Går-an-literaturen

Går-an-literaturen, ett gemensamt namn på den literatur, som utgöres af C. J. L. Almqvists genom sin mot äktenskapet fientliga tendens beryktade : Det går an (1839), och de af densamma framkallade följdskrifterna. Till dessa räknas vanligen Det går an. Fortsättning (af J. V. Snellman, 1840), ett mästerstycke af fin satir, hvari Almqvists stil är så väl attrapperad, att man nästan kunde tro boken utgöra en andra del af den ursprungliga novellen; Sara Widebeck. En tafla ur lifvet, af -e. Fortsättning till Det går an


Koppskatt

Koppskatt (af T. kopf, hufvud), hufvudskatt, personel skatt. Se Kapitationsafgift.


Bronzed skin

Bronzed skin, Eng. Se Addisons sjukdom.


Kaktusväxter

Kaktusväxter, bot. Se Cactaceæ.


Review of reviews

Review of reviews [rivjös], engelsk tidskrift. Se Stead, W. T.


Förbrukningen af is i den allmänna hushållningen och för industriella ändamål har på senare tider högst betydligt ökats. För land, som hafva fördelen af ständigt öppna hamnar och riklig istillgång (t. ex. Norge och Nord-Amerikas förenta stater), utgör is derför numera en värdefull exportartikel. Flerestädes måste behofven fyllas genom framställande af is på artificiel väg. Inom läkekonsten har isen en vigtig användning både som invärtes och som utvärtes medel, särdeles mot febrar


Tordenskjold i Marstrand (1872) och Salomon baadsmand (1899). En del äro samlade i Danske folkeskuespil (2 bd, 1899). Se vidare (1896), berättade af hans andra hustru, Augusta Schultz, som själf är författarinna och efter B:s död tog hans pseudonym till sitt borgerliga namn. Vid B:s sjuttiofemårsfest (1891) insamlades, särskildt bland ungdomen, en betydande folkgåfva till den originelle folkförfattaren. 1903 aftäcktes i Gjentofte ett minnesmärke med hans byst af V. Bissen. Åtskilliga


Biancavilla

Biancavilla [-vilja], stad i italienska prov. Catania (Sicilien), på södra sluttningen af Etna, vid järnbanan CataniaRiposto. 13,409 inv. (1901). Odling af säd, bomull och frukt. B. grundlades 1480 som en albanesisk koloni på en plats, där det forntida Inessa låg.


Kameral

Kameral (se Kameralvetenskap), som har afseende på statens finansväsende.


Hydrokinidin

Hydrokinidin, Hydrokinin, farm. med. Se Kinabark, sp. 77. Hydroklelstogami, bot. SeKleistogami. Hydrometallurgi (af grek. hyfdor, vatten), metallers framställande på våta vågen (se d. o.). Hy7dromys, -zool. Se M ö s s d j u r. Hydrophorus, zool. Se Långbenflugor. * Hydroplan, stundom använd kortare benämning på hydroaeroplan, sjöflygplan (se Fly g-p l an. Suppl., sp. 893). Hydropyrin, med. farm., litiumsalt af acetyl-salicylsyra, ett i vatten lättlösligt,


Stillingfleet

Stillingfleet [stilin,fllt], E du ar d, engelsk teolog, f. 1635, d. 1699, blef under sin studietid i Cambridge påverkad af de arminianiserande högkyrkoteologerna kring ärkebiskop Laud (Chilling-worth m. fl.), med deras kraf på dogmatisk vidhjärtenhet mot alla, som ville underordna sig episkopalordningen . S. gick ännu längre och sökte i sin viktiga skrift Irenicum (1659) åstadkomma en utjämning mellan presby-terianer, independenter och episkopaler; han fäst-höll


Knap

Knap, sjöv., en aflång knapp af ek eller annat hård t träslag, fastsatt på lämpliga ställen å fartyget för fastgöring af tågändar. Fig. 1 visar en större sådan, ett s. k. krysshult. Benämningen knap nyttjas äfven för klotsar, fastsatta å rundhult m. m. för att utgöra stöd för stroppar, surrningar m. m. Se fig. 2. L. H.


Lågton

Lågton. Se Grav och Högton.


Gös

Gös (ty. gösch), sjöv., en mindre flagga, som mer eller mindre liknar nationalflaggan eller örlogsflaggan och användes dels såsom örlogsgös, till ankars hissad å ett flaggspel förut, dels - vanligen omgifven af en bred, hvit kant - som Iotsgös, hissad på förtoppen för tillkallande af lots. I svenska flottan utgjordes örlogsgösen före unionsupplösningen 1905 af svensk-norska unionstecknet (unionsgösen) och lotsgösen af samma tecken, omgifvet af en hvit kant. Unionsgösen användes äfven såsom beskick


Naturalism

Naturalism. 1. Filos., den åsigt, enligt hvilken naturen (se Natur 2) utgör den ursprungliga och enda sanna verkligheten. Menniskans personliga lif i alla dess yttringar, äfven sådant som sedlighet, religion o. dyl., söker denna åsigt förklara ur menniskans natursida, vanligen genom analogier, hemtade från lägre områden, och genom att lägga särskild vigt på sådana sidor i detta lif, genom hvilka det, enligt den kontinuitetens lag, som genomgår all tillvaro, röjer sitt sammanhang med denna menniskans naturs


Borrhål

Borrhål, geol. Genom borrning med passande maskiner (se Borrmaskiner 2) har man kun- nat undersöka jordskorpans beskaffenhet till ett ganska stort djup, hvilket dock ingalunda utgör någon betydlig del af jordskorpans antagna tjock- lek och än mindre af jordklotets radie. Det dju- paste hittills nedslagna borrhålet är beläget vid Clarksburg i West Virginia (Nord-Amerikas förenta stater), där man i syfte att anträffa petroleumfö- rande lager 1918 dref ned ett borrhål till ett djup


Entêté

Entêté [ätäte], fr. (af tête, hufvud), egensinnig, halsstarrig, tjurskallig.


Lönnberga-Lönneberga tidskriftFauna och flora (1906 ff.), i hvilken influtit ett stort antal af honom skrifna populära biologiska uppsatser. Han är led. af Vet. soc. i Uppsala (19u2), Vet. akad. (1905) och Landtbruksakad. (s. å.) samt flera utländska vetenskapliga sällskap. 2. L-e. Lönnberga, socken. Se Lönneberga. Lönnbohm. 1. Kasimir Agathon L., pseudonymen Kasimir Leino, finsk skald och publicist, son till kommissionslandtmätaren Anders L. (som tillhörde en


Nervsträckning

Nervsträckning , kir. Se Nervkirurgi.


Dackefejden

Dackefejden . Se Dacke.


Frans Josefs-orden

Frans Josefs-orden, österrikisk orden för civila förtjenster, stiftades d. 2 Dec. 1849 af kejsar Frans Josef och utvidgades d. 6 Febr. 1851. Den eger tre grader: storkors, kommendörer och riddare, samt utdelas, utan afseende på stånd, börd eller religion, såsom hederstecken för personlig förtjenst. Tecknet, som bäres i rödt band, utgöres af ett rödt kors, på hvars runda hvita midtfält stå bokstäfverna F. J. (Frans Josef); mellan korsets fyra armar synes den gyllene, delvis svartemaljerade, krönta dubbelörnen, som


Ormöga

Ormöga, bot. Se Omphalodes. Suppl.


Rio grande de Santiago

Rio grande de Santiago [ri′å gra′nde de santia′gå], flod i Mexico. Under namnet Rio Hondo de Lerma utgår den ur sjön Lerma (2,608 m.) i Tolucadalen vid foten af Nevado de Toluca, flyter mot n. v. och v. genom staterna Mexico, Michoacan och Guanajuato samt faller ut i den stora sjön Chapala. Ett tjugutal km. n. v. om den punkt, där den mynnar ut i sjön, bryter sig floden utur densamma, strömmar under olika namn i nordvästlig riktning genom staten Jalisco samt faller under namnet Rio grande de Santiago ut i S


Ottensen

Ottensen [å′tt-], förstad i preussiska prov. Schleswig-Holstein, införlifvades 1889 med Altona.


