8 7 Detta förutsätter att det territorium där guerillan opererar växer i omfattning; men det får aldrig bli för stort. Man måste ständigt ha en stark operationsbas i ryggen och kontinuerligt stärka den under hela kriget. Befolkningen måste indoktrineras, man måste skydda sig mot revolutionens oförsonliga fiender, och i det inre av territoriet ständigt förbättra försvarsanordningar som skyttegravar, mineringar och kommunikationsleder. När guerillan uppnått en betydande slagkraft numerärt och vapenmässigt bildar man nya förband. Det är som i binas liv: medan en ny drottning i ett visst ögonblick lämnar kupan åtföljd av en del av bisvärmen stannar drottningmodern kvar. Guerillans högste chef förblir i det minst utsatta området, medan de nya förbanden infiltrerar andra av fienden behärskade områden, så som vi redan beskrivit. Det ögonblick kommer då det territorium där de skilda förbanden opererar blir alltför litet för att innesluta dem alla och då en framryckning mot fiendens kärnområden måste ske via sammandrabbningar med starka fiendestyrkor. Nu förenas alla förbanden till ett enda, bildar en sammanhängande front; kriget blir ett positionskrig, en uppgörelse mellan reguljära arméer. Samtidigt får den gamla guerillastyrkan inte avlägsna sig från sitt basområde. Man måste alltså bilda nya guerillaförband bakom fiendens linjer, grupper som undan för undan penetrerar denna nya operationszon till dess de slutligen behärskar den helt. Slutoffensiven förestår: man belägrar, river upp undsättningsstyrkor. Kriget får en alltmer utpräglad masskaraktär över hela landet för var dag som går. Dess slutmål är nära: segern. 3. Guerillakrigets taktik Taktiken är det praktiska medlet för att uppnå de stora strategiska målen. Den är strategins komplement och, på ett sätt, dess praktiska tillämpning. Taktikens medel och metoder är smidigare och mer varierande än de slutmål man strävar efter att uppnå, och bör rätta sig efter omständigheterna. Varje krig har vissa oföränderliga taktiska mål, medan andra kan skifta. Först och främst måste man ha i minnet att guerillans verksamhet rättar sig efter fiendens. Guerillans grundläggande kännetecken är den snabbhet som tillåter den att efter bara några minuter befinna sig långt från den punkt där man nyss slogs, och, om så är nödvändigt, långt utanför själva operationszonen inom några timmar. Denna rörlighet medger också att frontsträckningen ständigt ändras, så att man klarar sig från varje försök till omringning. Under krigets skiftande faser kan guerillan exempelvis befinna sig på ständig reträtt för att undgå kringränning (vilket är enda sättet att tvinga den att inlåta sig på en avgörande sammandrabbning under särdeles ogynnsamma omständigheter). Men guerillan kan också gå till motangrepp mot omringande styrkor: en liten grupp låter sig alltså omringas av fienden, som plötsligt finner sig själv kringränd av en talrikare motståndare; denna lilla guerillagrupp som förskansat sig i en svåråtkomlig ställning tjänar alltså som lockbete och allt manskap och materiel som kommer till den reguljära arméns hjälp kringränns och förintas. Denna sorts krig kallar man med en liknelse från danskonsten för menuett. Guerillan omringar exempelvis ett fiendeförband under framryckning, och fem eller sex guerillasoldater utposteras i varje väderstreck, på tillräckligt stort inbördes avstånd för att inte själva löpa risk att omringas. En av dessa grupper öppnar eld, och fienden koncentrerar sig omedelbart just på den. Då drar man sig tillbaka, men har hela tiden kontakt med fienden, och eldgivningen övertas av någon av de andra grupperna. Fiendekolonnen beter sig nu på samma sätt som förut, och guerillagrupp nr två drar sig tillbaka. På så sätt kan man, utan att riskera alltför mycket, tvinga ett helt fiendeförband till orörlighet, samtidigt som det gör av med en mängd ammunition och demoraliseras.


