bild av driftsituationen och vad som orsakar de aktuella obalanserna för att kunna utföra ett proaktivt, kostnadseffektivt och snabbt balansregleringsarbete. Mängden import- och exportkapacitet till och från Sverige har ökat de senaste åren genom ett antal nya HVDC-överföringar. För elmarknaden är detta positivt, eftersom det utjämnar skillnader mellan under- och överskottsområden och skapar möjligheter att överföra billiga elproduktionsresurser till områden med dyrare produktion. Flödesriktningen av kraft bestäms av prisskillnaderna mellan de elområden som överföringarna knyter samman. För balansregleringsarbetet har HVDC-överföringarna inneburit att ytterligare komplexitet tillförts genom de förändringar som uppstår när kraftflödet snabbt vänder från den ena riktningen till den andra. Elmarknadens struktur med timpriser innebär att den planerbara produktionen kan variera kraftigt mellan olika timmar för att följa den volym som producenterna sålt på elbörsen NordPool Spot. Den efterfrågan som produktionen ska möta, dvs. förbrukningen av el, följer i praktiken dock inte samma stegvisa förändring utan varierar under timmen. För elförbrukaren handlar det alltså om att prognostisera ett medelvärde av förbrukningen för varje timme. Det innebär att obalanser uppstår kontinuerligt och detta blir extra tydligt i samband med timskiften. Då uppstår omfattande frekvensvariationer när stora mängder produktion ökar eller startas upp, medan förbrukningen i stället ökar mer långsamt. Denna problematik har förstärkts av den tillkommande mängden HVDC-överföringar, eftersom dessa styrs oberoende av den aktuella frekvensen. 10 Svenska kraftnät (2013), Integrering av vindkraft 34/59


17 Yrkeskompassen visar vägen till framtiden Vet du vad du vill göra i framtiden eller funderar du fortfarande på vilket yrke som passar dig? Nu kan du ta reda på framtids utsikterna för ditt drömjobb. yrkeskompassen 15 Att välja utbildning och yrke är ett viktigt beslut. Du måste förstås utgå från vad du är intresserad av och verkligen vill göra. Men det är också bra att veta hur arbetsmarknaden ser ut inom yrket och vilken efterfrågan som finns där du vill arbeta. I Yrkeskompassen på Arbetsförmedlingens webbplats får du koll på framtidsutsikterna för ungefär 200 yrken. Här kan du söka efter det yrke du är nyfiken på och få fakta om arbetsuppgifterna och om hur stora dina chanser är att få jobb inom upp till tio år. I Yrkeskompassen hittar du information om de största och vanligaste yrkena. Det innebär att den täcker ungefär 80 procent av arbets marknaden. För varje yrke har Arbetsförmedlingen tagit fram så kallade prognoser som visar möjligheten att få jobb på ett års sikt. Oftast finns också prognoser på fem och tio års sikt. Kolla framtiden för de yrken du är intresserad av på: arbetsformedlingen.se/ yrkeskompassen Det här finns i Yrkeskompassen Beskrivning av nuläget inom yrket. Hur hög/låg är arbetslösheten? Har antalet lediga jobb ökat eller minskat det senaste året? Prognoser för hur lätt eller svårt det är att få jobb inom yrket om ett, fem och tio år. För de flesta yrken finns prognoser på fem och tio års sikt, men inte för alla. Möjlighet att få kortsiktiga prognoser för området där du bor eller dit du vill flytta. Information om vad det innebär att arbeta i yrket och hur du utbildar dig till det. När det finns: Länkar till filmer om yrket och länkar till Statistiska centralbyråns information om ett visst yrkes framtidsutsikter.


3 Tio år med Apnéföreningen i Stockholm forts från sidan 1 ordförande. Medlemsantalet hade då mer än halverats till ca 50 medlemmar. Jag återupptog rollen som vice ordförande, och det var fyra mycket angenäma år när jag samarbetade som parhäst med Bertil. När jag lämnade styrelsen 2010 var vi uppe i 500 medlemmar. En siffra som idag har dubblerats. Bertil hade starka visioner för föreningen. Han såg till att vi kom igång med regelbundna medlemsmöten med kompetenta föredragshållare. Hit inbjöds leverantörerna av hjälpmedel för sömnapnéer för att visa sina produkter så att medlemmarna kunde få en överblick över vad som finns på marknaden. Mötena var välbesökta, och så är det än idag. Drömläget blir till Trots att vi fortfarande var en ganska liten förening tyckte Bertil att vi borde starta ett medlemsblad eller kanske rent utav en medlemstidning. Med Stig Larssons professionella insatser släpptes första numret av Drömläget den 1 februari Stig har sedan tillsammans med Dan Wiksten utvecklat Drömläget till att i stället för att utgöra en kostnad för föreningen komma att bidra en del till vår finansiering eftersom våra leverantörer annonserar i tidningen. När vi talar ekonomi vill jag gärna nämna Johan Pohl som under många år lagt ner ett stort arbete på att föreningen ska ha en god och stabil ekonomi. Redaktör för Drömläget är numera Dan Wiksten, en entusiast som suttit i styrelsen sedan 2007 och som har lagt ner mycket energi i föreningen. Dan har, förutom arbetet som sekreterare i föreningen, redigerat och skrivit det mesta i Drömläget genom åren. Där har han bland annat tagit initiativ till den populära Fråga doktorn-spalten där överläkare Richard Harlid svarar på läsarnas frågor. Richard Harlid och Aleris fysiologlab har under hela tiden utgjort ett gott stöd för vår förening. Viktigt sprida inormation Förutom till våra medlemmar distribueras Drömläget till sömnmottagningar och en del andra närliggande institutioner. Drömläget går också ut till vår ganska nystartade systerförening Apné Syd som har tilldelats ett eget utrymme i tidningen. Den tryckta upplagan är nu uppe i exemplar. Förutom information till medlemmarna har föreningen mycket aktivt arbetat för att sprida kunskap om sömnapnéer och vad de kan ställa till med i form av följdsjukdomar. Då föreningen startade betraktades snarkningar och andningsuppehåll av många som en störning för omgivningen. Under den gångna tioårsperioden har man dock kunnat visa att problemet är större än så. Obehandlad sömnapné leder ofta till högt blodtryck, hjärt- o kärlsjukdomar, stroke och diabetes. Och det har bekräftats att den man delar sovrum med riskerar att drabbas av samma följdsjukdomar eftersom också denne får sin sömn störd. Föreningen har därför arbetat hårt för att få ut budskapet om tidig behandling av sömnapné. Sömnapné en trafikfara Att obehandlade sömnapnéer utgör en stor risk i trafiken och på arbetsplatser vet alla sömnapnoiker. Även om vi haft turen att inte råka ut för någon olycka så kan vi mycket tydligt se skillnaden mellan före och efter CPAP eller vilken typ av behandling vi fått. Denna kunskap ledde till att Transportstyrelsen under en period krävde årliga läkarintyg för att man som apnoiker skulle få behålla körkortet. I mina kontakter med transportstyrelsen fick jag dem snabbt att inse att det inte är den lilla grupp som fått diagnos och behandling som utgör en trafikrisk, utan de ca 80 procent av apnoikerna som ej fått diagnosen. Vår nuvarande ordförande Gert Grundström, som lägger ner ett mycket stort och förtjänstfullt arbete för föreningen, tog 2011 initiativet till ett trafiksäkerhetsseminarium som hölls i Länsförsäkringars lokaler tillsammans med Transportstyrelsen. Seminariet, som på ett fantastiskt sätt satte fokus på riskerna med att vara sömnig i trafiken, kommer säkert att få uppföljare. Seminariets tema den gången var: Sov gott om natten bli pigg bakom ratten. forts på sidan 6 Köp dina ResMed produkter till lägsta pris i vår webshop! Mirage FX är den perfekta kombinationen av avancerad design och funktionalitet Webshop, lite personligare... Att handla i vår webshop är: Enkelt Snabbt Säkert Lägsta pris! Snarkar du? Är du alltid trött? Träffpunkt sömn erbjuder sina medlemmar * Butik i Kista Utbildningskvällar Information och tips om sömnapné Kampanjer i butik och webshop *Gratis medlemskap för dig med sömnapné Besök även Träffpunkt sömn på facebook Global leaders in sleep and respiratory medicine Global leaders in sleep and respiratory medicine 3


14 Förebyggande åtgärder kan stoppa tre av tio cancerfall Sunda levnadsvanor kan förebygga 30 procent av all cancer och hela 80 procent av alla kranskärlssjukdomar. Med dessa fakta i ryggen arbetar nu landstinget för att vården i Blekinge ska bli mer förebyggande. Socialstyrelsens riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder kom för två år sedan och ger rekommendationer om hur sjukdom kan förebyggas. Tanken är att särskilda metoder ska stötta patienter att förändra en ohälsosam levnadsvana. Riktlinjerna fokuserar på tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Vården i Blekinge gör mycket inom detta område i dag men vi behöver stötta personalen och öka effektiviteten genom att arbeta mer systematiskt i enlighet med Socialstyrelsens rekommendationer, säger folkhälsostrategen Annika Mellquist. Ge verktyg Tillsammans med en arbetsgrupp av folkhälsoutvecklare, med stöd av chefläkarna Kennert Lenhoff och Peter Valverius, håller Annika Mellquist samtalsträffar och utbildningar som ska stötta verksamheterna i att arbeta enligt Socialstyrelsens riktlinjer, som framför allt är ett verktyg för att samtala om och ge råd i hälsofrågor. Enkätundersökningen Vårdbarometern visade tidigare i år att Blekingeborna och svenskarna är positiva till att diskutera levnadsvanor vid besök i vården. Även hos Annika Mellquist personalen är stödet för samtal om levnadsvanor stort, om än inte överallt, berättar Annika Mellquist. Vissa tycker inte att sjukvården ska lägga sig i hur människor lever sina liv. Jag resonerar så här: Om vi vet allt vi vet om sambandet mellan levnadsvanor och sjukdomar, men låter bli att vare sig fråga eller erbjuda åtgärder, då begår vi ett allvarligt fel. Men det är viktigt att frågorna ställs i rätt sammanhang och med respekt för patienten. Klargöra roller Förutom utbildning och attitydpåverkan är en viktig framgångsfaktor att utveckla patientjournalerna så att det enkelt går att dokumentera problem, åtgärder och resultat. Under hösten ska Annika Mellquist och hennes kollegor i samverkan med vårdverksamheterna försöka klargöra roller, arbetsflöden och hur landstingets resurser ska användas på bästa sätt för att hjälpa patienter i behov av en livsstilsförändring. Enklare för patienten att boka av och om Det ska bli enklare för patienter att avboka och omboka besök i vården. Därmed slipper vårdpersonalen administrativt arbete som i stället ger mer tid för patienten. Detta är poängen med ett pilotprojekt som för närvarande drivs vid Blekingesjukhusets öronmottagning och reumatismmottagning och vid Ronneby vårdcentral. Att avboka och omboka besök är en del av landstingets e-tjänster. Direkt i tidboken Tjänsterna i sig är inte nya. Det nya är att patienterna nu bokar direkt i den tidbok som finns i journalsystemet, samma som vårdpersonalen använder, förklarar projektledaren Jannice Jonasson. Projektets huvudsyfte är att göra vården tillgängligare och mer anpassad till dagens digitala samhälle. Patienterna ska själva via datorn eller en app i mobilen, kunna sköta sådant som man tidigare behövde göra genom en personlig kontakt med vården. Många av patienterna är äldre, men det är fördomsfullt att ta för givet att man därmed inte kan ta del av e-tjänster. Min egen pappa, till exempel, är 78 år och tycker att e-tjänsterna är jättebra, säger Jannice Jonasson. Även boka nya besök Ett förslag som väckts är att även låta patienter inte bara avboka och omboka besök utan även boka nya besök. Det är upp till varje vårdenhet att besluta att testa nybokningar. Men röster har redan höjts för att det kommer att leda till orättvisor i vården när tidbokningen läggs i handen på patienterna. Kritikerna menar att människor kommer att kunna hamstra läkartider, och därmed göra svårare för andra som behöver träffa en läkare. Jannice Jonasson bedömer att risken för detta är liten. Det har inte inträffat hos något av det flertal andra landsting som infört tjänsten. Varje vårdenhet styr själv vilka tider som ska vara tillgängliga för patienterna att boka själva, och vilka som ska bokas på traditionellt vis, exempelvis genom telefonkontakt. Nya e-tjäster prövas Andra e-tjänster som just nu prövas är att låta patienter vid Ronneby vårdcentral själva rapportera in blodtrycksvärden via en app. Patienter vid Blekingesjukhusets diabetesmottagning kan i sin tur på försök rapportera in sina egna blodsockervärden. 14