Undantag

Undantag (da. aftægt, undentag; no. föderaad, livöre, kaar). Vid försäljning af hemman händer ofta, att säljaren för sin återstående lifstid betingar sig af köparen vissa förmåner af hemmanet: spisning vid hemmansegarens bord eller bestämd myckenhet spannmål, potatis, bränsle eller andra naturaprodukter, vissa körslor eller andra tjänster eller ock vissa penningbelopp, äfven bostad eller brukanderätt till jordområde. Dylikt aftal kallas undantagskontrakt och de däri utfästa förmånerna undantag, äfven fö


Capuchon

Capuchon [kapyjå7], fr. Se Kapusjong.


Detaille

Detaille [dətaj], Édouard Jean Baptiste, fransk målare, f. 1848 i Paris, blef 1865 lärjunge hos Meissonier, debuterade på salongen 1867 med Ett hörn af ateljén, utställde 1868 och följande år taflor ur militärlifvet och deltog 1870—71 i det fransk-tyska kriget, som gaf honom en ny motivkrets, hvilken han sedan flitigt odlade. Jämte Neuville blef han ansedd som den främste bland les jeunes peintres militaires. Hans bästa krigstafla, Les vainqueurs, refuserades på högre order 1872, men belönades; På retr


Annons

Annons (utt. vanl. annångs; Fr. annonce, af Lat. núncius, bud), tillkännagifvande, underrättelse (i tidningar o. s. v.). — Annonsera (Fr. annoncer) tillkännagifva, kungöra.


Fotlager

Fotlager , maskinb. Se Axellager, sp. 536.


Utvisningslag

Utvisningslag afser att genom lag reglera utlänningars af- och utvisning från riket. En fullständig reglering häraf är dock ej möjlig, och den svenska lagen af 14 sept. 1914 har därför uppdelat af- och utvisningsmakten mellan K. M:t och vissa lokala myndigheter. K. M:t bibehåller sålunda en extraordinär utvisningsmakt, som utöfvas allenast under konstitutionellt ansvar och som icke bundits vid annan förutsättning än den, att K. M:t pröfvar utvisningen nödig med hänsyn till rikets säkerhet eller eljest af sta


Hypofys

Hypofys, anat. Se Hypophysis cerebri. Hypogastrium (af grek. hypo, under, och gaster, buk), anat., nedre delen af buken (se d. o.). Hypogeisk (af grek. hypo, under, och ge, jord), bot. Se Groning, sp. 349, och Hjärtblad. Hypoglossus, fysiol. Se Hjärnnerver. Hypogyn (af grek. hypo, under, och gyne, pistill), bot., säges blomkronan (och öfriga blomdelar) vara, då fruktämnet är öfversittande. Jfr Epigyn och Perigyn. G. L-m. Hypojonisk (af grek. hypo, under), mus. Se


Bland mera framstående medarbetare i A. B. under Hiertas ledning förtjäna nämnas A. Möller, N. Arfwidsson, A. Lindeberg, Gustaf Hierta, M. J. Crusenstolpe, K. F. Ridderstad, J. P. Theorell, O. P. Sturzen-Becker, Georg Scheutz, K. J. L. Almquist, S. A. Hedlund, H. O. Schönbeck och K. H. Rydberg. Med ingången af år 1852 öfvertogs förlagsrätten till A. B. af ett konsortium af fem personer: K. F. Bergstedt, som blef hufvudredaktör, P. E. Svedbom, G. Lallerstedt, K. P. Lilljeborg och


Wittig

Wittig , tyska skulptörer. 1. Hermann Friedrich W., f. 1819 i Berlin, d. där 1891, var elev af akademien i Berlin och af Tieck, studerade i Italien 184648 och i Paris 1867. F. ö. lefde han mest i Berlin och utförde ideala grupper och enstaka figurer samt porträttbyster. För nationalgalleriets gafvelfält utförde han efter utkast af Moritz von Schultz gruppen Germania, de bildande konsternas beskyddarinna samt för Königsbrücke En krigares afsked från sin hustru. 2. Friedrich August W., f. 1826 i Meissen


*Stanley

*Stanley, F. A., var generalguvernör i Canada till 1893, då han efter sin broder (se Derby 2) blef earl of Derby.


Des-jatina

Des-jatina (ry., af desjat, tio), ryskt ytmått, 2,400 kv.-sasjen, 117,600 ryska l. engelska kv.fot = 109,25 ar.


C. var en ädel och kraftig personlighet, en troshjelte och martyr, en humanitetens apostel, lågande af nit för mensklighetens framåtskridande i fromhet, dygd och vetande. Såsom pedagog intager han ett mycket högt rum. Han utvecklade och tillämpade på uppfostrans område de frisinnade tankar och grundsatser, som uttalats af Erasmus, Campanella, Ratich, Montaigne, Bacon af Verulam m. fl. samt utöfvade genom sitt storartade och väl genomtänkta system ett synnerligen stort inflytande på sin samtid,


Typoskop

Typoskop (af Grek. typos, se Typ, och skopein, se), fys., kallar Emsmann ett af honom 1861 uppfunnet kaleidoskop (se d. o.), utmärkt för den rikedom af vackra mönster, som detsamma lemnar.


Inkoercibla

Inkoercibla (af Lat. nekande in och coercere, sammantrycka) l. permanenta kallades förr de gaser, som ansågos icke kunna bringas till flytande eller fast form. Till dem räknades syret, vätet och qväfvet samt atmosferiska luften. I nyare tider anställda försök synas dock hafva ådagalagt, att det ej gifves några inkoercibla gaser. Se Gas 2. L. A. F.


Georgsridderskapet i Nederländerna

Georgsridderskapet i Nederländerna, stiftadt i slutet af 15:de eller början af 16:de årh., sannolikt för att häfda Nederländernas politiska frihet. Dess medlemmar voro af furstligt, adligt eller borgerligt stånd, och ännu 1756 nämndes konungen af Sverige, hertigen af Braunschweig, hertigarna af Richmond och York m. fl. såsom sådana. Om stadgar och ordenstecken är intet bekant.


Torpadius

Torpadius. 1. Johan Israel T., vitterlekare, f. 1722 i Stockholm, död derst. d. 11 Aug. 1760 som rådman, var ledamot af Tankebyggareorden, i hvars »Våra försök» (155) T:s bidrag i 1:sta delen bära signaturen Lm. Åtskilliga af hans verser återfinnas i den omarbetade upplagan af denna samling, som utgafs 175962. De finnas sedan samlade i »Svenska Parnassen» 1786. T. var dessutom ifrig medlem af Frimurareorden och stiftade 1754 i Stockholm S:t Eriks loge, hvars förste stormästare han var. 2. Karl T., den fö


Höfling

Höfling, Jo h ann Wilhelm Friedrich, tysk teolog, f. 1802, d. 1853, blef 1833 professor i praktisk teologi i Erlangen och 1852 konsistorial-råd i München. H. var en högt ansedd representant för den konfessionell-lutherska riktningen, men trädde i bestämd opposition mot den yttersta lutherska högerns katoliserande tendenser i fråga om uppskattningen af det kyrkliga ämbetets betydelse. Hans förnämsta arbete är Das sakrament der taufe (2 bd, 1846-48), än i


Hackney

Hackney [häkni], förvaltningsområde (metropolitan borough) i nordöstra London, på andra sidan Victoriaparken. 219,288 inv. (1901). Där ligga bl. a. City hospital för bröstsjukdomar, ett franskt och ett tyskt sjukhus, flera dårhus och ett teologiskt seminarium tillhörigt independenterna. (J. F. N.)