9 Tre exempel på system för bilavgifter Singapore Peter Gorpe och Samuel Strandberg Singapore ligger på en ö söder om Malaysia och är till ytan ungefär lika stort som de inre delarna av Stockholms län, - från Upplands- Bro i väster till Lidingö i öster, från Huddinge i söder till Upplands Väsby i norr - men med en befolkning på ca 4 miljoner. Det innebär att markens exploatering är hög med ett downtown som domineras av skyskrapor och förorter som får Hallonbergen att te sig tämligen småskaligt. Den arkitektoniska kvalitén på bebyggelsen är dock ofta hög och gestaltningen djärv. Samuel Strandberg visade en bildkavalkad. Den ekonomiska tillväxten har varit hög och det ökade välståndet har lett till att folk vill skaffa bil. Genomsnittsinkomsten för en Singaporebo är i dag något högre än för en svensk. Högklassiga vägar har byggts, men att helt tillgodose bilisternas önskemål går inte av rena utrymmesskäl. Det finns ungefär lika många bilar i Singapore som i Stockholm, ca Singapore införde tidigt starka styrmedel mot bilismen. Först höga skatter och tullar för att minska bilägandet. Men det räckte inte. Redan 1975 infördes avgifter för infart till innerstan. Tillståndet fästes på insidan av vindrutan. Kontrollen utfördes av parkeringsvakter vid infarterna och på gatorna. Bilister utan tillstånd bötfälldes. Samtidigt förbättrades kollektivtrafiken. I Singapore finns en modern tunnelbana som i många avseenden överglänser den i Stockholm. I vissa förorter finns även helautomatiska matarlinjer, light rail trains. Tunnelbananenätet är något mindre än det i Stockholm med ca 50 stationer jämfört med 100. Däremot har Singapores tunnelbana fler resenärer än den i Stockholm. Trafiken är tätare och trängseln värre. Singaporemodellen för biltrafikbegränsning diskuterades seriöst i Stockholm under slutet på 1980-talet. Då talades om att ha ett SL-kort på vindrutan. Men det var en primitiv och lite klumpig metod, som man även i Singapore ville gå ifrån när tekniken så medgav. Tekniken har utvecklats och hösten 1998 fick Singapore ett helautomatiskt system. På drygt 40 platser, dels vid vissa motorvägsinfarter, dels vid vissa infarter till innerstaden, finns elektroniska avgiftsstationer i form av inte särskilt skrymmande metallportar över vägen. Varje bil som kör i Singapore måste ha en elektronisk kortläsare, som skänktes till alla bilister när systemet infördes. Besökare i landet hyr sådana vid gränsen. Ett betalkort förs in i kortläsaren vid färd. Det köps t.ex. på en bensinstation och kan laddas på en bankomat. Varje gång en betalport passeras man behöver inte sakta in - dras avgiften från kortet. Efter passagen visas på en display hur stort belopp som återstår. Den som passerar utan att ha pengar på kortet eller har glömt att sätta i kortet el. dyl. fotograferas direkt och får en (ganska låg) straffavgift. Körfilerna behöver inte fysiskt avgränsas såsom vid andra former av vägavgiftsstationer. På figuren nedan visas schematiskt stegen vid avgiftsstationerna. Bilden är hämtad från en artikel i Traffic and Engineering Control, februari


15 »Det ska inte vara för rakt eller för bra på ett gammalt hus. Är det snett så ska det fortsätta vara snett, det ger karaktär!«oss av denna vackra miljö!«instämmer Henry Hermansson, stiftelsens representant från LRF Tjörn.»Ett gammalt tak bär på en historia«i slutet av 1970-talet gjordes en större renovering av Säbygården, men redan efter trettio år var taket återigen i dåligt skick och var tvunget att läggas om. Som stiftelse är det inte alltid lätt att få tag i pengar, så när Hus med historia startade var de inte sena att nappa.»vi missade den första ansökningsperioden, sista dagen ansökan skulle vara inne läste jag om projektet i tidningen, sen blev det förlängt och vi fick återigen en chans«säger Lennart Jansson, ordförande i Stiftelsen Säbygården.»Utöver bidraget har vi haft olika sponsorer och Säbygårdens vänner som gått in och stöttat renoveringen.