7 freden i världen. Han höjde handen och riktade sitt pekfinger mot ungdomarna och publiken. De flesta människor vill att det som är utanför ska ändra sig, du och andra ska ändra sig. Men vi måste alltid börja här, sa han och vände fingret mot sig själv! Ungdomarna log och publiken applåderade. Innerst inne anar vi nog alla att det är så vi måste rikta vårt pekfinger och focus. Men av bekvämlighet vill vi gärna slippa det jobbet och ansvaret. Det är naturligtvis lättare om omvärlden skulle ändra sig först så slipper man själv. Men så länge vi har den utgångspunkten både när det gäller den stora freden och den mindre freden i våra nära relationer i vardagen, kommer vi aldrig riktigt fram till den fred, lycka och harmoni vi alla önskar. Det vi önskar av andra måste vi själva försöka att ge, vara eller bli. Det är bara att se oss omkring eller fråga sig själv - hur bra har den andra metoden fungerat!? Det är inte bara Dalai Lama och Buddhismen som pekar på det personliga ansvaret för den yttre freden och lyckan i livet. Det är kärnan i alla våra stora religioner, och den är också grunden i all Psykologi, som strävar efter att hjälpa människor att förstå sig själva och andra bättre. Ju mer ansvar jag själv tagit för mina tankar, känslor och behov desto lyckligare och stabilare har jag blivit. Dessutom blir det alltid ringar på vattnet - i relationer och i samspel med andra, när jag försöker ta ansvar för både mitt eget beteende och mina egna behov. Jag kommer ihåg en jobbig situation när jag startade min firma Läkekällan. Innan jag blev offentlig med egen firma hade jag under många år hjälpt människor med hälsoproblem. Efter ett tidningsreportage och en annons trodde jag naivt att nu skulle allt ta fart! Men så blev det inte. Det gick trögt under en längre tid, och jag blev alltmer nedstämd - trots den vackra miljön jag levde och bodde i, och där jag också bedrev min nya verksamhet. Min dåvarande fru mötte ingen solstråle precis när hon klev in genom dörren efter en lång arbetsdag. Även om jag inte ville att min otålighet och besvikelse, som grundade sig på en ekonomisk otrygghet, skulle pysa ut mot min 7


3 Svart asfalt blir grönare med ny produktionsteknik Lågenergiasfalt i framtidens vägbeläggningar 30 procent lägre energiförbrukning och 40 procent lägre koldioxidutsläpp! NCC Roads har tillsammans med bitumenleverantören Nynäs utvecklat en metod för att kunna tillverka varma asfaltmassor på ett mer resurssnålt och miljövänligt sätt. Tillverkningsmetoden ger inte bara mindre miljöbelastning utan också bättre förutsättningar att skapa vägbeläggningar med lång livslängd, säger teknikchef Roger Lundberg, NCC Roads i Umeå. Roger Lundberg Den nya energisnålare produktionsmetoden har utvecklats vid NCC Roads väglaboratorium i Umeå och gör det bland annat möjligt att tillverka asfalt vid lägre temperatur än vad som är vanligt i dag. Metoden öppnar också för ökad användning av återvunnet asfaltgranulat i varmproducerade massor. Den nya produktionsmetoden är ett led i Roads ambition att miljö- och kretsloppsanpassa tillverkningen av asfalt, säger Kenneth Johansson, chef för NCC Roads i norra Sverige. Asfaltproduktion slukar energi I Sverige tillverkas cirka 7 miljoner tonasfaltvarjeårochdenheltövervägande delen är tillverkad med så kallad varmteknik. Det betyder att stenmaterialet torkas och blandas med bitumen vid höga temperaturer, ofta runt grader. Produktionsmetoden ger asfaltmassor av god kvalitet men är också energislukande och kostsam. För att tillverka ett ton varm asfalt går det åt cirka 7 liter eldningsolja. Ungefär 50 miljoner liter eldningsolja går upp i rök för att producera det svenska behovet av asfalt. Det betyder också att branschen släpper ut cirka ton koldioxid till atmosfären, säger Roger Lundberg. 40 procent lägre koldioxidutsläpp Roads nya metod gör det möjligt att sänka temperaturen i tillverkningen utan att kvaliteten på asfaltmassan försämras. Asfalten tillverkas vid 120 grader och temperatursänkningen ger en energibesparing på cirka 30 procent eller 2 2,5 liter eldningsolja per ton producerad asfalt. Inte nog med det. Det minskade behovet av eldningsolja innebär att utsläppen av koldioxid minskar med 40 procent och utsläppen av kvävedioxid med 70 procent, säger Roger Lundberg. Viktigt ur både miljösynpunkt och ekonomisk synvinkel är det faktum att den nya metoden tilllåter inblandning av återvunnet asfaltgranulat utan att temperaturen i tillverkningen behöver höjas. Bitumenpriserna lär inte sjunka så det är angeläget att vi hittar bra metoder för att kunna utnyttja så mycket återvunnet material som möjligt i våra tillverkningsprocesser framöver, menar Roger Lundberg. Han framhåller även att arbetsmiljön förbättras med den nya produktionsmetoden både för de som jobbar i asfaltverken och de som sköter utläggningen på vägarna. Eftersom asfalten håller en lägre temperatur både vid tillverkning och utläggning så bildas i princip ingen rök och inga stickande dofter. Skonsam blandningsteknik ger beläggningar med lång livslängd Det har länge varit en i det närmaste helig sanning att asfalt till starka vägbeläggningar måste till- Utläggningen av den nya lågenergiasfalten i Sundsvall uppmärksammades även av massmedia. Totalt var det 50 ton som tillverkades och lades ut och utläggningstemperaturen var bara 110 grader. verkas under hög värme. Men nya sätt att hantera bitumen och nya metoder och tekniker att blanda stenmaterial och bindemedel håller på att vända upp och ner på de traditionella sanningarna. Vår utgångspunkt i det här utvecklingsarbetet har hela tiden varit att lågenergiasfalten ska hålla samma eller bättre kvalitet än konventionellt tillverkad asfalt. De laboratorieförsök som gjorts indikerar också att så är fallet. Vi har tittat på alla intressanta parametrar som stabilitet, hålrum, vidhäftning och slitstyrka och noterat så goda värden att vi tyckte det var dags att testa beläggningen på trafikerad gata. I Sundsvall har vi lagt en tät asfaltbeläggning, men metoden går lika bra eller ännu bättre att använda för tillverkning av stenrika asfaltmassor, säger Roger Lundberg. Lena Thunell, Nynäs AB och Kenneth Vikström, NCC Roads i Umeå, har deltagit i utvecklingen av den nya produktions- och blandningsmetoden som ger väsentligt lägre koldioxidutsläpp. Lars Karlsson (t h) är platschef för asfaltverket i Sundsvall, som nu byggts om för att kunna tillverka lågenergiasfalt. Ny blandningsteknik Kvalitetsförbättringarna beror bland annat på den nya blandningstekniken som gör det möjligt att styra bindemedlet effektivare i processen. Men den lägre tillverkningstemperaturen innebär också att bitumenet inte åldras lika fort som vid konventionell tillverkning. Det betyder att lågenergiasfalten har de egenskaper som behövs för att skapa mer långlivade beläggningar, säger Roger Lundberg. Projektledare Lena Thunell som varit bitumenleverantören Nynäs representant i utvecklingsprojektet, menar att lågenergikonceptet har alla förutsättningar att lyckas. För detta talar dels miljöargumenten, men också det faktum att produktionstekniken är användarvänlig och inte kräver jätteinvesteringar i asfaltverken. Andra lågenergimetoder som testats tidigare har ofta stupat på att tillverkningsprocessen varit för krånglig och dyrbar, säger hon. Fokus på miljö Kenneth Johansson, som är chef för NCC Roads i norra Sverige, konstaterar att lågenergiasfalten även prismässigt borde ha goda förutsättningar att konkurrera med konventionellt producerad asfalt åtminstone på lite sikt. Tillverkningen kräver vissa investeringar i asfaltverken. Å andra sidan går det åt mindre energi, men exakt hur kalkylen ser ut här får vi återkomma till längre fram. Kenneth Johansson framhåller att utvecklingen av lågenergiasfalt är en av flera viktiga satsningar som Roads genomför i syfte att ytterligare miljöanpassa verksamheten. Vi tittar exempelvis även på alternativa energikällor till våra asfaltverk. I Norge har NCC Roads exempelvis börjat använda fiskolja som bränsle i asfalttillverkningen med gott resultat. Återvinning är ett annat viktigt område liksom att effektivisera våra transporter av krossmaterial och asfalt. 4 ROADS ROADS


Om vi bara ser det ur moralisk synvinkel så borde vi ta emot alla människor som vill komma hit. Och i en bra värld borde det också vara så att alla människor – inte bara de som har mycket pengar – kunde bosätta sig var de ville. Men vi är inte där idag. Att idag avskaffa alla gränskontroller tror jag faktiskt istället skulle motverka syftet att hjälpa människor på flykt. Även om ingen kan ange en exakt gräns och även om vi vill ha en generös politik så anser de flesta att det finns en gräns för vad som är möjligt. Framförallt ifall vi främst vill hjälpa dem som mest behöver skydd. Alltså måste moralen också ha en förnuftssida – vara baserad på någon sorts realism – som inte alltid gör den helt vacker och innebär en mängd svåra avvägningar och gränsdragningar. Mer om det senare.