Münchengrätz

Münchengrätz , stad i Böhmen, vid Iserfloden, 14 km. s. v. om Turnau. 3,708 inv. (1900). Slott med park tillhörigt grefve Waldstein; i S:t Anna-kyrkan hvila sedan 1785 Wallensteins kvarlefvor. Vid M. utkämpade 1:a österrikiska och sachsiska armékårerna 28 juni 1866 en återtågsstrid med de från olika håll anryckande preussiska Elbearmén samt 7:e och 8:e divisionerna af 1:a armén. J. F. N. C. O. N.


Bobin

Bobin (fr., bobine, eng. bobbin}, spolstomme eller rulle (vanligen af trä eller papier maché), som användes i textilindustrien för att därå spinna eller tvinna garn eller för att upptaga större garnlängder för varpning m. m. Alltefter ändamålet tillverkas bobiner af olika storlek och form, såväl aflångt cylindriska med en svagt utgående konisk bas som rent rullformiga med tunna flänsar i båda ändar. G. A. W.


Tripolis

Tripolis. 1. (Tripolitanien) Turkiskt vilajet i Nord-Afrika, begränsadt i v. af Tunisien och Algeriet, i n. af Medelhafvet, i ö. af öcknen Barka l. Libyska öcknen, som skiljer det från Egypten, samt i s. af Sahara. Inom dessa gränser, hvilka omfatta många endast nominelt till T. hörande öckensträckor äfvensom oasen Fessan och Barkaplatån, har T. en areal af omkr. 1,033,000 qvkm., deraf det egentliga T. utgör omkr. 220,000 qvkm. Med afseende på sin fysiska och etnografiska beskaffenhet öfverensstämmer T.


Kromatisk skala

Kromatisk skala . Se Kromatisk 1.


Solidarisk

Solidarisk (fr. solidaire; jfr Solid), gemensamt ansvarig, förenad i ömsesidig förpliktelse; förbin- Solidariska bankbolag Soliditetsupplysningsbyrä dande en för alla och alla för en. - Solidaritet, sainfälldt ansvar, gemensam förpliktelse, enhet i intressen, inbördes beroende människor emellan, i kraft hvaraf den enes välgång sammanhänger med den andres och man känner sig manad att troget samverka, bistå hvarandra och underkasta sig mödor eller uppoffringar för det allmänna bästa


Fortuna

Fortuna , astron., en af småplaneterna.


Strymon

Strymon, flod. Se Struma.


Beaufort

Beaufort [båfår], fransk hertiglig släkt, härstammade från Henrik IV:s älskarinna Gabrielle dEstrées och hade sitt namn efter en liten stad i Champagne. Till denna släkt, som utdog 1727, hörde hertigarna af Vendôme.


Superior

Superior [sjopiio léYk], Lake. Se Lake superior.


Blekinge bataljon

Blekinge bataljon (n:r 30) uppsattes år 1886 för att tjäna såsom stam för Blekinge läns beväring. Dess befäl togs hufvudsakligen från marinregementet (se d. o.), och stammanskapets styrka bestämdes till 300 man, hvilken till förmån för Hallands bataljon något minskades enligt 1892 års urtima riksdags beslut. Bataljonen, hvars chefstation var Ronneby och mötesplats Bredåkra, nära Ronneby, ingick 1902 i det då nybildade Karlskrona grenadjärregemente (se d. o.). C. O. N.


Maria-Teresia-orden

Maria-Teresia-orden, österrikisk militärorden. Se Ordnar.


Hornsherred

Hornsherred, halfö i norra delen af Själland, mellan Isefjorden och Roskildefjorden. Arealen 200 qvkm. Der ligger Jägerspris slott. E. Ebg.


Östra härad

Östra härad. 1. Härad i Blekinge län, utgör Östra härads domsaga och ingår i Blekinge Östra fögderi samt omfattar socknarna Kristianopel, Torrum, Sturkö, Tjurkö, Ramdala, Jemjö, Lösen, Augerum, Rödeby. Areal 63,555 har. 26,727 innev. (1892). — 2. Härad i Jönköpings län, utgör Östra härads domsaga och fögderi samt omfattar socknarna Hvetlanda, Björkö, Näfvelsjö, Karlstorp, Kråkshult, Alseda, Skede, Ökna, Skirö, Nye, Näshult, Stenberga, Korsberga, Lemnhult, Bäckseda, Näsby, Myresjö, Lannaskede. Areal 1,400 qv


Guldkalfven

Guldkalfven (Gyllene kalfven) var enligt berättelsen i 2 Mos. 32 uttryck för ett affall från Israels sanna dyrkan af sin Gud redan under dess vistelse vid Sinai. Det ifrågavarande kap. är tydligen sammansatt af flera källor, hvilka dock alla synas höra till de äldsta urkunderna (de jehovistiska) i Pentateuken. Men hvarje källa har meddelats i så ofullständig form, att det är förenadt med största svårighet att vinna en föreställning om hvars och ens särskilda innehåll. Enligt den äldsta källan synes emeller


Mehiläinen

Mehiläinen (af F. mesi, honing), Finsk mytol., biet. Detta nämnes ofta med synnerlig förkärlek uti finnarnas fornsånger. Det kallas meiän lintu, »vår fogel», mielilintu, »fägnadsfogel», metsän kukkien kuningas, »skogens blommors konung», o. dyl. Det anropades för att anskaffa honingssaft och andra helsosamma läkemedel. Så t. ex. bad Lemminkäinens moder M. först flyga ut i skogen, sedan till en bakom nio haf belägen ö och slutligen öfver solen, under månen och emellan stjernorna till sjelfva Jumalas himmel


Courtage

Courtage [kortaj], fr. (af courter, söka att sälja), mäklarsyssla; mäklararfvode. Jfr Courtier.


Sadger

Sadger , Isidor, österrikisk nervläkare och patograf, f. 29 okt. 1867 i Neu-Sander i Galizien, bosatt i Wien, har författat flera intressanta arbeten, som belysa den litterära psykologien, bl. a. K. F. Meyer, eine pathographisch-psychologische studie (1908), Aus dem liebesleben Nicolaus Lenaus (1909), Heinrich von Kleist(1910), Belastung und entartung. Ein beitrag zur lehre vom kranken genie (s. å.) och Über nachtwandeln und mondsucht. Eine medizinisch-literarische studie(1914).


Canstatt

Canstatt , Karl Friedrich, tysk läkare, f. 1807, d. 1850 som professor i Erlangen, gjorde sig känd som en utmärkt koleraläkare och vann en storartad praktik. Som skriftställare utöfvade han ett betydligt inflytande genom Die specielle pathologie und theraphie vom klinischen standpunkt aus bearbeitet (1841-42; 3:e uppl. 1854-56) och i synnerhet genom sina Jahresberichte über die fort-schritte der gesammten medicin, hvilka påbörjades 1841 och efter hans död fortsatts intill närvarande tid.


Amsterdam äro de största i världen. Den officiella statistiken meddelar inga uppgifter om fabriksindustrien i allmänhet, endast på den accispliktiga (brännvin, socker, öl etc.). - N. äro alltjämt en af världens viktigaste handelsstater, och af alldeles särskild betydelse äro de för kolonialhandeln. Genom sina stora besittningar i Ostindien ha de behållit en rangplats i denna handelsgren, synnerligen i fråga om kaffeimporten till Europa, men äfven ris, socker, indigo, kryddor


*Vinbär

*Vinbär , bot., namn på arter af släktet Ribes; svarta vinbär, R. nigrum, röda vinbär, R. rubrum, och guldvinbär, R. aureum.