«det är inte alltid så lätt att beräkna kostnaden på takarbeten.»när vi hade ställt upp ställningarna och kom upp på taket såg vi att även skorstenarna var i dåligt skick. Vi fick hjälp av Lars Rydbom, antikvarie på Bohusläns museum/ Västarvet att snabbt skicka in en kompletterande ansökan till länsstyrelsen och kunde på så vis även laga skorstenarna i samma veva«berättar Henry. Allt som allt har cirka 400 tegelpannor bytts ut, det»nya«teglet kommer från Rolf Sillfors som hade äldre enkupiga tegelpannor liggandes på gården. Att använda enkupigt lertegel var en självklarhet. Henry Hermansson som varit med och lagt taket tycker, som erfaren hantverkare, att det är roligt att jobba med gamla och beprövade material.»det är enkelt att lägga gamla tegeltak, det gäller bara att ta reda på måtten och hitta samma dimensioner«förklarar han.»ett gammalt tak bär på en historia, det är mer levande och inte så sterilt. Det ska inte vara för rakt eller för bra på ett gammalt hus. Är det snett så ska det fortsätta vara snett«skrattar Henry och Lennart och Rolf håller med. 15


15 redan anställd Om man kommer direkt från gymnasiet som David så vill man väldigt mycket samtidigt som man är prestigelös. Så enligt mina erfarenheter är det nästan lättare att anställa någon som kommer direkt från gymnasiet än att anställa någon som kommer från universitetet. De ställer helt andra krav utan att egentligen ha någon praktisk erfarenhet. En annan fördel med åldersspridning på företaget är att man kan matcha arbetsuppgifter efter kompetens. Det är bra att kunna lägga lite enklare arbetsuppgifter på någon, att delegera. Om en byrå ska bli effektiv måste man använda kompetens och personer på rätt sätt. Viktigt med programkunskaper Visma Spcs är partner till Ung Företagsamhet och stöttar med programvara som eleverna kan använda kostnadsfritt under UF-året. David och hans kompisar bokförde sitt UF-företag med hjälp av Visma Administration. Något han har stor nytta av nu. I dag använder jag Vismas program varje dag, det är egentligen ganska fantastiskt att vi hade möjlighet att använda dem helt kostnadsfritt. Det är så många företag som använder just Vismas program och tjänster så kunskaper i dem är en jättebra inkörsport till ett jobb inom till exempel ekonomi eller administration. Han får medhåll av Johanna. Ja, programkunskaper är viktiga. Kan en person programvaran redan när han eller hon kommer hit så sparar man många timmar, det är definitivt en fördel. Text: Emma Cajnerud Foto: Mats Endermark Visma Du&Datorn nr 72 november


5 En nedmonterad sjukförsäkring 5 I inledningen beskrivs vilka förändringar som har gjorts i sjukförsäkringssystemet. Den andra delen av rapporten beskriver några av de konsekvenser förändringarna har fått i människors liv. Det görs efter intervjuer med femton långtidssjukskrivna personer som drabbats av bristerna i sjukförsäkringen och därefter utdrag ur åtta av de intervjuades berättelser. Det är vittnesmål från ett borgerligt styrt Sverige. Förändringar av sjukförsäkringen Regeringens största förändring av sjukförsäkringen är att man har infört ett antal fasta tidsgränser för dem som är sjukskrivna. Vid de olika tidsgränserna ska det prövas om du ska få ha kvar din sjukpenning eller inte. De här prövningarna kallar regeringen för rehabiliteringskedjan, ett mycket vilseledande namn. Ett rimligare namn vore utsorteringskedjan eftersom den inte innehåller någon rätt till rehabilitering, utan istället går ut på att dra in människors sjukpenning. Man satsar inte på att få folk tillbaka i arbete genom att göra dem friska och arbetsföra. Regeringens strategi för att motverka långa sjukskrivningstider går istället ut på att ta ifrån de sjuka deras sjukpenning och tvinga ut dem på arbetsmarknaden. Redan innan det nya regelverket har slagit igenom fullt ut har behovet av socialbidrag ökat. Försäkringskassan, Arbetsförmedlingen och Sveriges kommuner och landsting tror alla att det hårdare systemet kommer leda till ett ökat behov av socialbidrag i framtiden. Den här utsorteringskedjan kan delas in i fem steg: 1. När du har varit sjukskriven i 90 dagar krävs det att du inte kan göra något arbete alls hos din arbetsgivare för att du ska fortsätta att få din sjukpenning. Enligt reglerna ska din arbetsgivare försöka anpassa dina arbetsuppgifter eller omplacera dig, men det finns inga sanktioner mot den arbetsgivare som inte gör det. Det finns inte heller något krav på Försäkringskassan att kontrollera att arbetsgivaren verkligen har försökt hitta en arbetsuppgift som fungerar för dig. Det här urholkar anställningsskyddet. Den arbetsgivare som vill bli av med en anställd som blivit sjuk kan hävda att det inte finns något passande arbete. Den anställde tvingas då med de fasta tidsgränserna snabbt över till att söka andra jobb. Detta trots att det fortfarande är olagligt att säga upp någon på grund av sjukdom. 