16 riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade (rg-sär d/h) i Örebro finns riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade elever som också har en utvecklingsstörning. verksamheten är lokalt integrerad på tullängsskolan. skolan har för närvarande cirka 40 elever. på tullängsskolan har vi egna undervisningslokaler. utbildningar Riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade erbjuder en fyraårig skolgång i en teckenspråkig miljö inom det nationella programmet Hantverk och produktion samt det individuella programmet. Undervisningen anpassas till den enskilde elevens specifika behov och förutsättningar, och ska främja elevens nyfikenhet och lust att lära. För varje elev upprättas en studieplan. Tillsammans med elevens hemkommun arbetar vi för att varje elev efter avslutad skoltid ska ha en individuell planering för anpassat boende, arbete/sysselsättning och fritid. Unni Thorstensson, rektor Tel Lena Ingman, samordnare Tel teknik och hjälpmedel På Riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade har eleverna tillgång till den hörseltekniska utrustning som krävs för en god pedagogisk miljö. Vi har tillgång till audionom, hörseltekniker, hörselpedagog och hörselingenjör. Eleverna erbjuds även hjälp med den egna utrustningen om det behövs. På Riksgymnasiesärskolan för döva och hörselskadade vill vi ligga i framkant med ITanvändningen i undervisningen! Därför får eleverna i samband med skolstart en egen surfplatta (ipad) som ett led i den pedagogiska utvecklingen. Den egna surfplattan kan även användas som ett hjälpmedel i det dagliga livet, såväl i skolan som på fritiden. elevhem För de elever som är i behov av boende under sin skoltid kan vi erbjuda plats i något av våra elevhem. Elevhemmen består av lägenheter och villor som är belägna i olika bostadsområden i Örebro. På elevhemmet ges eleven, utifrån sina förutsättningar och intressen, möjlighet att leva ett ungdoms- och vuxenliv som är så självständigt och innehållsrikt som möjligt. Varje elev har ett eget rum, och delar gemensamma ytor med övriga elever och personal. Elevhemmen har stängt varannan helg och under lov, då eleverna reser hem. Vid hemresorna finns färdledare som följer eleven under resan, om behov finns. hur söker man? Kontakta oss så hjälper vi dig med ansökan. 16


20 18 banker krävs ofta någon form av separat finansiering, t ex från forskningsfinansiärer. Detsamma gäller naturligtvis den forskning som utförs med hjälp av proverna. I många länder, inklusive Sverige, gäller att medicinska forskningsprojekt som berör människor ska granskas av en lokal/regional forskningsetisk kommitté. Det gäller projekt som utförs såväl inom universiteten (och på icke-universitetsanknutna sjukhus) och inom industrin. Kommittéerna har självklart en viktig roll när det gäller användningen av biobanker och frågan om hur de etiska frågorna ska hanteras. I Sverige utfärdade Medicinska forskningsrådet under 1999 särskilda etiska riktlinjer för utnyttjande av humanbiologiskt material. 14 Dessa riktlinjer vänder sig såväl till etikkommittéerna som till de enskilda forskarna och företagen. Denna rapport fokuseras ju på biobankers användning i industriella sammanhang. Företag som själva utför forskning med hjälp av humanbiologiskt material kan förvärva detta på olika sätt. De kan t ex bygga upp egna biobanker genom att införskaffa prover via sjukvården, genom direkta kontakter med provgivare eller genom att köpa prover från någon kommersiell biobank. Som vi ska se längre fram är det emellertid ovanligt att svenska företag förfogar över egna biobanker. Ett alternativ som vissa företag använder sig av är att genom kontakter med sjukvården eller universitet få tillgång till biobanksmaterial som de sedan använder i egen forskning. Det vanligaste, än så länge, är dock att företag samarbetar med universitetsforskare, som i sin tur använder biobanker i de studier som samarbetet avser. Vad det är för typ av företag som utnyttjar biobanker återkommer vi till. Slutligen kan nämnas att det finns ett antal myndigheter som på olika sätt påverkar skapandet, driften och användningen av biobanker. Efter att ha identifierat de centrala aktörskategorierna görs nu en översiktlig beskrivning av i Sverige verksamma aktörer som är eller skulle kunna tänkas bli involverade i biobanker. Svenska publika biobanker De så kallade sjukvårdsbaserade biobankerna uppstår när man för vårdändamål tar patientprover som sedan sparas. Hit hör bland annat de så kallade patologarkiven, som finns på patologavdelningar. Det finns i Sverige 35 patologavdelningar varav två privata. Sju stycken finns på universitetssjukhus. Det finns uppskattningsvis cirka 80 miljoner paraffinklossar som samlats in sedan 1940-talet. Proverna som finns i patologarkiven används i forskning som utförs dels av patologerna själva, dels av forskare som finns på andra kliniker. Vid landets blodcentraler förvaras stora mängder blod och blodkomponenter. Insamlingen sker på de flesta ställen uteslutande för medicinska ändamål. Det förekommer 14 Forskningsetiska riktlinjer för nyttjande av biobanker, särskilt projekt innefattande genomforskning, Medicinska forskningsrådet, 1999.


10 besök på företag. Del två är mer fokuserad på planering och, utformande av konkreta handlings- och affärsplaner. Samtidigt ska utbildningsanordnaren ge personligt stöd i dialog med den arbetssökande och bedöma dennes möjligheter till varaktig försörjning genom det föreslagna företagandet. Samtliga deltagare ska få gå båda delarna. Men avropen för de olika delarna kommer att ske separat. Del 1 föreslås som riktvärde omfatta 14 veckor och ska innehålla teoretisk utbildning men anordnaren ska även kunna tillhandahålla arbetsplatsförlagd utbildning om behov föreligger. Det är Arbetsförmedlingen i samråd med ESF-projekten som avgör om arbetsplatsförlagd utbildning ska tillhandahållas. Med arbetsplatsförlagd utbildning menas praktiska moment och/eller organiserat besök på befintligt företag. Men ansvaret ligger på anordnaren. Under rubriken praktiska moduler i förhandlingsunderlaget skrivs att: Leverantören tillhandahåller arbetsplatsförlagd utbildning/studiebesök. Deltagaren får möjlighet att närvara, delta och få kännedom om hur arbete på ett arbetsintegrerande socialt företag och/eller på lämpligt företag/ organisation kan se ut. Den teoretiska delen under del 1 påminner om innehållet i Arbetsförmedlingens utbildningar för Starta eget det handlar mycket om företagandets praktik och teori. Men därutöver innehåller denna utbildning inslag om socialt företagande, mötesteknik, styrelsearbete, medlemskap och kunskaper om associationsformer som ekonomiska och ideella föreningar. Del 2 föreslås omfatta 26 veckor och ska också vara teoretisk men leverantören ska kunna tillhandahålla arbetsplatsförlagd utbildning om behov föreligger 4. Det är även här Arbetsförmedlingen i samråd med lämpligt ESF-projekt som avgör om behov föreligger inte utbildningsanordnaren. Lite längre fram i förfrågningsunderlaget står dock att leverantören tillhandahåller arbetsplatsförlagd utbildning. Det tyder på ett mer generellt krav på leverantöreren än om något som kan komma att krävas om Arbetsförmedling och ESF-projekt anser att så behövs. Del 2 ses som en fördjupning av del 1 och under denna del ska deltagarna arbeta med en konkretisering av affärsidéer till planer. Detta kan ske enskilt eller tillsammans med andra deltagare, men alltid med stöd av läraren. Innehållet i utbildningen i del 1 och 2 finns mer detaljerat beskrivet i ett antal rubriker/moduler. Samtidigt skrivs att genomförandet av dessa moduler kan variera och vara flexibelt. Utbildningen är avsedd att ske 40 timmar i veckan varav lärarledd undervisning ska motsvara timmar i veckan. Utbildningstimmarna kan dock anpassas om behov föreligger. (flera deltagare deltog mindre än heltid på grund av olika funktionsnedsättningar) Likaså kan utbildningarnas längd anpassas efter individuella behov så att de blir kortare eller längre. I ett avsnitt hänvisas till EU:s riktlinjer om socialt ansvarsfull upphandling vilket leder till ett skallkrav om att anordnaren ska tillhöra eller samarbeta med den sociala ekonomins organisationer i detta uppdrag. Det framgår inte var man hittar dessa riktlinjer eller varför anordnaren ska vara en organisation inom den sociala ekonomin eller samarbeta med sådana. Inte heller om det räcker med samarbete med en organisation eller om det krävs flera. För att säkerställa förmågan att genomföra utbildningarna ställs därefter ett antal krav på tidigare erfarenheter med referenser hos utbildningsanordnaren. Anbudsgivaren ska kunna beskriva hur man tidigare arbetat med utbildning med inriktning mot start av arbetsintegrerande företag och hur man anpassat sin utbildning till enskilda deltagare. Men om anbudsgivaren är nyetablerad så kan denne i stället lämna in uppgifter om företagets 4 Författarens kursivering. 8


6 Skattefrågor i Sverige Nedan sammanfattas vissa svenska skatteregler som aktualiseras för aktieägare i Ainax som är obegränsat skattskyldiga i Sverige om inte annat anges. Sammanfattningen är baserad på nu gällande lagstiftning och är endast avsedd som allmän information. Nedanstående redogörelse omfattar inte situationer där aktierna i Ainax utgör näringsbetingade andelar eller lagerandelar i näringsverksamhet eller innehas av handelsbolag. Beträffande vissa kategorier av skattskyldiga gäller vidare särskilda skatteregler. Allmänt För de aktier i Ainax som erhållits genom Volvos utdelning utgör beskattningsvärdet vid utdelningen normalt anskaffningsutgift. Detta värde kommer att fastställas av Skatteverket genom allmänna råd 1. Vid en framtida avyttring skall dock omkostnadsbeloppet för samtliga aktier i Ainax läggas samman och beräknas gemensamt med tillämpning av genomsnittsmetoden. För marknadsnoterade aktier kan omkostnadsbeloppet alternativt bestämmas till 20 procent av nettoförsäljningsersättningen med tillämpning av schablonregeln. Fysiska personer För fysiska personer beskattas kapitalinkomster såsom utdelningar och kapitalvinster i inkomstslaget kapital med en skattesats om 30 procent. För utdelningar innehålls normalt en preliminär skatt om 30 procent av VPC eller, beträffande förvaltarregistrerade aktier, av förvaltaren. Kapitalförlust på aktier är fullt avdragsgill mot kapitalvinst samma år på aktier och andra marknadsnoterade delägarrätter utom andelar i investeringsfonder som enbart innehåller svenska fordringsrätter (räntefonder). Kapitalförlust som inte kan kvittas på detta sätt är avdragsgill med 70 procent mot annan inkomst av kapital. Uppkommer underskott i inkomstslaget kapital medges reduktion från skatten på inkomst av tjänst och näringsverksamhet samt fastighetsskatt. Skattereduktion medges med 30 procent av underskott som inte överstiger kr och med 21 procent av resterande del. Underskott kan inte sparas till senare beskattningsår. Beskattning enligt reglerna för kapitalvinst respektive kapitalförlust gäller såväl vid avyttring av aktier som vid bolagets likvidation. Förmögenhetsskatt Enligt nu gällande regler är aktier som handlas på Nya Marknaden, såsom aktierna i Ainax, undantagna från förmögenhetsskatt. Aktiebolag För aktiebolag beskattas normalt alla inkomster i inkomstslaget näringsverksamhet med en skattesats om 28 procent. Beskattning enligt reglerna för kapitalvinst respektive kapitalförlust gäller såväl vid avyttring av aktier som vid likvidation av Ainax. Avdrag för kapitalförlust på aktier medges endast mot skattepliktiga kapitalvinster på aktier och andra delägarrätter. Kapitalförlust som inte har kunnat utnyttjas ett visst år får dras av mot kapitalvinster på delägarrätter under efterföljande beskattningsår utan begränsning i tiden. Särskilda regler gäller för vissa speciella företagskategorier. Utländska aktieägare För aktieägare som är begränsat skattskyldiga i Sverige och som erhåller utdelning på aktier i ett svenskt aktiebolag uttas normalt svensk kupongskatt. Detsamma gäller vid utbetalningar från bolaget bl.a. i samband med inlösen av aktier, vid återköp av egna aktier genom förvärvserbjudande riktat till aktieägarna samt vid bolagets likvidation. Skattesatsen för kupongskatt är 30 procent men är i allmänhet reducerad genom skatteavtal som Sverige ingått med andra länder. I Sverige verkställer normalt VPC eller, beträffande förvaltarregistrerade aktier, förvaltaren avdrag för kupongskatt. Aktieägare som är begränsat skattskyldiga i Sverige och som inte bedriver verksamhet från fast driftställe i Sverige beskattas normalt inte i Sverige för kapitalvinster på aktier. Aktieägaren kan dock bli föremål för beskattning i sin hemviststat. Enligt en särskild regel kan fysiska personer som är begränsat skattskyldiga i Sverige bli föremål för kapitalvinstbeskattning i Sverige vid avyttring av svenska aktier om de vid något tillfälle under det kalenderår då avyttring sker eller under de föregående tio kalenderåren varit bosatta eller stadigvarande vistats i Sverige. Tillämpligheten av regeln är dock i flera fall begränsad genom skatteavtal mellan Sverige och andra länder. Den skattemässiga behandlingen av varje enskild aktieägare beror delvis på dennes speciella situation och särskilda skattekonsekvenser, vilka inte är beskrivna ovan, kan uppkomma. Varje aktieägare i Ainax bör därför rådfråga skatterådgivare om de skattekonsekvenser som kan uppkomma för dennes del, inklusive tillämpligheten och effekten av utländska regler och skatteavtal. 1) Information om Skatteverkets allmänna råd kommer att lämnas på Ainax och Volvos hemsidor, respektive 4