Man beräknar, att till 1 kg. smör fordras omkr. 10 à 40 gr. koksalt, ifall smöret skall förvaras och kunna hålla sig oskadadt under en längre tid. Saltmängden kan dock minskas till hälften, om smöret snart skall förbrukas och begagnas som finare bordsmör. Jämte koksalt använder man i England ofta en mindre tillsats af salpeter och socker, hvarigenom smöret blir mera hållbart och välsmakande. Till 1 kg. smör åtgå vanligen omkr. 22 à 25 kg. mjölk, d. v. s. att


*Keil

*Keil. 2. Karl Friedrich K., 1839–58 professor i Dorpat (ej i Berlin), dog 1888. — 3. G. Th. Heinrich K. dog 1894.


Jättepumpa

Jättepumpa, bot. Se Cucurbita.


*Laud

*Laud, W., afrättades d. 10 Jan. 1645 (efter dåv. engelsk tidräkning 1644).


Versteeg

Versteeg [fərstēg], Maggiel, holländsk målare, f. 1756 i Dordrecht, d. där 1843, lärjunge af A. van Wanum och J. Ponse, egnade sig först åt landskapsmåleriet, men öfvergick till framställning af borgerliga scener vid ljus- och lampsken. Han är representerad i Amsterdams Rijksmuseum. C. R. N.*


Pecopterideæ

Pecopterideæ Brongn., paleobot., en helt och hållet artificiell ormbunksfamilj, omfattande de fossila former, hos hvilka de vanligen flera gånger pardelade bladens småblad liksom hos Pecopteris (det släkte, efter hvilket familjen har sitt namn) äro fästa på rachis med hela sin bas samt försedda med en jämförelsevis stark, ända mot spetsen tydlig medelnerv, från hvilken sidonerverna åt ömse sidor utgå. Småbladen äro oftast helbräddade, på sin höjd tandade. A. G. N.


L:s författarskap kännetecknas af en rik, stundom öfverrik inbillningskraft, som kanske mindre framträder i utfinnande af nya motiv än i ett fantasirikt utformande af uppslag ur legendtradition och verklighet; en utmärkt gestaltningsförmåga med kraft att skapa lefvande skepnader och att ge själarnas karaktär; en sällspord episk berättargåfva med något af den gamla folkdiktens kynne, gärna, liksom forntidens epos, gifvande ett flertal hvart för sig afrundade stycken, hvilka bilda en


Litt.: ”Samling af J:s stads privilegier” (1787), J. Allwin, ”Strödda anteckningar ang. J:s stad och dess omgifning” (1839), A. O. Hedenstjerna, ”J. förr och nu” (1846), den af en beskattningskommitté utg. ”Historisk-statistisk beskrifning öfver J. från äldre till närvarande tid” (1861), Viktor Rydberg, ”Det forna J.” (1880), J. Nyqvist, ”J. och dess omgifningar” (1888), E. Åkerhielm, ”Småland och Öland” (Sv. Turistföreningens resehandböcker, n:r 16,


Mullvadsläktet

Mullvadsläktet, zool. Se Mullvadartade däggdjur.


Larsson

Larsson, Julius Gottfrid Andreas, skulptör, f. 21 nov. 1875 i Narveryd, Östergötland, kom vid 14 års ålder till Norrköping, uppehöll sig där som träsnidare och studerade vid tekniska aftonskolan, kom 1895 till Stockholm, studerade vid Tekniska skolan där, erhöll 1900 resestipendium från Svenska slöjdföreningen och Kommerskollegium och fortsatte då studierna i Paris, biträdde vid Dramatiska teaterns dekorering och 1905 hos K. Milles vid hans arbete för denna teater. L. vistades i Italien 1906—07 och


Fluoroskop

Fluoroskop (af fluor, se d. o., och grek. skopein, se). Se Luminiscens 2.


Deklinabel

Deklinabel (lat. declinabilis), språkv., böjlig, som kan böjas. Jfr Indeklinabel.


B. var en erfaren och duglig officer; han var derjämte en idérik och talför man med brinnande verksamhetslust, men han var maktlysten och vidt kringgripande samt skaffade sig derigenom snart ovänner. Förordnad att jämte ministern G. J. B. von Heidenstam bevaka Sveriges intressen i Konstantinopel ryckte han snart till sig ledningen af härerna, hvilket framkallade obehagligheter inom legationen. När Heidenstam i Febr. 1791 rappellerades, utnämndes v. Asp och B. till ministrar, men med


Idegran

Idegran, Taxus baccata L., bot. farmak., ett ständigt grönskande, mindre träd eller buske, som hör till nat. fam. Coniferae L. (Cupressineae), kl. Dioecia L. Idegranen växer ytterst långsamt och anses kunna uppnå den högsta åldern bland alla europeiska träd. Veden är rödaktig, mycket hård och hållbar; bastet är segt, nära nog som lindbast, hvarför idegranen i vestra Sverige äfven kallas . Grenarna äro nästan kransvis ställda och utstående, med tvåsidigt ordnade qvistar, hvilkas blad, eller , väl sitta i


Vingpennor

Vingpennor , zool. Se Fjäder, sp. 485.


Kantabrien

Kantabrien (Lat. Cantabria), i forntiden ett område i romerska provinsen Hispania Tarraconensis af Spanien, längs södra kusten af Biscaya-viken. Äldre geografer utsträckte namnet till hela det område, som nu motsvaras af prov. Oviedo, Santander, Biscaya och Guipuzcoa; men sedan romarna eröfrat Spanien, inskränktes namnet till nuv. prov. Santander och östra Oviedo. Innevånarna, de tappre kantabrerna, voro af iberisk stam. Jämte asturerna gjorde de under flere mansåldrar motstånd mot romarna, men tvingades


Chaleurs-bukten

Chaleurs-bukten [jalor-j, Baie-des-Chaleurs, vik på västra sidan af S:t Lawrenceviken emellan Gaspéhalfön och New Brunswick, med hamnarna och fisklägena Bathurst, Carleton och Dalhousie.


Trppin

Trppin. Se Atropin.


Kléber

Kléber [klebär], Jean Baptiste, fransk general, f. 9 mars 1753 i Strassburg, där hans fader var murare, egnade sig först åt byggnadskonsten och begaf sig 1768 till Paris, men ingick 1770 på några bajerska officerares uppmaning vid militärskolan i München. K. blef officer i österrikisk tjänst 1776, men tog på grund af de dåliga utsikterna afsked 1783 och återvände till Elsass för att ånyo egna sig åt byggnadskonsten. Efter revolutionens utbrott inträdde han 1792 som volontär vid ett regemente samt blef


Ket

Ket [ket], flod i Sibirien, rinner upp s. om staden Jenisejsk och faller ut i Ob ofvanför Narym. I sitt öfre lopp är K. endast 104 km. aflägsen från Jenisej, med hvilken den står i kanalförbindelse. J. F. N.


Partschkau

Partschkau, stad i preussiska regeringsomr. Oppeln (Schlesien), vid Glatzer Neisse och jernvägen mellan Glatz och Neisse. 5,861 innev. (1885).


Kustbevakningschef

Kustbevakningschef. Se Kustbevakning.


Negativpapper

Negativpapper , fotogr., ett med bromsilfvergelatinemulsion försett papper, som i st. f. glasplåtar användes till fotografiska negativ, mest till större format, då glasplåtar till följd af sin tyngd ock bräcklighet äro obekväma att använda. J. Htzg.


När S. öfvertog det allt annat än lockande värfvet att rädda institutet, var det ej allenast för ortopediens skull, utan ock för den medikala gymnastikens, hvilken han ville i sin mån söka främja i öfverensstämmelse med de af den medicinska vetenskapen erkända läror, på hvilka all sjukvård måste vara grundad. Men då han öfvertog det i upplösning stadda ortopediska institutet, måste han ock öfvertaga försvaret mot dess mäktige fiender; och det dröjde ej länge, förrän en strid uppblossade,


Tichborne-processen

Tichborne-processen [titsjbårn-], en nästan exempellöst invecklad och uppseendeväckande rättegång, som fördes i England 186774 om arfvet efter en rik adelsman vid namn T. Dennes äldste son, Roger T. (f. 1830), hade länge varit förklarad för död, sedan skeppet »Bella», med honom ombord, 1854 förolyckats med man och allt utanför syd-amerikanska kusten. Hans moder (fransyska till börden) närde emellertid en öfverspänd förhoppning om att han ännu vore vid lif; och när hon efter sin makes och yngre sons död måst se arf


Vägstyrelse

Vägstyrelse. Se Väghållningsskyldighet.