2. Ett halvår (180 dagar) efter att du blev sjukskriven kommer nästa prövning. Om det inte finns särskilda skäl ska Försäkringskassan nu pröva din arbetsförmåga mot hela arbetsmarknaden. Särskilda skäl kan vara att du väntar på en operation eller att allting pekar på att du kan gå tillbaka till din arbetsgivare inom ytterligare ett halvår. Om du enligt Försäkringskassan inte har några särskilda skäl har det nu inte längre någon betydelse att du redan har en anställning. Det har heller ingen betydelse att du arbetar inom ett särskilt område eller har en viss utbildning. Det som har betydelse nu är om du kan utföra något av alla arbeten på den reguljära arbetsmarknaden eller annat lämpligt arbete. Finns det något sådant arbete som Försäkringskassan bedömer att du skulle kunna klara av trots din sjukdom, så klassas du nu som arbetsför och förlorar din sjukpenning. Inga individuella hänsyn får tas, varken till ålder, kön eller situationen på den lokala arbetsmarknaden. 3. Även om du hade särskilda skäl och fick behålla din sjukpenning efter första halvåret, så är den maximala tiden för sjukpenning 364 dagar och det inom en ramtid på 450 dagar. Det vill säga att om du blir frisk men sjuk igen inom ramtiden så fortsätter man att räkna dagar från den ursprungliga sjukskrivningen. Om de 364 dagarna är slut och du fortfarande inte har kunnat gå tillbaka i arbete, så är huvudregeln att du prövas mot hela arbetsmarknaden men nu oavsett särskilda skäl, t ex framtida chanser att gå tillbaka till den ursprungliga arbetsgivaren. Det sker på samma sätt som i steg 2 ovan helt utan hänsyn till ålder, kön eller situationen på den lokala arbetsmarknaden. 5


7 ALMI har två huvuduppgifter. Den ena är att bistå företag med finansiering i de fall banker och andra kreditorgan inte ställer upp. ALMI har utvecklat villkorslån till a) nya företag, b) etablerade företag samt c) såddfinansiering av innovationer i tidiga skeden. Den andra uppgiften är att bistå företag med marknadskompletterande rådgivning mm vid företagsutveckling. Den sistnämnda uppgiften utförs inte i hela landet. Stockholms län samt de tretton kommuner som ingår i Business Region Göteborg har valt att utföra dessa uppgifter i egen regi. En indelning av landet i 6-8 regioner bör självfallet följas upp av en motsvarande indelning av ALMI i lika många regioner. Detta gäller särskilt den finansiella delen av ALMI (här kallad ALMI Finans), som därigenom kan få en starkare finansiell bas som kan samspela med de insatser som regionen prioriterar i det regionala utvecklingsprogrammet. Ett starkare ALMI kan också utveckla nya finansiella tjänster för regionen och dess företag, t ex att utveckla riskkapitalfonder av delar av EU:s strukturfondsstöd. I de nordligaste länen bör ALMI:s verksamhet samordnas med Norrlandsfondens. Redan idag är en fjärdedel av Norrlandsfondens låntagare samtidigt låntagare hos ALMI. ALMI Innovation har redan nu samordnat sin verksamhet i de sju regioner där Innovationsbron Sverige redan är verksam. Integrationen mellan de två organisationerna bör utvecklas ytterligare, så att såddfinansiering och kompetensstöd kommer såväl högskoleavknoppningar som andra innovativa företag och uppfinnare till del. När det gäller den del av ALMI som avser företagsutveckling är det en fördel att inte spänna över för stora geografiska områden. Verksamheten bör i första hand knytas nära de funktionella regioner som finns i respektive region, nära den regionala tillväxtprocessen samt till de lokala