19 tiva pull-faktorerna men alltså mera så för männen. De skäl som redovisades återupprepas i senare studier. Företagande och identitet Att ha en stark önskan att vara företagare beskrivs ibland i identitetstermer. Företagaridentitet, eller entreprenörsidentitet, är ett begrepp som används i sådana sammanhang. I den svenska forskningen introducerades det genom dansken Tomas Højrups (1983) livsformsstudie. Det har alltsedan dess förekommit frekvent i forskningen då det visat sig användbart (Lönnbring 2003; Bergqvist Tuula 2004). Sett på det sättet framkommer också könsskillnader. I Sundin och Holmqvists (1989) studie återfanns kvinnor som var företagare i alla de tre livsformer som Højrup talar om, förutom entreprenörslivsformen också löntagarlivsformen och karriärlivsformen, medan männen var koncentrerade till entreprenörslivsformen. Det kan förklaras av att kvinnor anpassar sitt arbete till familjen och att företagandet ibland ger vissa möjligheter avseende tidsplanering och arbetsförhållanden som inte en anställning ger. Försörjningsformen blir enligt den familjeorienterade logiken underordnad, det vill säga kvinnorna driver eget företag så länge som det ger dem möjlighet att prioritera familjen. Att ha eget företag utan företagaridentitet har noterats för hela grupper. Anställda som startar eget är en beteckning som illustrerar sådana förhållanden. Som framgår av beteckningen är det fråga om individer som startar eget, t.ex. genom att överta de företag i vilka de dittills arbetat, kanske för att få behålla jobbet. De hade, om så varit möjligt, föredragit att vara anställda. Hellre än att byta arbetsplats ikläder de sig en ägarroll enskilda eller i grupp. Sådana anledningar till att starta eget har alltid funnits och förekommer också nu (se Thörnquist 1996, 2003, 2006). De starka önskemål om alternativa utförare till kommunal produktion som refererades ovan kan också tänkas ge upphov till sådant beteende, något som också visas i en antologi redigerad av Sundin och Thörnquist (2006). Där ges exempel både från Sverige och Finland, från hemtjänst, barnomsorg, äldreomsorg och städning. På många sätt kan alltså företagande ses som ett arbetsmarknadsbeteende. Det sistnämnda är temat för nästa kapitel. 13


3 Swedwood i Älmhult varslar 70 personer och Swedwood i Tibro avvecklar sin verksamhet. Varsel på Swedwood I tisdags den 4 september kallade Swedwood Tibro till förhandling i syfte att avyttra alternativt avveckla verksamheten i Tibro. Beslutet grundar sig på en vikande efterfrågan på fanérmöbler. Samtliga 221 medarbetare berörs och har varslats. Förhandlingar med facken kommer att påbörjas snarast. mer att påbörjas snarast. - Vi måste se till att Swedwood Älmhult förblir konkurrenskraftigt och anpassa oss till marknadens svängningar som kan förekomma över tid. Tillsammans med facken och andra IKEA bolag kommer vi att göra vårt yttersta för att hitta bra lösningar för alla berörda medarbetare, säger Barbro Forss, VD Swedwood Älmhult AB. - Vi känner djupt för våra medarbetare i Tibro och för övriga som berörs av denna situation. Vi har ett stort ansvar att stötta våra medarbetare i denna förändring. Vi kommer att tillsammans med berörda fack göra vårt yttersta för att hitta bra lösningar för alla medarbetare, säger Lennart Brandel VD för Swedwood Tibro AB. Även Swedwood Älmhult varslar 70 av sina totalt 324 medarbetare för att anpassa sin produktion för att säkra konkurrenskraften på lång sikt. Förhandlingar med facket kom- Swedwood: Swedwood är världens största producent av trämöbler och är en del av IKEA Industry Group. Swedwood har medarbetare på mer än 30 produktionsenheter och utvecklingscentra i tio länder. Varje år produceras mer än 100 miljoner möbler för IKEA. Swedwood grundades TEXT: Johanna Blomqvist ÄLMHULTSBLADET


9 Inledning Regeringsuppdraget Läkemedelsassiterad behandling vid opiatberoende är behandling med metadon eller andra läkemedel som utgör narkotika och som godkänts för behandling av opiatberoende och ordineras i samband med psykosocial behandling vid sådant beroende. Behandlingen kallas ofta för LARObehandling som står för läkemedelsassisterad behandling och rehabilitering av opiatmissbrukare. Socialstyrelsen fick 14 mars 2013 ett uppdrag av regeringen (S2013/2121/FST (delvis) att utveckla kunskapen om läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende. Uppdraget innebär att öka kunskapen om tillgänglighet och omfattning av läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende, förskrivning av de aktuella läkemedlen både inom och utanför programmen, läckage och de dödsfall som bedöms vara relaterade till de aktuella läkemedlen. Socialstyrelsen ska närmare granska situationen i de landsting där tillgängligheten brister och lämna förslag till hur den kan öka. Socialstyrelsen ska även utreda förutsättningarna att genom data och register följa upp utfall och kvalitet av läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende. Bakgrund och historisk tillbakablick En omstridd verksamhet Sedan mitten av 1960-talet har det funnits läkemedelsassisterad behandling vid opiatmissbruk i Sverige. Då inleddes en nationell försöksverksamhet med metadonbehandling av personer med opiatmissbruk vid Ulleråkers sjukhus i Uppsala. Verksamheten blev starkt ifrågasatt, främst från professionen som bland annat menade att ett drogberoende kom att ersättas av ett annat. Denna kritik är fortfarande aktuell [1]. Uppsalaprogrammet utvecklades till ett metadonprogram med nationellt upptagningsansvar. Motståndet mot behandlingen höll dock i sig, vilket ledde till att all nyintagning till programmet stoppades Efter en utvärdering av Socialstyrelsen 1981 godkändes programmet som reguljär sjukvård enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Dock var hållningen till behandlingen delad inom Socialstyrelsen. Detta fick till följd att intagningsstoppet till programmet hävdes först 1984 [2]. År 1985 startade Stockholms läns landsting i samarbete med Uppsalaprogrammet en öppenvårdsmottagning för metadonpatienter. År 1988 omvandlades verksamheten till ett eget metadonprogram. I maj 1990 inrättades ett metadonprogram i Lund, och i januari 1992 tillkom slutligen ett fjärde program i Malmö. Därefter dröjde det till 2004 innan ett program också startades i Göteborg [3]. LÄKEMEDELSASSISTERAD BEHANDLING VID OPIATBEROENDE 9


11 Noter till de finansiella rapporterna 1 Uppgifter om banken Årsredovisningen avges per 31 december 2014 och avser Bergslagens Sparbank AB som är ett bankaktiebolag med säte i Lindesberg. Adressen till huvudkontoret är Kungsgatan 13 i Lindesberg. 2 Redovisningsprinciper (a) Överensstämmelse med normgivning och lag Bankens årsredovisning är upprättad enligt lag (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) samt Finansinspektionens föreskrifter och allmänna råd om Årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (FFFS 2008:25) i enlighet med ändringsföreskrifterna i FFFS 2009:11, FFFS 2011:54, FFFS 2013:2, FFFS 2013:24 och FFFS 2014:18 samt Rådet för finansiell rapporterings rekommendation RFR 2 Redovisning för juridiska personer. Banken tillämpar därigenom s.k. lagbegränsad IFRS och med detta avses standarder som har antagits för tillämpning med de begränsningar som följer av RFR 2 och FFFS. Detta innebär att samtliga av EU godkända IFRS tillämpas så långt detta är möjligt inom ramen för årsredovisningslagen och med hänsyn till sambandet mellan redovisning och beskattning. Årsredovisningen har godkänts för utfärdande av styrelsen den 26 mars 2015 De nedan angivna redovisningsprinciperna har tillämpats konsekvent på samtliga perioder som presenteras i de finansiella rapporterna, om inte annat framgår. (b) Värderingsgrunder vid upprättande av bankens finansiella rapporter Tillgångar och skulder är redovisade till historiska anskaffningsvärden. Finansiella tillgångar och skulder är redovisade till upplupet anskaffningsvärde, förutom vissa finansiella tillgångar och skulder som värderas till verkligt värde (se not 34 för kategorisering av tillgångar och skulder) eller när säkringsredovisning till verkligt värde tillämpas. Finansiella tillgångar och skulder som värderas till verkligt värde består av derivatinstrument, finansiella instrument klassificerade som finansiella tillgångar eller finansiella skulder värderade till verkligt värde via resultaträkningen eller som finansiella tillgångar som kan säljas. (c) Funktionell valuta och rapporteringsvaluta Bankens funktionella valuta är svenska kronor och de finansiella rapporterna presenteras i svenska kronor. Samtliga belopp, om inte annat anges, är avrundade till närmaste tusental. (d) Bedömningar och uppskattningar i de finansiella rapporterna Att upprätta de finansiella rapporterna i enlighet med lagbegränsad IFRS kräver att bankens ledning gör bedömningar och uppskattningar samt gör antaganden som påverkar tillämpningen av redovisningsprinciperna och de redovisade beloppen av tillgångar, skulder, intäkter och kostnader. Uppskattningarna och antagandena är baserade på historiska erfarenheter och ett antal andra faktorer som under rådande förhållanden synes vara rimliga. Resultatet av dessa uppskattningar och antaganden används sedan för att bedöma de redovisade värdena på tillgångar och skulder som inte annars framgår tydligt från andra källor. Verkliga utfall kan avvika från dessa uppskattningar och bedömningar. Uppskattningar och antaganden ses över regelbundet. Ändringar av uppskattningar redovisas i den period ändringen görs om ändringen endast påverkat denna period, eller i den period ändringen görs och framtida perioder om ändringen påverkar både aktuell period och framtida perioder. Bedömningar gjorda av företagsledningen vid tillämpningen av lagbegränsad IFRS som har en betydande inverkan på de finansiella rapporterna och gjorda uppskattningar som kan medföra väsentliga justeringar i påföljande års finansiella rapporter beskrivs närmare i respektive not. Enligt bedömningar och uppskattningar gjorda av företagsledningen medför det inte några väsentliga justeringar i påföljande års rapporter om lagbegränsad IFRS tillämpas som har betydande inverkan på de finansiella rapporterna. 10