Dentition

Dentition (fr. dentition, af lat. dens, tand), med., tandning. Se Tandsprickning.


Filoxenianska öfversättningen

Filoxenianska öfversättningen af bibeln. Se Bibelöfversättningar, sp. 246.


Grefbäck

Grefbäck , oriktig form för Gredbäck (se d. o.).


Morsing

Morsing, Kristen Torkelsen, dansk lärd, f. 1485 på ön Mors, tillbragte många år vid utländska universitet, blef 1519 rektor vid Köpenhamns lärda skola, sändes 1520 till Wittenberg för att hemta reformatorn Martin Reinhardt till Danmark och utnämndes 1521 till professor vid universitetet i Köpenhamn. År 1523, då Fredrik I blifvit konung, reste M. å nyo till utlandet och stannade der (med undantag af åren 152931) ända till 1537, då han hemkallades för att medverka till universitetets återupprättande samt


Andreae

Andreae, Sankt (F. Antrea) imperielt pastorat af 2:dra kl., Borgå stift, Jääskis kontrakt, Jääskis domsaga och härad, Viborgs län, Finland. Areal 835 qvkm. Befolkningen, finsktalande, 8,787 pers. (1892). A. G. F.


Erasch

Erasch. Se Aras.


Hidinge

Hidinge, socken i Örebro län, Edsbergs härad. Arealen 13,290 har. 1,937 innev. (1881). Annex till Knista, Strengriäs stift, Edsbergs kontrakt.


Sverres ungdom antagen till spelning framför Wergelands »Campbellerne», hvilket gaf anledning till ett våldsamt uppträde (»Campbellerslaget») bland publiken vid en följande föreställning. År 1846 företog M. en resa till södern och utgaf derefter Digte gamle og ny, Billeder fra nord og syd samt, efter sin hustrus död, sonettsamlingen Sorg og tröst (1852; många uppl.). Hans följande författareverksamhet faller inom det dramatiska området: Salomon de Caus (1854), En aften på Giske


Bridong af vanlig modell. Bridong med dubbla ringar. Bridong med gummibott. Bridong af ungersk modell för körning. Kindkedja med Schematisk framställning af kindkedjekrokar. stångbetslets verkan. B. Cm. 2. Den del af en plog, harf eller dylikt redskap, vid hvilken anspänningen sker.


Sjuåriga kriget

Sjuåriga kriget l. tredje schlesiska kriget (175663) kallas det krig, som utkämpades mellan Fredrik II i Preussen och Maria Teresia af Österrike samt deras bundsförvandter, med anledning af den senares sträfvan att återvinna den i freden i Dresden (1745) till Preussen afträdda provinsen Schlesien (se Schlesiska krigen). De båda herskarna hade under de tio fredsåren å ömse sidor rustat sig för en kommande kamp, dels genom härarnas omorganisation, dels genom att sluta förbund med främmande stater. Genom fördrage


Fiesole

Fiesole [-ésåle], den vedertagna benämningen på en af 1400-talets märkligaste florentinska målare, som eg. hette Guido di Pietro och föddes 1387 i Vicchio (prov. Mugello), n. om Florens. 1408 blef han munk (it. fra) under namnet Giovanni i dominikanklostret i Fiesole; däraf kallades han Fra Giovanni da F. Redan i lifstiden till följd af sitt väsen och målningssätt kallad Fra Angelico, förklarades han efter sin död 1455 i Rom af kyrkan för (it. beato), så att hela hans namn lyder: Beato Fra Giovanni A


*Ireton

*Ireton, H., föddes 1611.


*Ulriksdal

*Ulriksdal. Äfven 1920 års riksdag anslog medel (169,500 kr.) till fortsatt restaurering af U., som fick centralvärme, stor hall, ny hufvudtrappa samt f. ö. moderniserades. Arbetena afslutades 1925, hvarpå slottet öfverlämnades till kronprins Gustaf Adolf och kronprinsessan Louise. Som bröllopsgåfva från öfverlämnades till dem en del möbler, ritade af svenska arkitekter och utförda i Sverige. Litt.: Nils G. Wollin, Ulriksdal. En historisk översikt över trädgårdsanläggningarna ,


Den nordiska mytologien är delvis äfven germansk mytologi, enär den gamla gudatron hos skandinaver och öfriga germanska folk säkert varit väsentligen densamma. Man är dock icke berättigad att utan vidare tillskrifva öfriga germanska folk den nordiska mytologiens rika innehåll, utan hvart fall bör därvid för sig pröfvas; icke ens inom Norden är det fullt säkert, att en mytisk företeelse, som är betygad för ett land, förefunnits äfven i de öfriga. Antydningar


Vällen

Vällen. 1. Insjö 13 m. ö. h. i Ekeby och Bladåkers socknar på gränsen mellan Uppsala och Stockholms län, har en längdutsträckning i n.s. af omkr. 15 km. och en största bredd af omkr. 1 km. samt en areal af 11 kvkm. Sjön ligger i flack terräng, omgifven af skogar och myrar utan odlad bygd, och har ett maximidjup af endast 5,5 m. Den afrinner genom en liten å till den likaledes mycket långa och smala sjön Närdingen samt därifrån till Edeboviken af Södra Kvarken. 2. Sjö i norra delen af Eda socken, Värml


Enchâssure

Enchâssure [ãʃasyr], fr. (af en, i, och châsse, relikskrin, infattning), infattning (i synnerhet af pärlor och ädla stenar).


Bland de större donationer, som kommit museet till del, märkas samlingarna Tochon (1818, antika vaser), La Caze (1869, en utmärkt samling af 275 målningar, bl. a. af Rembrandt, Watteau, Frago-nard, Chardin), Adolphe de Rothschild (1902, kyrklig konst), Morgan (1905, fornpersiska föremål), Thomy-Thiéry (1903), Moreau-Nélaton (1906), Chauchard (1909) och de Camondo (1911, liksom de tre föregående modern fransk konst). Den 1897 bildade Société des amis du Louvre har gett museet en och annan högst


Stormjärn

Stormjärn , bygnk. Se Fönster, sp. 359.


Ehuru torped- och undervattensbåtar äfvensom i allmänhet sjövapnets stora rörlighet med flera omständigheter efter all sannolikhet komma att i hög grad försvåra utöfvandet af dylika bevakningsblockader, måste man taga för gifvet, att sådana krigsoperationer i framtiden komma att blifva lika vanliga som under gångna tider. I vissa fall kommer man dock säkerligen att inskränka sig till att iakttaga fienden med ett fåtal snabba fartyg, som hafva till uppgift att hålla känning med och


Titulus

Titulus, Lat., inskrift, öfverskrift (»titel», se d. o.), etikett, offentligt anslag, skylt, annons, rubrik, inskrift på en offentlig byggnad, på en bildstod eller på ett konstverk, särskildt på grafvårdar (med tillegnan åt Di Manes samt med fullständigt angifvande af den dödes namn och ställning i lifvet äfvensom af den, hvilken rest vården). I bref nyttjas någon gång ordet Titulus (vanl. förkortadt till Tit.) i st. f. namnet eller titeln på den person, till hvilken brefvet är stäldt. R. Tdh.


Anjouan

Anjouan [ã*oã], Njouana l. Johanna, en af Komoro-öarna, mellan Mayotte och Angasija. 373 kvkm. Omkr. 12,000 inv. Bland Komoro-öarna har A. länge varit den, som mest besökts af fartyg, hvilka gå mellan Europa och Indien genom Mosambik-kanalen (så angjordes det vanligen af svenska ostindiska kompaniets fartyg), och engelsmännen hade där förr en kolstation. Hufvudorter äro Moussamoudou och Pomoni.