näringslivsinsatser som sker i regionen och kommunerna samt till de Invest in Sweden -noder som numera finns på olika håll i landet. Regionerna bör själva avgöra om insatser vid företagsutveckling ska ske i ALMI:s regi eller om de ska utföras i egen regi. Det är viktigt att de insatser som görs från samhällets sida gentemot företagen är marknadskompletterande och att insatser inte görs där företag och organisationer redan har uppgifter att utföra. När det gäller start av nya företag bör samhällets insats begränsas till en allmän information och regler för bolagsbildning, skatter mm som gäller. Det kan ske via Nuteks Företagarguiden och de webbportaler som Skatteverket och Bolagsverket tillhandahåller. En stor del av det stöd och den rådgivning som sker till företag bör kunna skötas av företagens egna organisationer (t ex Svenskt Näringsliv, Företagarna, Jobs & Society, LRF m fl) eller genom att företagen själva engagerar olika konsulter. I samband med lån kan bankerna och ALMI Finans svara för den speciella rådgivning som behövs i samband med långivningen. Samhällets uppgift bör vara att i högre grad än hittills fokusera på de innovativa företag som vill växa. Det är ett recept som Business Region Göteborg (BRG) har följt och som lett till att de 13 kommuner som ingår i BRG fick 2004 års pris som bästa tillväxtkommun. Figur 2 visar vilka typer av insatser som kan ingå i en sammanhållen organisation för regional företagsutveckling samt vilka insatser som bör utföras av andra organisationer. 67


33 Det vi gör påverkar hur vi mår. Så började detta studiematerial som har lyft fram fyra teman som fokuserat på både vad vi gör, hur vi gör och varför vi gör vardagens aktiviteter. Temat Min och din vardag lyfte fram betydelsen av att se vardagen ur klientens perspektiv en klientorienterad hemvård. Även i de mest självklara och till synes enklaste vardagssysslor finns ett personligt sätt att utföra aktiviteter. För att kunna stödja klienterna till ett aktivt och självbestämmande liv så bör denna medvetenhet finnas hos alla vars uppgift i arbetet är att stödja klienter till att må bra i hemmet. Genom ett sam-arbeta med klienten - även i de mest självklara aktiviteterna - gör att klienten automatiskt blir mera delaktig i vardagen. Vardagens rytm lyfter fram värdet men också riskerna med vardagens vanor och rutiner. Vardagens rytm är energisparande och bör stödjas, speciellt hos de personer som har en ständig balansgång mellan sina förmågor och sina oförmågor. Avbrott i vardagens rytm kan kännas som ett hot för klienten eftersom känslan av att inte kunna kontrollera sin egen vardag kan väcka starka känslor och oro. Vardagens rytm kan även användas i ett rehabiliterande syfte genom att aktivt skapa nya eller genom att bryta för starkt styrande vanor och rutiner som kan ha negativa följder i en personens vardag. Om vanor och rutiner används i ett rehabiliterande syfte krävs en noggrann planerad och strukturerad åtgärd. 33


Concept for Life Veterinary Diet är en specialutvecklade högklassiga kompletta dieter för vuxna hundar. De är optimalt anpassade till sjuka hundars behov. De olika våtfodren kan användas i samråd med din veterinär och komplettera dennes medicinska behandlingar. Concept for Life Veterinary Diet - skräddarsytt för din sjuka hund Vår kvalitetsgaranti: Diet-helfoder för sjuka hundar Vetenskapligt utformat näringskoncept som stöder veterinärens terapi Spannmålsfritt Innehåller ej vete, majs och soja Bästa acceptans och tolerans genom högkvalitativa köttråvaror Tillverkas i Tyskland Allmänna hänvisningar: Fråga din veterinär innan du börjar ge eller förlänger utfodringen av veterinärfoder Låt undersöka hunden regelbundet av veterinär under dieten Skulle hundens tillstånd mot all förmodan försämras ska du genast uppsöka veterinär Utnyttja det låga priset - handla billigare med våra ekonomipack! Concept for Life Veterinary Diet våtfoder - till extra lågt pris! Läs mer om de olika sorterna här: Hypoallergenic Horse Hypoallergenic Kangaroo Gastro Intestinal Weight Control Renal Mobility Notera att erbjudandet endast gäller under artikelnummer 777669