13 Det samiska kulturarvet för barn hur förs traditionell kunskap vidare? Gudrun Kuhmunen, Skierri förskola, Gällivare Kan en djupare samisk traditionell kunskap överföras till en ny tid i den samiska förskolan, och i så fall hur? Gudrun Kuhmunen punktar i sin föreläsning upp en rad begrepp och tankar kring detta ämne. Ett samiskt perspektiv kan enligt Jernström och H. Johansson (1997) ge barnen en kulturell bakgrund, ett historisk perspektiv liksom ett framtidsperspektiv och det gynnar samtidigt både kunskapsutvecklingen och den sociala utvecklingen. Natur och förhållandet till människan Moder Jord. Naturen är levande. Ger värderingar, sedvänjor, sociala strukturer, relationer. Naturen är andlig. (Smith, L. 1999) Natur och samerna Samerna har och har haft ett nära förhållande till naturen. Samisk traditionell kunskap natur (Sara, MN. 2004) Praktisk kunskap man nyttjar, brukar och formar sin omvärld och skaffar sig nödvändigheter till dagligt bruk. Searvelatnja (fellesrom) ett rum, arena, tidpunkt, aktivitet där alla deltog. En arena för erfarenhetsutbyte gällande arbetsmoment och kunskaper och en mötesplats för flera generationer. Bruk och nyttjande av större och vidare naturresurser specifikt för varje näringsgren. Människor arbetar i den levande naturen, naturen själv är lärare. Människan är helt beroende av naturens för- Om föreläsaren Gudrun Kuhmunen är förskollärare på den samiska förskolan Skierri i Gällivare. Gudrun Kuhmunen är en av de samiska pedagoger som deltar i aktionsforskningsprojektet Samisk skolutveckling i Gällivare och Jokkmokks sameskolor och förskolor, som är ett samarbete mellan Samiska högskolan i Kautokeino, Luleå tekniska universitet och sameskolorna i Gällivare och Jokkmokk. Projektet finansieras av EU Interreg IIIA Nord och medfinansieras av Sametingen i Sverige och Norge, Samisk högskola i Kautokeino, LTU samt Länsstyrelsen i Norrbottens län. Syftet med arbetet är att synliggöra och utveckla kunskap om hur den samiska skolan, en skola förankrad i samisk kultur och tradition, vidmakthåller, stärker och utvecklar den samiska identiteten och viljan att lära. Fokus ligger på kulturförståelse och dekolonialisering. Gudrun tar i sin föreläsning upp tankarna bakom sina studier, och svarar på frågan Kan en djupare samisk traditionell kunskap överföras till en ny tid i den samiska förskolan, och i så fall hur?. Mer info och kontakt Läs mer om projektet på Luleå Tekniska Universitets hemsida: Gudrun Kuhmunen och Carina Sarris rapport (2007) Kan samisk traditionell kunskap överföras till en ny tid i den samiska förskolan, och i så fall hur? hittar du som pdf på: !kunskapsöverföring.pdf Kontakt e-post: Gudrun Kuhmunen refererar i sin presentation till teorier av: Balto, A. (1997) Sara, MN. (2004) Smith, L. (1999) Kuokkanen, R. (2000) Foto: gudrun Kuhmunen 13


Många hundar går igång på bilar som far förbi. Endera för att de är vallhundar eller för att jaktintresset går igång. Det går att träna bort genom så kallad motbetingning. Dvs man lär hunden ett beteende som inte går att göra samtidigt som man jagar bilar, som tex att gå med ögonkontakt med matte eller husse Basenji kan inte skälla men är inte stum och när den blir glad utbringar den ett joddlande läte. Detta ska inte förväxlas med en morrning. Den är att betrakta som en livlig ras men som gärna kelar och ligger nära sin ägare. Den är intelligent, självständig men ändå tillgiven och alert. Rasen har ett medfött mycket stort. Kör säkert med hund i bilen. Att ta med hunden på resan är självklart för många - hela familjen ska ju med när det vankas semester! Ofta innebär en resa många, långa transporttimmar, så för att göra det så enkelt som möjligt för dig, har vi samlat våra bästa tips


Hej Annica! Tycker ni gör ett fantastiskt arbete med bloggen och all hjälp alla verkar få här! Jag har dock några funderingar! Tidigare i mitt liv hade jag en mycket svår acne och därav fått äta både tetralysal och Roaccutan samt provat på massa olika hudvårdsserier, p-piller och b5-vitaminer. Min hy blev bättre efter roaccutankuren men fick tillbaka finnarna efter 1 år ungefär, dock inte i samma utsträckning som förr. Jag gjorde erat hudtest på skincity och blev rekomenderad Exuvianceserien. Jag köpte startkitet och körde igång direkt med alla produkter. Efter ungefär 4-5 dagar fick jag småfinnar överallt i ansiktet, framförallt kring käkarna, näsan och mellan ögonbrynen. Har dock enbart fått 4-5 större finnar. Jag har läst runt ÖVERALLT om utrensningar som folk varit med om med Exuvianceserien men det finns inte så mycket skrivet om det tyvärr och därför är jag tvungen att fråga om jag ska fortsätta köra på? Hur länge håller denna hemska utrensningen på? Är man garanterad en bättre hy? Ska jag byta serie till Jan marini istället eftersom jag har haft svårare acne? Är verkligen LIVRÄDD att hamna där jag var förut med min hy och blir därför så rädd när min hud reagerar som den gör för det känns som jag håller på att gå tillbaka till min sämre hy igen eftersom det blir värre och värre för varje dag som går med den nya Exuvianceserien. Det vore väldigt snällt och skönt med ett svar så fort som möjligt eftersom nu vill man bara ge upp dessa produkter… Kramar!


Levy-Bruhl vill göra gällande. Den populära själsföreställningen sammanfaller ingalunda med själsbegreppet i den moderna psykologien. Denna känner ju över huvud ingen själssubstans, vilket är ett rent metafysiskt begrepp, och är sålunda på sätt och vis en psykologi utan själ. När vi i dagligt tal, och i synnerhet i religiös bemärkelse, använda ordet »själ», giva vi detta begrepp en innebörd som kommer den primitiva själsföreställningen mycket nära. Den föreställning, enligt vilken själen såsom ett skugg- eller fläktlikt väsen innebor i kroppen, från vilken den i dödsögonblicket utgår — denna naiva, mer eller mindre materialistiska uppfattning är även hos oss kulturmänniskor så djupt rotad, att det är oss mycket svårt att helt och hållet frigöra oss från densamma. Detta måste så mycket mera vara fallet som kristendomens lära om själens tillstånd efter döden uppenbart är grundad därpå. Från begynnelsen stod kristendomen i detta avseende på den antika folktrons mark, enligt vilken själen, själva anden, är någonting kroppsligt, endast något mycket finare och mera eteriskt än vårt kött och blod. Många uttalanden i Nya Testamentet skulle kunna anföras som bevis därpå. Bekant är även, att de förnämsta av kyrkofäderna i sin psykologi blevo stående på samma materialistiska grund, och samma naiva uppfattning har inom kristenheten, särskilt bland enklare människor, fortlevat ända till våra dagar.


Långtidsplaner för underhåll
Att efter en teknisk utredning av ett bostadsföretags bestånd lägga upp ett tänkbart scenario för framtida underhåll och renoveringar har flera fördelar. Den enheten som inom bostadsföretaget arbetar med dessa frågor får en bra bild om vad som behövs göras åt beståndet inom valt intervall. Vanligt förekommande längder på dessa intervall bland allmännyttiga företag är 10 – 20 år. Med en långtidsplan för åtgärder på beståndet som underlag går det att uppskatta vilka resurser som kommer krävas från bostadsföretaget i form av finanser och egen arbetskraft. En långtidsplan ger även underlag för andra enheter inom företaget för hur de ska bedriva sitt arbete. Enheter som exempelvis arbetar med uthyrning kan förberedas för att kontrakt ska skrivas med hänsyn till att inom de närmaste åren kommer en större ombyggnation att äga rum.


Norra Skåne är lokaltidning med huvudkontor i Hässleholm. Det är en komplett nyhetstjänst som levererar lokala nyheter, sport samt kultur och nöje från Hässleholm, Osby, Östra Göinge, Kristianstad och övriga Skåne. NSK erbjuder senaste nytt, inrikes, utrikes och ekonomi och lokala annonser Hetsätningsstörning. 27.06.2017 kl. 13:13. Har tänkt väldigt mycket på hetsätning sedan jag började undersöka vad som hänt mina medpatienter på behandlingshemmet. Har inte alls hållit mig ajour och fick först alldeles nyligen reda på att min tidigare sjukdom nu har ett riktigt namn och namnet är hetsätningsstörning. När. Om du misstänker att en vän, familjemedlem eller till och med du själv kanske lider av hetsätningsstörning, är det bästa du kan göra att gå till en psykolog eller psykiatriker så snart som möjligt. Denne kan hjälpa dig via individuell terapi eller gruppterapi som kombinerar näringslära med psykologiskt ingripande Vad finns det för behandlingar mot hetsätningsstörning? Hur kan självhjälp vid hetsätning se ut? Ata Ghaderi delar även med sig av några boktips: Sluta grubbla börja leva av Steven C Hayes När det ohälsosamma blir ohälsosamt: hjälp när tankar om kropp, mat och äta tagit över ditt liv av Evelina Linder, Erika Nyma Det finns ett samband mellan bulimia nervosa/hetsätningsstörning och ADHD/hög nivå av ADHD-symtom. Hög nivå av ADHD-symtom kan försämra prognosen vid behandling av ätstörningar med kontrollförlust över matintaget, hetsätning och självrensning


Det för oss vidare till priset. Volkswagen Multivan är dyr – den börjar på närmare halvmiljonen med en manuell växellåda och 150 hästkrafter till framhjulen. Vår testbil kostade en bit över 700 000 utan överdrivet mycket utrustning – och många av konkurrenterna är betydligt billigare (samtidigt är de mer spartanska) men till exempel nya Mercedes V-Klass som också är en lyxskåpbil framstår som mer prisvärd – den går dessutom att få med en V6 under huven. Multivan är definitivt prissatt åt det mer premiumorienterade hållet. Å andra sidan drar man in en hel del kosing på flerbarnstillägg om ens familjesituation kräver att man har en skåpbil som familjebil.Nya Volkswagen Multivan är familjebilen för de som för jämnan skjutsar runt alla barn i Bullerbyn. Den går att få med åtta sittplatser (nio i Caravelle-utförande) men då får man även ett bagageutrymme som rymmer lika många passagerares packning, ett tillkortakommande hos många sjusitsiga bilar.


Det kan vara lite svårt att uppskatta hur stor springan i fönstret är. Ta en bit modellera eller tuggummi (inslagen i aluminiumfolie), för in den i springan och stäng fönstret eller dörren. Storleken på springan i karmen syns nu på avtrycket i modelleran eller tuggummit. Mät leran med en linjal eller ta med leran till ditt lokala byggvaruhus. Se här var du kan köpa tätningslister från tesa®.Står det exempelvis att en tätningslist tätar springor på 2 till 5 mm ska springorna vara minst 2 mm på det tunnaste stället och inte mer än 5 mm på det tjockaste stället. En stor mängd värme slösas bort på grund av otätade fönster och dörrar som släpper in kalluft. Genom att täta Iäckande fönster och dörrar bevarar du hemmets uppvärmning och det leder till en lägre elkostnad. I Dessa oroliga tider är vår smarta tätningstejp ett måste! 2. Mät glipan vid fönstret genom att trycka fast häftmassa/modellera/tuggummi på karmen och stänga fönstret. Öppna sedan fönstret och mät hur tjock den ihoptryckta massan blev. Välj tätningslist utifrån måttet.


Grinder. En hackerrörelse som går ur på att man opererar in teknik in i sin egen kropp. Chippen som har blivit riktigt trendiga och faller under denna gren av biohacking-rörelsen. Men de som gör detta som riktiga hackers operera själv in tekniken i sig själv och är man riktigt hardcore utvecklar man till och med tekniken som opereras in. Grinders har nära relation med body modification-rörelsen (tänk piercing och tatueringar) och rörelserna flyter in i varandra men där body modification handlar om att modifiera kroppen av främst estetiska skäl handlar grinder om att modifiera kroppen av funktionella anledningar. Grinders använder sina kroppar för att experimentera på och målet är att förbättra människan med teknik. Självklart har grinders nära relation med transhumanism.


Greed is good. Du vet att ni gör fel ändå så bestämmer du dig för att fel är rätt. Jag och min pojkvän kommer aldrig mer att sätta vår fot på Liseberg. Vi sponsrar inte djurplågare. Företag efter företag, organisation efter organisation uppmanar folk att bojkotta fyrverkerier, men ni gör tvärtom. Ditt arroganta och osmakliga blogginlägg visar att ni fullständigt skiter i vem som får betala priset för att ni ska tjäna pengar. Du är fel person på fel plats. Världen behöver bli bättre, inte sämre. Stackars djur. Så mycket gott som de gör för oss människor och det här är hur du visar din uppskattning?