Rörande folkmängden har man endast mycket obestämda gissningar. Lenz ansåg, att 8 mill. ej är för hög siffra, då man tar i betraktande de många rätt folkrika städerna och att bergstrakterna äro ganska tätt befolkade. Rohlfs däremot ansåg 6,5 mill. för mycket, och kapten N. Larras, som vistats i M. 10 år från 1898, anslår den till 4,344,58 mill., hvaraf 2,2 i atlantiska kusttrakten, 1,5 på Medelhafskusten, 200,000 i Mulujadalen, 200,000 i Sus200 tusen i


*Calamodus

*Calamodus och Calamoherpe, zool. Se Kärrsångareslägtet.


Endermatiska medel

Endermatiska medel (af Grek. en, i, och derma, hud), med., sådana läkemedel, hvilka i form af ströpulver eller salva användas å den genom något dragmedel (spansk fluga e. d.) från epidermis befriade läderhuden för att på denna väg uppsugas (absorberas) och sålunda åstadkomma samma verkan, som om medlen blifvit intagna genom munnen. Detta sätt att införa läkemedel i organismen kallas den endermatiska metoden, hvilken användes, då magens eller tarmkanalens tillstånd eller andra orsaker förbjuda ett medels intagande


Kölhala

Kölhala, sjöv., att mot en brobänk, en kaj eller en strand, som utgöres af en bergsluttning, medelst spel och ginor kullvinda ett fartyg eller ge det så stor krängning, att hela ena sidan jämte kölen kommer öfver vattnet, hvarigenom rengöring, reparation och förhydning kunna utföras å hela denna del af fartyget. Kölhalning var fordom ett ganska vanligt arbete, men är tidsödande och mödosamt samt kräfver stor försiktighet; den förekommer därför numera sällan, då docka eller upphalningsslip i allmänhet s


Bibbiena

Bibbiena, da, italiensk konstnärsfamilj. Se Galli.


Thermopylai

Thermopylai (Lat. Thermopylae, egentl. »de varma portarna», med anledning af der upprinnande varma källor), stundom äfven blott Pylai (»portarna»), var fordom namnet på det smala pass mellan Oitabergets östra sida och den Maliska hafsviken (nu Lamia- l. Zituni-viken), hvilket förenade de grekiska landskapen Tessalien och Lokris. Såsom utgörande den enda för en krigshär möjliga väg mellan Tessalien och mellersta Grekland hade detta pass en stor strategisk betydelse. Der var det, som år 480 f. Kr. Leonidas (


Citral

Citral , Geranial, Rhodinal, kem., en kamferart med öppen kolkedja, af sammansättningen (CH . CH . CH2 . CH : CH . C . CH O. Den finnes färdigbildad i citronolja och i apelsinskal samt uppstår vid oxidation af motsvarande alkohol geraniol. H. E.


Hiradoyaki

Hiradoyaki. Se Hirado.


Broder Jonatan

Broder Jonatan, öknamn på det nordamerikanska folket.


Archimediska skrufven

Archimediska skrufven l. Snäckan, äfven kallad vattenskrufven l. vattensnäckan, mek., är ett skrufformigt rör, vridbart omkring sin axel. Det tjenar till att pumpa upp vatten från en lägre till en högre nivå; men dess användning är inskränkt till små höjdskilnader, emedan röret måste för att verka bilda en mycket spetsig vinkel med horisontalplanet. För hvarje gång rörets nedre ände vid kringvridningen nedgår under vattenytan, tager den med sig en viss vattenmängd, hvilken följer skrufgängan och på detta sätt smånin


*Derivata

*Derivata. Å rad 7 bör stå f(x) i st. f(x).


Gyllenkrook

Gyllenkrook (Gyllenkrok . svensk adlig ätt. härstammar från en kyrkoherde Petrus, som efter 1500-talets midt omtalas först i Moeda, sedan i Kvenneberga af Växjö stift. Dennes sonson, biskopen i Växjö Nicolaus Gudmundi Krook, f. 1575, d. 1646, var far till assessorn i Åbo hofrätt Anders Krook, f. 1622, d. 1683, hvilken 1674 adlades och 1675 introducerades med namnet G. Hans son Axel G. (se G. 1) blef 1727 friherre. Ättens medlemmar ha omväxlande skrifvit namnet med ett och två o. Ätten eger två fideikommiss


Kyritz

Kyritz [ky-], kretsstad i preussiska reg.-omr. Potsdam (Brandenburg), i landskapet Priegnitz. 5,188 inv. (1905). 17 dec. 1635 vunno svenskarna där en seger öfver sachsarna. J. F. N.


Prisskillnadsbiljett

Prisskillnadsbiljett. Se Biljett. Suppl. *


Straffanstalt

Straffanstalt , fängelse, där frihetsstraff aftjänas. Om fängelsebyggnader och olika arter af sådana i Sverige se Fängelse (äfven i Suppl.); om sätten för fängelsestraffs verkställighet se Fängelsesystem (äfven i Suppl.). Under det att de svenska straffanstalterna hufvudsakligen äro cellfängelser, i det att enrumsfångarnas antal är vida större än gemensamhetsfångarnas, äro i de flesta främmande länder, utom exempelvis Belgien och Holland, gemensamhetsfängelserna öfvervägande, ofta inrymmande mer än tusen fång


Galliens förnämsta städer, tills den 370 förstördes af usurpatorn Maximus. Redan omkr. 390 var C. biskopssäte. I förra hälften af 400-talet kom det till frankerna, blef sedermera befäst af Karl den store samt kom, vid delningen af dennes rike, till Lothringen. Under medeltiden var det hufvudstad för ett till Tyska riket, hörande grefskap, Cambrésis, som 1510 upphöjdes till hertigdöme och 1595 eröfrades af spaniorerna. 1678 tillföll C. Frankrike. 1815 stormades det af engelsmännen och var


Tranolja

Tranolja. Se Oljor, sp. 625. Tranor, Gruidce, zool., en familj inom fågel-ordn. Gruiformes. De äro storväxta vadare, som utmärkas genom långa, trubbiga vingar samt därigenom, att baktån sitter betydligt högre än f ram-tårna; yttertån är genom bindhud förenad med mellantån, innertåns klo mycket kraftig. Benen långa; ett långt stycke af underbenen naket. Näsborrarna ligga nära näbbens undre kant och äro baktill omgifna af en hinna. Stjärten är kort och har 12 pennor. Ungarna födas rikt dunklädda och kunna


Fouillée

Fouillée [foajé], Alfred Jules Émile, fransk filosofisk skriftställare, f. 1838, föreläsare i filosofi vid École normale i Paris 1872–79, är en bland de talangfullaste bekämparna af materialistiska åskådningssätt i vetenskapen och samhällsfrågorna. Han har författat bl. a. de två af Franska akad. prisbelönta arbetena La philosophie de Platon (2 bd, 1869; ny uppl. i 4 bd 1888–89) och La philosophie de Socrate (2 bd, 1874), och Lévolutionisme des idées-forces (1890).


La Grange-Chancel

La Grange-Chancel [grall], François Joseph de, fransk dramatiker, f. 1677, skref vid 14 års ålder tragedien Jugurtha (som några år senare med framgång uppfördes), blef page hos prinsessan af Conti och anförtroddes åt Racine till vägledning. Man såg i L. t. o. m. en blifvande Racine, men han uppfyllde icke slika förhoppningar. Anställd vid hertiginnans af Orléans hof, skref han ett antal tragedier, som endast bjuda på en klen, poesilös efterklang af det fransk-klassiska etikett-dramat. Bäst äro Amasis (1701) och


Anemologi

Anemologi (af grek. anemos, vind, och logos, tal, lära), meteor., läran om vinden.


Generalkonkurs

Generalkonkurs. Se Konkurs.


Skifteslag

Skifteslag , landtm. Se Skifte af jord.


Öfverlöpare

Öfverlöpare, krigsv., kallas hvarje krigsman, som afviker från sin plats och öfvergår till fienden. Se vidare Desertera.


Lefsina

Lefsina , nuv. namnet på Eleusis (se d. o.).


Sämund

Sämund (Sæmund) Sigfusson, med tillnamnet hin frode (d. v. s. den vise), isländsk lärd, f. 1054, 1056 eller 1057, d. 1133, tillhörde en af Islands förnämsta släkter. Han reste tidigt utomlands för att förkofra sig i konster och vetenskaper samt besökte Danmark, Frankrike och möjligen Italien. Man berättar, att han så fördjupat sig i den tidens hemliga konster, astrologi, alkemi, magi o. d., att han glömt sitt eget namn. En annan lärd isländare, Jon Ågmundsson, träffade honom och förmådde honom att beg


Beatus

Beatus (lat.), lycklig, salig. Jfr Beata.


Brokmanner

Brokmanner l. Brockmänner, ett östfriesiskt folk, som under medeltiden bodde i hannoveranska landskapet Brockmerland (mellan Emden och Norden) och lefde under en egen, demokratisk författning.


Öfver G. finnas åtskilliga beskrifningar, såsom J. Wallin, (1747), K. G. Brunius, (1864Gutlands forhold til Danmark og Sverrig i det 14, 15 og 16 aarhundrede (1865), A. T. Snöbohm, (1871, 2:a uppl. 1900), C. J. Bergman, (1870, 4:e uppl. omarb, af H. Rosman 1898), Styffe, (2:a uppl. 1880), G. Lindström, Anteckningar om Gotlands medeltid, I, II (1892, 1895), G. Gustafsson, (i , IX), K. Fabricius, (ibidem, XVII, 1906) och de å sp. 2324 nämnda arbetena. Uppgifter om öfriga arbeten rörande


Senhinnan

Senhinnan, sclerotica l. sclera, anat., hårda ögonhinnan, är en fibrös bindväf med korsande bundtar, bildande en styf, tjock, hvitglänsande membran, som utgör yttersta lagret af ögonklotets största del och framåt kompletteras af hornhinnan. Hos en del djur består detta ögonklotets lager af en benskålla. G. v. D.


Bozděch

Bozděch [båsdjech], Emanuel, böhmisk dramatiker, f. 1841, d. 1889, anses i synnerhet såsom lustspelsförfattare stå främst bland samtida tsjechiska dramatiker. Bland hans pjeser må anföras sorgspelet Baron Görtz (1871; 2:dra uppl. 1884) samt lustspelen Verldsherskaren i nattrock (Napoleon I, 1872), Statsmannaprofvet (1874), Äfventyrarna (1880) och Generalen utan armé. B. skref äfven noveller.


Iskimid

Iskimid, stad i Mindre Asien. Se Ismid.


Lyskander

Lyskander , Klaus Kristofersen, dansk skald, historiker, f. 1558 i Norra Vram (Skåne), d. vid nyårstiden 1624, studerade 1581-87 vid Rostocks och andra tyska universitet samt blef magister. Kort efter hemkomsten blef L. genom kungligt maktspråk kyrkoherde i Herfölge vid Kjöge och 1616 kunglig historiograf. I yngre år skref han latinska dikter med fosterländska ämnen och senare i fyndig rimkrönikestil samt på god danska en serie rimverk: Grönländsk chronica (1608), om Grönlands första upptäckande och bebyg


Kings Lynn

Kings Lynn [ki^s lin], Lynn regis, Lynn, stad i engelska grefsk. Norfolk, vid Ouse, som skiljer K. från förstaden West Lynn. 20,288 inv. (1901). K. har en 40 har stor hamn, som lämnar tillträde för fartyg om 4 m. djupgående, liflig handel, särskildt med Östersjön, fiske samt järn-och annan industri. I K. finnas två gamla kyrkor, latinskola (från Henrik VIII:s tid) och museum. 10 km. n. om K. ligger kungl. slottet S a n d r i n g-h a m med stor park. J- F. N.


Morer

Morer, eg. invånarna i Mauretanien, sedan i allmänhet personer tillhörande mörka raser. Särskildt betecknas med detta namn de muhammedanske invånarna i Nord-Afrika, hvaremot med negrer förstås de hedniske infödingarna i Central- och Syd-Afrika.


Nieuwe republik Nieuwe republiek

Nieuwe republik Nieuwe republiek . *


Bordlista

Bordlista, statsr. Se Dagordning.


Millquist

Millquist, H. V., dog 18 nov. 1916 i Norrköping. Han var sedan 1914 redaktör af . *


Farmand

Farmand, norsk affärstidning, som 1891 uppsattes af Einar Sundt, hvilken till sin död, 1917, var dess redaktör. Den sysslar såväl med samtida finansiella företeelser som med Norges ekonomiska historia. *Farnborough. I kyrkan S:t Michael ligger äfven exkejsarinnan Eugénie begrafven. Faro l. Paro, biflod fr. v. till Binue, upprinner i Adamaua, s. v. om Ngaundere, upptar fr. v. den från Genderbergen kommande Mao Deo och är vid mynningen i Binue, vid Taepe, ö. om Jola, 600 m. bred, men knappt


Menuf

Menuf, distriktshuvudstad i prov. (mudirije) Menufije i Egypten, 60 km. n. v. om Kairo. 22,316 inv. (1907). M. är det gamla Monemphis. J. F. N.


Jensen

Jensen, Johan Laurents, dansk målare, född d. 8 Mars 1800 i Gjentofte socken, nära Köpenhamn, genomgick konstakademien och utbildade sig under C. D. Fritzsch till blomstermålare samt reste med offentligt understöd till Paris och Sèvres för att studera blomstermåleri och tekniken vid porslinsmåleri. 1825 blef han medlem af akademien. Död i Köpenhamn d. 26 Mars 1856. J. arbetade med utomordentlig lätthet och utförde ett mycket stort antal bilder, hvilka dock icke alla äro lika framstående. I de bästa för


Pösing

Pösing, stad i Ungern. Se Bösing.


Brandfogde

Brandfogde till förekommande eller släckning af skogseld skall finnas i hvarje brandrote, i regel hvarje socken. Han väljes för 3 år af hvilströmssystemet, där en svag elektrisk ström ständigt finnes genom såväl ledningsnät som signalapparater (fig. 1), äfven då systemet är i hvila, och hvars uppgift är att kontrollera systemet samt automatiskt centrifugalpumpen och rotationspumpen. Slang för eldsläckningsändamål göres numera ofta af linne, hvilken slang är starkare än hampslangen. Gummislang används mer


Genom den nya processordningen ha lagdömmena omreglerats. Enligt den af stortinget 16 juli 1921 antagna organisationsplanen för lagretterna skola dessa vara 7 med 7 lagmændsretter (gemensamma för tvistemål och brottmål) och 9 lagmænd (nu officiellt kallade lagmenn, sing. lagmann), i det att Oslo lagdömme har 3 lagmænd. Oslo lagmandsret skall nämligen bestå af 3 afdelningar, af hvilka en förutsättes komma att få brottmålen inom lagdömmet. Bland denna lagmandsrets 3 lagmænd,


Sittknölen

Sittknölen, anat. Se Sittben. Sittra, skpsb. Se Spant. Situation, fr. (af lat. situs, läge), läge, belägenhet, ställning; tillstånd, inbegreppet af de förhållanden, hvari någon för tillfället befinner sig; förhandenvarande politisk ställning; spännande eller pikant handlingsmoment i ett dramatiskt eller episkt diktverk. - Situationsplan, planritning, som ger en öfversikt af en terräng eller t. ex. en stad med vägar, gator, byggnader, vattendrag, skogbevuxna


Mergelskiffer

Mergelskiffer. Se Lerskiffer.