Har klanfolkets kvinnor blivit jämställda med sina män? Eller har kommunledningen blivit klanmedlemmar? Hur kan någon lita på dessa två krafter som har helt motsatt syn på familjelivet? en stor del av klanfolken straffar otrogna med våld. Rödgröna rörans folk tvingar våra familjer att lämna ifrån sig sina barn i samhällets vård med kraftiga ekonomiska straff. Lämnar man inte sina barn till samhällets fostringsmaskin som Astrid Bergström skrev i sin diktsamling ”Vid kökets arbetsbord” så går man miste om en miljon i skattade pengar per barn, inget milt ekonomiskt straff precis. Två motsatser som skulle behöva kompromissa men hur då? Lite mer valfrihet skulle inte skada från båda sidor.


Lite senare under dagen efter att vi även ängnat Simba hans beskärda del av vår uppmärksamhet så kände jag att det var dags att sluta fega och konfrontera vår nya inneboende. Sagt och gjort. Mot alla regler om att inte skynda på katters introduktion så stängde jag in Simba i sovrummet och började leka med honom. Först var han minst sagt skeptisk till att vara i samma rum som en överlycklig Midna som snabt hittade ett gömställe så nära Simba som det bara gick. Efter lite förnärmat fräs så tog dock leklusten över och Simba jagade studsboll precis som han brukar göra. Midna tittade hänfört på men vågade inte delta i leken.


OBS: Lita inte på sidan bara för att den ser äkta ut. Addressen är ofta det enda sättet att se skillnad på en phishing sida och en äkta sida. 5+) Använd inte länken utan skriv själv in (äkta) addressen. Ett tryggare sätt att ta dig till tjänsten i fråga (än att klicka på länken) är att skriva in addressen själv Jag har en bild på min hårddisk som jag skulle vilja skicka över till mobiltelefonen. (Har en Sony Ericsson T610) Hur går jag tillväga? Behöver jag något speciellt program för det. Någon som vet? /Roger3


Att tänka klimatsmart har blivit en självklarhet i dagens samhälle och poolbranschen väljer givetvis att följa med på hållbarhetståget. Det är lätt att tro att en pool drar massor med vatten men faktum är att en pool renar vattnet så att det kan användas om och om igen. Om du dessutom tänker på att minimera poolens elförbrukning kan du få ner kostnaderna, samtidigt som du gör ett klimatsmart val. Hos en professionell leverantör eller installatör av pooler kan du få flera råd som är bra att förhålla sig till för en blåare pool, oavsett om den är nedgrävd eller en pool ovan mark.


”Politiken med fredlig återförening och ett land, två system är det bästa sättet att förverkliga återföreningen över Taiwansundet, vilket bäst tjänar det kinesiska folkets intressen på båda sidor av sundet och hela den kinesiska nationen. Vi kommer att hålla fast vid principen om ett Kina och 1992 års överenskommelse. På denna grund kommer vi att genomföra omfattande och djupgående samråd om förbindelserna över sundet och nationell återförening med människor från alla politiska partier, sektorer och samhällsskikt i Taiwan, och vi kommer att arbeta tillsammans med dem för att främja en fredlig utveckling av förbindelserna över sundet och främja processen för Kinas fredliga återförening.”


Syfte
Växjö kommun har stora kostnader för olika former av institutionsvård, för personer med missbruksproblem, av dessa är många unga människor. Ambitionen är att på olika sätt försöka stärka upp, utveckla och samordna olika former av öppenvårdslösningar, för att därigenom minska behovet av institutionsvård.
Huvudsyftet med projekt Reload är att föra in arbetsmarknadsinriktad rehabilitering, som en del i en samordnad rehabilitering för unga med missbruksproblem. Vi vill utveckla en lokal metod och arbetsmodell, som kan hjälpa unga personer med missbruksproblem att bryta sitt utanförskap, stärka dem i deras möjligheter, förbereda dem och etablera dem på arbetsmarknaden, på ett sådant sätt att de kan bli självförsörjande och leva ett självständigt liv.
En planerad utbildningsinsats ses i det sammanhanget som ett lika gott alternativ, eftersom många av våra deltagare har en bristfällig utbildningsbakgrund och en planerad utbildningsinsats därför både på kort- och lång sikt skulle kunna stärka den enskildes förutsättningar till en etablering på arbetsmarknaden.
Arbetsmarknadsinriktad rehabilitering är en viktig del i en samordnad rehabilitering och saknas i stort sett helt för denna målgrupp. Det har att göra med målgruppens specifika problem, men också med den stigmatisering och utestängning från andra etablerade åtgärder som många av dessa människor får uppleva.
Förprojekteringen har visat att den tänkta arbetsmodellen skulle kunna gå att utveckla till ett verkningsfullt instrument, enligt den trappstegsmodell som vi tänkt. Vi har genom det pilotprojekt som genomförts under förprojekteringen, kunnat samla på oss viktiga erfarenheter och som gett oss vägledning i vad vi behöver utveckla ytterligare.
Vår erfarenhet är att det är svårt att rekrytera deltagare från angränsande kommuner, vilket vi tror har att göra med den specifika problematik som våra deltagare lever med, vilket kräver en närhet och tillgänglighet. Hindren blir för stora, när man är tvungen att passa exakta avgångstider och företa långa bussresor för att kunna möta upp i Reload. Det ges ej heller möjlighet för personal att hämta deltagarna. Vi vill dock fortfarande låta möjligheterna stå öppna för angränsande kommuner som deltagit i förprojektet eller för andra intresserade att utnyttja platser, t ex Arbetsförmedlingen
Projektet skall vara mål- och resultatinriktat. Projektet drivs inte för sin egen skull, utan syftar till att uppvisa goda resultat mot de mål som ställs. Primärt är det att försöka föra deltagarna igenom den process, som har som mål att man etablerat sig eller gjort viktiga framsteg mot en etablering på arbetsmarknaden, t ex genom studier. Metoden och arbetsmodellen är det instrument vi vill skapa för att nå mål och resultat. Den behöver testas, prövas, justeras och implementeras. Vi har för avsikt att vid ett genomförande av projektet tillskjuta resurser och lägga större vikt på en samordning av deltagarnas insatser, utifrån individuella handlingsplaner. Vi tror att detta krävs för att på bästa sätt kunna möta deltagarnas hela problematik.


Alla, som någon gång haft besök av djurskyddsinspektörer, vet hur otrevliga de kan vara. De tolkar lagarna som det passar dem och många av törs inte gå in till djuren, som de skall besiktiga. Ändå kan de påstå än det ena än det andra. Deras ord är lag och de söker upp något att anmärka på bara för att få komma tillbaks och håva in pengar till myndigheten. Har man en gång haft besök, så släpper de inte taget, de återkommer år efter år och hittar nya saker som de kan anmärka på.


18 Kommunikatör Kommunicera Föra dialog Samtala Informera (om t.ex. underlag för beslut) Vara lyhörd Vara tydlig Ge feed back Ge snabba svar Samarbeta med personal Ärlig Visa respekt Lyhörd Se alla Visa mod Vara orädd Inte vara konflikträdd Vara pålitlig Visa ömsesidigt förtroende Visa tillit Pedagogisk ledare Pedagogisk initiativtagare Prata för/hävda Komvux ställning Fortbildningsinspiratör Se verksamhetens behov Vara ledare Leda verksamheten framåt Modernisera Bollplank i pedagogiska frågor Ta in ny forskning Utmana och ifrågasätta Insatt kring elever Work shopens resultat tydliggör hur kopplingarna mellan förväntningar på pedagogisk ledare och rollen som chef dominerar. Att vara en god kommunikatör är också en genomgående förväntning. Att rektor ska leda det pedagogiska arbetet på en skola (SkolL 2010:800) får dock en förhållandevis liten roll, då möjligheten, för pedagogisk personal, att klarlägga sina egna förhoppningar och krav gavs. För att ytterligare fördjupa tankar kring förväntningar på det pedagogiska ledarskapet ställde jag i mina intervjuer tre frågor som kan kopplas till just vad man som pedagog förväntar sig av begreppet pedagogiskt ledarskap. Vad innebär rektors pedagogiska ledarskap för dig? En av mina första respondenter underströk betoningen på begreppet pedagogiskt ledarskap som en avgörande aspekt. Pedagogiskt ledarskap innebär en ledare för det pedagogiska, för utveckling inom skolan. Pedagogisk ledare däremot är pedagogisk i sitt ledarskap (hur man presenterar idéer, tar folk, får människor med sig, även om man kanske inte jobbar i skolans värld). Två av respondenterna framhöll vikten av att man som pedagogisk ledare har visioner, mål och delmål. En vision är en önskning i någon riktning som ger tydlighet. Om en verksamhet ska utvecklas är det en konsekvens av att ledaren har en tydlighet säger en av de intervjuade. 18


2 Trend- och omvärldsanalysen finns att hämta på helsingborg.se och på intranätet. Citera gärna men ange källan. För mer information kontakta kommunikationsavdelningen på stadsledningsförvaltningen. Trend- och omvärldsanalysen har tagits fram av en projektgrupp som bestod av: Linda Fastén, projektledare och processansvarig, stadsledningsförvaltningen Johanna Callegari, socialförvaltningen Peter Gustavsson, stadsledningsförvaltningen Natalia Panassiouk, stadsledningsförvaltningen Lars Persson, stadsledningsförvaltningen Martina Röhmer, stadsledningsförvaltningen Göran Svensson, stadsledningsförvaltningen Marianne Toreblad, stadsledningsförvaltningen Magnus Ydmark, stadsbyggnadsförvaltningen En referensgrupp har aktivt bidragit med sin kompetens och kunskap. Referensgruppen bestod av: Camilla Alfredsson, miljöförvaltningen Bo Aurehl, Helsingborgs Konserthus Andréas Eriksson, Helsingborgs Hamn Anne Eskilsson, socialförvaltningen Metta Flensburg, Helsingborgs stadsteater Gordana Franov, stadsledningsförvaltningen Pehr Frykman, skol- och fritidsförvaltningen Maria Ledström, Nordvästra Skånes Renhållning (NSR) Rebecka Lindell, Helsingborg Arena Markus Nilsson, kulturförvaltningen Ulrika Norvenius, Öresundskraft Jonas Nylén, Helsingborgs brandförsvar Kajsa Olsson, stadsledningsförvaltningen Fredrik Rösténius, utvecklingsnämndens förvaltning Niklas Sommelius, vård- och omsorgsförvaltningen År: 2013 Tryck: Tryckservice i Ängelholm Papper: Scandia 2000 (omslag 240g, inlaga 130g) Grafisk design och original: Wonderleap & Eight


99 tillgång till sådan fysisk infrastruktur krävs att denna anläggs. TeliaSonera som innehar det kopparbaserade telefoninätet nyanlägger inte kopparkablar i accessnätet och det förefaller osannolikt att andra aktörer skulle göra det. PTS kan konstatera att det därför i praktiken är fråga om att aktörer som vill träda in på den relevanta marknaden måste nyanlägga fiberbaserad nätinfrastruktur. Om en aktör kan nyttja befintlig kanalisation reduceras anläggningskostnaden för utbyggnad av fiberbaserad nätinfrastruktur avsevärt. Själva fibern svarar för en mindre del av de totala kostnaderna vid anläggandet. För de aktörer som har tillgång till befintlig kanalisation TeliaSonera har t.ex. tillgång till kanalisation för det kopparbaserade telefoninätet, och aktörer som äger fiberbaserad infrastruktur har ofta kanalisation för sina fiberkablar behöver det således inte vara alltför kapitalkrävande att anlägga ny nätinfrastruktur för att ansluta fler slutanvändare, förutsatt att kanalisation kan nyttjas. PTS konstaterar vidare att potentiella aktörer på marknaden, som inte har tillgång till egen kanalisation i accessnäten, däremot är hänvisade till att nyanlägga såväl kanalisation som nätinfrastruktur eller att använda sig av andra aktörers kanalisation. Det är emellertid ovanligt att kanalisation upplåts i andra hand till andra aktörer. Huruvida en potentiell aktör ändå kommer att överväga att träda in på marknaden beror på möjligheterna att uppnå lönsamhet efter inträdet. Det är exempelvis mer troligt att lönsamhet kommer att uppnås på en expansiv marknad, där förutsättningarna för övertagande av ett stort kundunderlag är bättre än på en mogen marknad. 127 Ett inträde på marknaden för lokalt tillträde präglas av höga fasta kostnader och därav följande stordriftsfördelar. PTS konstaterar att detta medför att förväntade intäkter och förväntad lönsamhet i hög grad beror på i vilken skala inträde sker. Stordriftsfördelar innebär att genomsnittskostnaden per producerad enhet sjunker med ökad produktion, eftersom de fasta kostnaderna fördelas över fler producerade enheter. En etablerad aktör med storskalig verksamhet har under sådana förutsättningar kostnadsfördelar framför potentiella aktörer, som saknar kapital att träda in i stor skala. För att det överhuvudtaget ska bli lönsamt att träda in på marknaden och nyanlägga infrastruktur krävs det ett visst antal kunder inom ett visst område. 128 På marknaden för lokalt tillträde är det fråga om att etablera accessnät, dvs. de nätdelar som finns allra närmast slutanvändarna, vilket innebär att relativt få slutanvändare ska kunna bära de fasta kostnaderna PTS bedömer att det visserligen 127 Jfr DG Comp Discussion Paper on the application of Article 82 of the Treaty to Exclusionary abuses, p. 38 f. 128 DG Comp Discussion Paper, p. 40. Post- och telestyrelsen 99


12 STADSDELSNÄMNDEN NORR 13 STADSDELSNÄMNDEN NORR Inledning Årets analysarbete har genomförts av en arbetsgrupp bestående av planeringsledare skola, ungdomssamordnare och utredningssekreteraren tilllika ansvarig samordnare för välfärdsbokslutet Stadsdelsförvaltningen Norr. Skolledningen från Engelbrektskolan, Erikslundskolan och Fristadskolan har deltagit i resultat- och analysarbete och har tagit fram förbättringsområden för respektive skola. Tre indikatorer har valts som stadsdelsgemensamma: Andel elever i årskurs 8 som uppger att de känner sig trygga i skolan. Andel elever i årskurs 8 som har en vuxen i sin närhet de kan tala öppet och förtroget med. Andel elever i årskurs 8 som uppger att de inte druckit alkohol, rökt eller provat narkotika. Utöver de obligatoriska indikatorerna har Stadsdelsnämnden Norr valt att analysera: Utöver de nio obligatoriska indikatorerna har Stadsdelsnämnden Norr även valt att analysera Andel elever i årskurs 8 som uppger att de får vara med och påverka i skolan. Andel elever i årskurs 8 som är medlem i någon förening. Andel elever i årskurs 8 som uppger att de inte blivit mobbade i skolan de senaste tre månaderna. Andel vuxna som inte hyser oro att utsättas av brott. Erikslundskolan och Fristadskolan. Eleverna har analyserat resultatet för sin skola och föreslagit förbättringsåtgärder. Klasserna och elevråden kommer att under 2013 arbeta vidare med fördjupningsanalys och åtgärder tillsammans med skolledningen och pedagogerna för att förbättra resultatet på sina skolor. Syftet är att bättre ta tillvara på ungdomarnas idéer och förslag samt öka elevernas inflytande över sin skolgång samt öka engagemanget. Inför kommande välfärdsbokslut kommer dialogen med ungdomarna tidigareläggas i analysprocessen för att bättre integrera elevernas analyser, slutsatser och förbättringsområden i välfärdsbokslutet. Nämnden anser att det viktigt att fortsätta stärka elevernas inflytande i riktning mot initiativ- och förslagstagare och deltagare i beslutsprocessen för frågor som berör barnen. I Vision 2025 beskrivs Borås med en bredd av mötesplatser (fysiska och virtuella) mellan barn och ungdomar med olika kulturella och etniska bakgrund, vuxna och äldre. Förskolor och skolor är de samlande mötesplatserna för alla barn och unga. Till dessa mötesplatser hör även möten med tjänstemän och politiker, där barn och unga är medskapare och får ett reellt inflytande över sin skolgång, utformning av stadens verksamheter och på stadens utveckling. Delaktighet och inflytande är centralt för att barn och ungdomar ska kunna utrycka sina åsikter och få dem tillvaratagna. Staden ska utvecklas så att det ska vara lätt, trevligt och roligt att umgås och befinna sig i Borås samt erbjuda aktiviteter som passar alla. Detta mäter välfärdsbokslut genom elevernas påverkan över lektionstiden. Stadsdelsförvaltningens ungdomsråd, elevråd och klassråd är remissinstanser för ärenden som berör barnen. Nytt i årets välfärdsbokslut för stadsdel Norr har varit att involvera klasser och elevråd från stadsdelens högstadieskolor som svarat på skolenkäten i analysarbetet och framtagning av förbättringsåtgärder. Detta arbete har bedrivits med stadsdelsförvaltningens ungdomssamordnare. Resultatanalys och förslag på förbättringsområden presenteras under rubriken Elevernas välfärdsbokslut. Resultatet från skolenkäterna har under hösten diskuterats i alla klasser och i elevråd på Engelbrektskolan,


6 BERÄTTA Uppdragsutbildning Musikkonservatoriet Falun Folkmusikens hus driver på uppdrag från Musikkonservatoriet i Falun en eftergymnasial påbyggnadsutbildning med folkmusikinriktning. Undervisningen är högskoleförberedande. Vt 2012 var fem elever inskrivna i utbildningen, två med fiol som huvudinstrument, en på mandola samt två på folklig sång. Ht 2012 var fem elever inskrivna i utbildningen, tre med fiol som huvudinstrument samt två på folklig sång. Musikkonservatoriet Falun erbjuder fr o m Ht 2011 också platser på gymnasieutbildningen med folkmusikinriktning. Musikkonservatoriet Falun driver gymnasieutbildningen men Folkmusikens hus ansvarar för de ämnen som är genrespecifika. Vt 2012 hade två gymnasieelever folkmusikinriktning, Ht 12 var antalet fyra. Huvudlärare har varit, Ola Bäckström (utbildningsledare), Maria Jonsson, Sofia Sandén, och Jon Holmén. Gästlärare har varit Björn Ståbi, Malin Foxdal, Per Gudmundson, Pers Hans Olsson, Agneta Stolpe, Alf Tangnäs, Lamine Cissokho, Nana Heinberg m fl. Eleverna har även deltagit på kortkurser på Folkmusikens hus samt på kurser i anslutning till Hovrastämman. Förutom den ordinarie undervisningen har utbildningen under året också genomfört inspelningsprojekt i samarbete med mediautbildningen vid Högskolan Dalarna. Eleverna har deltagit i ett loop-projekt där man utforskar ljudtekniska möjligheter i musikskapande, också det i samarbete med högskolan Dalarna. Utbildningen har även genomfört projektet Från scen till arkiv där syftet har varit att levandegöra material från Folkmusikens hus arkiv. Utbildningen har gett flera konserter, bl a i Rättvik i samband med Lerdalstämman, i Falun i samband med Folkmusiknatta. Vidare har eleverna arrangerat en egen avslutningskonsert i Falun samt deltagit i flera av konservatoriets elevaftnar. Undervisningen har bedrivits dels i konservatoriets lokaler i Falun, i Folkmusikens hus samt i form av kortare vistelser i lärarnas hemmiljöer eller på annan ort. STUDIEFÖRBUNDET BILDA GävleDala det regionala uppdraget Samarbeten Under 2012 har vi inom ramen för det regionala Bilda-uppdraget samarbetat med spelmanslag och/ eller grupper i hela länet. Några nya föreningar/grupper tillkom och någon föll bort. Festivaler, stämmor eller andra arrangörer som vi samarbetat med är Lerdalsstämman, OrsaFolk, Tobaksspinnarstämman i Nås, stämman i Riihimäki, Musik vid Siljan, Bingsjöstämman, Hovrastämman, Grönklittstämman, Folkmusiknatta, stämman i Furudals bruk, Kulturföreningen Lyran och FaluFolk musik & dans och Dalarnas Spelmansförbund. Vi samarbetade även utanför regionen bl a med festivalen i Linköping genom att bidra med rese- och logikostnader för tre grupper från Dalarna som medverkade där samt till Umefolk med rese- och logikostnader för två unga grupper. Bilda har även bidragit med pengar till RESiDANS-projektet. Samarbetet med folk- och världsmusiklägret Ethno är nu etablerat och Bilda bidrog även i år med resekostnader för två palestinska musiker samt till genomförandet av turnén Ethno on the road. Tävlingen Årets unga folkmusikband Ett av studieförbundet Bildas största ungdomssatsningar under året flyttade tillbaka till Falun och Folkmusiknatta 9-10 november. Helgen som också är en utvecklingshelg för de unga banden bestod av Lära för att lira och låtworkshops med norsksvenska gruppen SVER samt danskurs med Andreas Berchtold & Kristofer Pettersson. I tävlingen deltog sex grupper från Sundsvall, Bollnäs, Falun, Skåne, Falun/Stockholm och Umeå. Förstapriset sponsrades av Benny Andersson som bidrog med kr, Bilda nationellt med andrapriset 5000 kr och Dalarnas Spelmansförbund bidrog med tredjepriset 3000 kr. Vinnare i tävlingen blev folkrockgrupper Bjäran från Sundsvall som förutom pengarna också vann en miniturné och promomaterial. Vinnarna utsågs av en jury bestående av Eiwor Kjellberg, Lisa Lestander och Magnus Lundmark alla musiker och folkmusikkonsulenter i Bilda, Per Gudmundson från Folkmusikens hus och Michael Müller från Musik Gävleborg. Tvåa i tävlingen blev Adeln från Skåne och trea blev trion Rut från Falun. Hela helgen gjordes i samarbete med FaluFolk musik och dans som fungerade som funktionärer. Ungdomshuset Arenan hjälpte till med lokaler och masslogi, Musik i Dalarna lånade ut sin minibuss och Dans- och musikskolan i Falun lånade ut instrument (backline). Flera hundra personer såg finalen på lördagen.


11 FOKUS: SENSEAIR Mindre larm ska bygga större företag Koldioxid är en billig och effektiv gas som får fler och fler användningsområden. Det är bara ett problem, koldioxid kan döda om det kommer ut i luften i för höga halter. SenseAir i Delsbo är ett av de företag i världen som leder utvecklingen mot bättre och billigare koldioxidsensorer. Nu tar det ytterligare ett steg med hjälp av Forska&Väx. TEXT: TOMAS ERIKSSON BILD: SENSEAIR Koldioxid har visas sig vara ett billigt och miljövänligt substitut som kan ersätta alla möjliga farliga och miljöovänliga ämnen. Koldioxid används i köldmedier, som desinfektionsmedel, i brandvarnare, och för att driva upp öl i pumparna på puben för att nämna några områden. Det enda problemet är risken för läckage. Koldioxid syns inte och luktar inte, de som utsätts för det i luften i för höga halter somnar bara in i värsta fall för alltid. Därför krävs detektorer som slår larm om halten av koldioxid i luften är för hög. Det finns sådana, de är byggda kring en känd och säker teknik med infraröda detektorer. Men det finns ett stort problem; detektorerna är mycket dyra. Men SenseAir i Delsbo i Hälsingland forskar nu fram allt billigare lösningar. För några år sedan kostade ett larmsystem runt kronor. I dag kan man få det för några hundralappar, säger Hans Martin, forskningschef och grundare av SenseAir. Plast mot kisel Det är främst genom att ersätta dyrt kisel med billig plast som SenseAir fått ner priserna. Eftersom tekniken är känd handlar allt om att förbilliga tekniken. Det gör vi genom att större volymer, men också genom nya material, nya koncept och mindre detaljer i våra sensorer, förklarar Hans Martin. Världsmarknadens behov av koldioxiddetektorer är närmast omättligt. Marknaden är så gigantisk att det inte finns anledning att ens försöka vara seriös i att uppskatta dess storlek. Räkna med några hundra miljoner brandvarnare och några hundra miljoner bilar med kylsystem. Lägger man sedan till pubarna kan man lika gärna sluta räkna, menar Hans Martin. En stor del av världens hus värms med fotogenvärmare, som förbrukar mycket syre och bara lämnar kvar koldioxiden i luften. SenseAir har byggt ett system som släcker lågan när koldioxidhalten blir för hög. Vi har avtal med hälften av de största tillverkarna i världen, de finns i Kina, Japan och Korea, berättar Hans Martin. SenseAir har under ett tiotal år samarbetat med kompetenscentrum SUMMIT. Ett i många delar värdefullt arbete. Vi har samarbetat i dialog och haft väldigt roligt och fått ett bra nätverk. Men vi är ett litet företag som ska utveckla produkter och tjäna pengar för att överleva. Glappet från att ha löst ett processteg i ett labb till att ta fram en produkt är för stort, säger Hans Martin. Värmedetektor De fem miljoner kronor som SenseAir fick från VINNOVAs Forska&Väx-program för att forska fram en infraröd värmedetektor, som är betydligt billigare än de som i dag finns på marknaden, passar företaget som hand i handske, menar Hans Martin. De pengarna är fokuserade kring forskning som krävs för att få fram en ny unik komponent som kan ingå i en produkt. Dessutom är det så stora pengar att vi själva kan anställa forskare här. Genom dessa pengar kan vi fortsätta att ligga först i teknikutvecklingen. Det är en grogrund för hur vi skulle kunna bli ett nytt svenskt Ericsson-företag, vilket är vårt mål


16 Sculpture in the Expanded Field Att placera konst i olika kategorier är väldigt komplext och svårdefinierat vilket nog har avskräckt många från att försöka. Rosalind Krauss har gjort ett försök att kategorisera skulptur, vilket hon förklarar genom sin modell med fyra kategorier och däremellan gråzoner att placera och på så sätt definiera skulptur i. Då kategorierna och gråzoner är vida fält tyckte jag att det var intressant att se om det var möjligt att sätta in Olafur Eliasson och Gunilla Bandolins konstverk i teorin och fundera kring vilken kategori de hamnade i eller emellan. För att se hur teorin kan tillämpas på fler sätt har jag även läst Peter Jacobs och Elizabeth Meyers texter där de båda har använt sig och utgått från Krauss teori genom att utöka det landskapsarkitektoniska fältet i två olika vinklingar. Rosalind Krauss Referat av Lundin och Stridsbergs tolkning av Krauss skulpturteori Sculpture in the Expanded Field, I B-uppsatsen Det moderna skulpturbegreppet: En teoretisk och komparativ analys (Lundin och Stridsberg 2007) har författarna gjort en tolkning av Sculpture in the Expanded Field (Krauss 1979), som jag funnit användbar i diskussionen om gränsen mellan konst i offentlig miljö och landskapsarkitektur. Professorn och konstkritikern Rosalind Krauss beskriver skulpturens historia och utveckling genom att dela in den i tre faser. Den första fasen handlar om den monumentala klassiska skulpturen som är platsspecifik och representerar platsens användning eller betydelse. Krauss betonar att den monumentala skulpturen ofta är figurativ och vertikal samt att skulpturens sockel eller pedistal har en stor roll då den knyter an skulpturen till platsen och gör den platsspecifik. I slutet av 1800-talet kommer skulpturen in i fas två då en förändring gjorde att skulpturen inte längre var platsbunden utan närmade sig modernismen. Detta beroende på att skulpturen frångick det figurativa samt att skulptören blev mer subjektiv i sitt uttryck. Krauss talar nu om skulpturen som självrefererande eftersom pedistalen har försvunnit och därmed förlorat sin medlande roll mellan plats och skulptur. Skulpturen har blivit modernistisk eftersom den inte bara är det man ser visuellt utan också processen och tanken bakom. Krauss uttrycker att skulpturen blir negativ då det monumentala exkluderas. I slutet av 1950-talet gick skulpturen in i den tredje fasen där det positiva monumentala var borta och skulpturen ansågs vara helt negativ. Skulpturen förklarades nu oidentifierbar och man kunde bara lokalisera den utifrån vad den inte var. I början av 1960-talet kategoriserades skulpturen som inge-mans-land. Det var det som var på eller framför byggnaden men som inte var byggnaden, eller det som var i landskapet men som inte var landskap. (Newman u.å., se Krauss 1979, s. 36) Villkoret löd ursprungligen att om icke- landskap och icke- arkitektur så var det skulptur. Det här var enligt Krauss ett par negativ då det uttryckte ett motstånd mellan det som var byggt och det som inte var byggt. Hon skriver vidare att det kan omvändas positivt då icke-arkitektur är likställt med landskap och att icke-landskap är likställt med arkitektur. Rosalind Krauss använder sig av den matematiska modellen Klein group i sin utarbetning av sitt diagram där det följer samma logiska struktur. Tanken är att genom att sätta in modern skulptur i diagrammet ska man kunna utgå ifrån vad det är istället för vad det inte är. Det handlar om att utöka skulpturfältet på ett logiskt sätt. 16


Under tidig graviditet (t.o.m. vecka 7) kan upprepade hCG-tester även vara till hjälp för att bedöma om fosterutvecklingen sker som förväntat. Senare under graviditeten (efter vecka 7) är hCG inte lika användbart, och mödrahälsovården arrangerar då bland annat ultraljudsundersökning för att bedöma fostrets utveckling Kroppen går igenom hormonella förändringar tidigt (läs vid intresse mer här) under graviditeten. De tidiga hormontopparna kan också göra att kroppen får en hastig skjuts med det uppmjukande hormonet relaxin och det kan göra att kvinnan blir känsligare för långvariga positioner med bristande hållning och ergonomi Effekter på tidig graviditet och förlossning; Sexuellt överförbara sjukdomar bör vara en anledning till oro för kvinnor som försöker bli gravida. Även om majoriteten av dem som har en könssjukdom och får behandling i tid inte behöver uppleva några problem


Generellt sett skapar alla kemiska ämnen i kroppen vävnadsskador, i synnerhet om det injiceras och ges till individer med ej fullt utvecklat immunsystem. Och allt fler barn utvecklar nu autismspektrumstörningar och andra vaccinationsskador som ger upphov till livslångt lidande helt i onödan. 1980 var ett av 10.000 barn drabbade, idag är 1 av 50 barn utsatta, och det vekar spegla vaccinprogrammen som 1980 gav 8 doser till idag 50 doser som ges med flera injektioner samtidigt.
Kemikalierna fungerar som batterikablar till bilen, och kickstartar immunsystemet och inte vaccinet som man kan tro. Det är främmande ämnen som kroppens immunsystem klarar sig mycket bättre utan, och tillsätts i vacciner för att ge biverkningar och tjäna mer pengar. Det hämmar också individens medvetande eftersom det attackerar hjärnan som är bryggan mellan kroppskomplexet och själen som är allvetande och ser igenom allt. Varje individ svarar olika på den giftcocktail som ges av läkare, och det är inte ovanligt med reaktioner som leder till svåra utvecklingsstörningar eller dödsfall. Generellt sett har det en negativ påverkan på längre sikt, och många av barnen kommer att lida av effekterna 15-20 år senare eftersom kemikalierna stannar kvar i kroppen. Man talar heller inte om att vacciner odlas från epitetsceller som har stor förmåga till celldelning. Och det är mycket vanligt att det utvecklar cancerceller i vävnader som sedan bildar tumörer från defekta epitelceller med särskilda virusformer.
Ett klassiskt exempel är H1N1 viruset, när regeringen "förväntade" sig en epidemi, och man lekte följa John med hela det Svenska folket. Det går ut på att en person utses att vara "John" och de övriga skall sedan efterlikna "John" i allt vad denne gör. John i det här fallet var smittskyddsinstitutet som spred skräck i befolkningen genom massmedia, som sover i samma säng som läkemedelsbolagen och den Svenska regeringen. Den 24 April 2009 planterades H1N1 i Mexico City och debatten fick snabbt spridning som planerat. En månad senare klassade WHO utbrottet som en "pandemi", och runt vecka 42 började spridningen av den nya influensan H1N1 ta fart i Sverige. Efterföljande veckor fördubblades antalet "bekräftade fall" av smittskyddsinstitutet, och man tvingade fram en massvaccinering.


På hal is!
Till min stora glädje så fanns det lite snö på marken i morse igen, nu hoppas jag på mer! Tyvärr har snön lagt sig lite ovanpå isen vilket jag märkte på eftermiddagen då jag gick ner med Midas sadel, genade lite och där var det is under snön. Jag åkte som en vante och med sadeln i famnen kunde jag inte ta emot mig utan landade på min redan sen tidigare utsatta rygg, Midas stod i hagen och tittade, han såg mer än brydd ut -tror han undrade vad ajg höll på med!


Det gäller att påvisa att den extrema invandringen är allt annat än human. Har läst flera inlägg där människor som påvisar att det är mer effektivt att hjälpa folk på plats blir hånade för att deras engagemang inte skulle vara äkta. Det är nog detta som retar mig allra mest. Jag blir totalt skogstokig när jag tar del av sådan total ovilja att hushålla med skattepengar och använda dem där de gör mest nytta. Vissa av de som kommer hit är naturligtvis i stort behov av skydd, men det gäller att visa på att detta definitivt inte gäller flertalet. De som har störst behov av vår humanitära storsinthet har inte möjlighet att ta sig hit. Så varför ska vi gynna dem som illegalt transporterar sig hit genom hela Europa, ofta med hjälp av hänsynslösa människosmugglare? Det hela blir ju oerhört godtyckligt. Det är ju Åsa Romsons politik som skapar incitament för människor att ta sig hit och det är hon hennes gelikar som bär större ansvar än de flesta andra för att ha skapat ett "Auschwitz" på Medelhavet. Bättre då att neka alla som kommer hit, men ta emot fler kvotflyktingar i FNs regi om vi nödvändigtvis ska ha hit fler människor i stället för att hjälpa på plats. Detta är människor som definitivt har behov av hjälp. För att då inte tala om hur flyktingarna dränerar alla samhällsfunktioner på resurser inom polis, socialtjänst, skolor mm. Det är just de svagaste och mest utsatta som drabbas av detta - dvs just de människor som den goda vänstern påstår sig värna. Jag bara kräks över all denna falsket!


5 Göteborg har drygt invånare svenskar och invandrare, unga och gamla, friska och sjuka Vi som jobbar inom Göteborgs Stad ser invånarna som våra kunder, vars liv vi vill underlätta och berika. Det gör vi genom att erbjuda service och tjänster inom en rad viktiga områden, exempelvis skola, vård och omsorg, planering och skötsel av gator och markområden, miljö och kretslopp, kultur och fritidsaktiviteter, konsumentstöd, kollektivtrafik, stadsplanering och bygglov. Idag är vi ca personer som jobbar inom staden. Göteborgs Stad står inför ett generationsskifte en stor del av stadens medarbetare och chefer är 40-talister som successivt kommer att gå i pension. Eftersom vår framgång mäts i lycka och inte i pengar, bör den som jobbar hos oss ha ett genuint intresse för människor. Totalt rekryteras cirka 4000 personer årligen inom våra verksamheter som är fördelat på 70 förvaltningar och bolag. På gång under 2006 Det pågår ständiga projekt inom Göteborgs stads olika förvaltningar och bolag. För vidare information, se respektive förvaltning och bolags hemsida som nås via POSTEKON MAGASIN