Merville

Merville [märvil], stad i franska dep. Nord (Flandern), vid Lys och Nordbanan. 3,677 inv. (1901; som kommun 7,676). Tillverkning af borddukar, stickade varor, cigarrer, borstar och landtbruksmaskiner.


Litt.: G. Danell, , 1922), och där (sid. 24 ff.) förtecknad litteratur. G. D-ll. Estudiantina, sp., studentväsen; studentkår. *Estuna omfattar nu 7,520 har med 1,191 inv. (1923). Étage danien [etäj daniä]. Se Kritsystemet, sp. 1476. Étain [etä7], stad i franska dep. Meuse, vid floden Orne, 19 km. ö. n. ö. om Verdun. 1,455 inv. (1921). Under Världskriget stod 24-25 aug. 1914 vid E. en hård strid (af tyskarna benämnd slaget vid E.) mellan delar af 3:e franska och 5:e


Slick

Slick, Sam, psevdonym för den nord-amerikanske författaren Th. Ch. Haliburton.


Sedan begreppet ekonomisk lag mera allmänt börjat användas såsom beteckning för en viss klass af lagar, synes det till en början ej hafva afsett hela det lagstiftningsområde, som angafs i ofvanberörda punkt af stadfästelsen till 1734 års lag eller i 89 § regeringsformen, utan torde därmed, i motsats å ena sidan till förvaltningsföreskrifter och å andra sidan till politilagar, hufvudsakligen hafva åsyftats den klass af konungen förbehållna lagar, som ordnade de


Frittporslin

Frittporslin . Se Porslin.


Anonaceæ

Anonaceæ Juss., bot., naturlig växtfamilj, närslägtad med Ranunculaceæ och innefattande träd och buskar, som utmärka sig genom enkla, helbräddade, fjädernerviga blad, oftast tvåkönade blommor, som vanligen hafva trebladigt foder och sexbladig krona med tjocka, läderartade kronblad och en stor mängd fria ståndare med korta strängar och bredt, upptill skiflikt utvidgadt knappband, sittande jämte pistillerna, som äfvenledes äro många till antalet, på ett halfklotformigt fäste. Frukterna, vanligen flere eft


Drummer

Drummer, geol., smala, af ett eller flera olika mineral bestående ådror, som bildats genom utfyllning af i den omgifvande bergartsmassan förut befintliga spricklika håligheter. Vid denna utfyllning torde, åtminstone i de allra flesta fall, hafva tillgått så, att en verklig utkristallisering egt rum ur någon lösning, som infiltrerat uti eller fyllt håligheterna. Mineralafsättningen har fortskridit från sprickans väggar mot dess midt (sekretionsbildning) och antingen pågått, tills hela håligheten blifvit


Litt.: K. G. Estlander, ”De bildande konsternas historia från slutet af 18:e årh. till våra dagar” (1867), E. Aspelin, ”Suomalaisen taiteen historia pääpiirteissään” (1891), E. Nervander, ”Den kyrkliga konsten i Finland under medeltiden” (188788), och J. J. Tikkanen, ”Finska konstföreningen 1846 (1896) och ”Die kunst in Finnland” (i tidskriften ”Die graphischen künste”, årg. 1906). Hj. Ö.


Erntemilbe

Erntemilbe, ty., zool. Se Leptus autumnalis. Erode [iräuMo], stad i brittisk-indiska distriktet Coimbatore, presidentskapet Madras. 16,701 inv. (1911), till största delen hinduer. E. var fordom en betydande stad, men gick tillbaka i välstånd genom krigen på 1600- och 1700-talen. Eros, astron., en af småplaneterna, särskildt märkvärdig på grund af dels banans enastående läge, dels vissa egendomliga variationer i ljusstyrkan. Den upptäcktes 1898 på fotografisk väg af G. Witt i


Akershus

Akershus (Aggershus), någon gång i äldre tider benämndt Akersborg, fästning vid Kristiania, anlagd i slutet af 13:e årh. på Akersnäs, södra spetsen [bildtext] Akershus. af Akershagen (se Aker). Det belägrades första gången om vintern 1308-09 af den svenske hertigen Erik. Under föreningen mellan Sverige, Norge och Danmark fick borgen en allt större betydelse och var ofta konungarnas residens. Af denna orsak var den under unionstiden vanligen anförtrodd åt män, på hvilka de danske konungarna trodde sig k


Kymbo

Kymbo, socken i Skaraborgs län, Vartofta härad, Slättängs tingslag. Arealen 1,981 har. 477 innev. (1883). Annex till Hvalstad, Skara stift, Vartofta kontrakt.


Ord, som saknas under K. torde sökas under C. bindelse med eller vidga sig till större pelarprydda salar och smärre kamrar, långt in i berget. De egyptiska klippgrafvarna äro i allmänhet rikt prydda med målningar. - I Persien märkas konungagraf-varna vid Merdascht i bergstrakten n. ö. om Persiska viken, med svårtillgängliga grafkamrar och mt utsirade fasader. En kolonnad med de för den persiska konsten egendomliga enhörningskapitälen samt en blinddörr synes uppbära ett slags estrad, å hvilken


New Berne

New Berne l. Newbern [njubern], stad i nord-amerikanska staten Nord-Carolina, vid floden Neuse och jern vägen mellan kusten och hufvudstaden Raleigh. 6,443 innev. (1880). Staden anlades af schweizare 1701 och var Nord-Carolinas hufvudstad till 1793.


Rosier

Rosier , P. J. Se Faassen.


Molin

Molin, Erik, en af den tyske teologen J. K. Dippels anhängare, född i Gefle omkr. 1709, blef student i Upsala och vistades der en kort tid (1727), men ingick sedan vid landskansliet. Dippel, som vid denna tid fanns i Stockholm och ifrigt spridde sina läror, inverkade starkt äfven på den religiöse unge studenten, så att M. 1729 erhöll konsistoriets tillstånd att predika och 1730 blef lärare vid Tollstadius skola, tills han 1732 tog plats på ett handelskontor. Han besökte 1733 åter Upsala och kallades d


Grofgrus

Grofgrus l. Mal, geol. Se Grus.


Navate1 . Se Vidal, Louis.


Den afgörande krisen och krigets utbrott. Mordet på österrikisk-ungerske tronföljaren, ärkehertig Frans Ferdinand, och hans gemål i Sarajevo 28 juni 1914 blef utgångspunkten för den slutliga, liksom dess förelöpare 190809 och 191213 af oförenligheten mellan Österrikes och Rysslands Balkanpolitik präglade kris, som direkt ledde till Världskriget. Wienkabinettet hade redan en månad tidigare beslutit inleda en diplomatisk aktion för att korsa de ryska, särskildt af Rysslands


Santaler

Santaler, den förnämsta grenen af kolhstammen, Britiska Indiens äldsta folkstam. Santalerna, som anses utgöra omkr. 1 mill. personer, bebo Santalistan i Chota Nagpurs högland i Bengalen. Se Kolh och Santal-missionen.


Logement

Logement [låjemernt 1. -ma^; af fr. logement, bostad]. 1. Kasernrum för en mindre truppstyrka, förr vanligen ett korpralskap, numera 17-18 man (se Kasern). - 2. En i fästningskriget förekommande löpgraf, hvarifrån mingallericr framskjutas mot fästningen, kallas m i n l o g e m e n t (se Minkrig), lo. 2. O. A. B.* Logementsfartyg (se Logement), sjöv.. ett fartyg, som hufvudsakligen användes till bostad. Inom örlogsmarinerna användas som logementsfartyg äldre,


Papenbroeck

Papenbroeck [-brokk], D. van. Se Papebroek. Papenburg, stad i preussiska reg.-omr. Osna-bruck (Hannover), \id järnvägen mellan Miinster och Emden, i en af kanaler genomskuren högmosse (350 kvkm.) 4 km. ö. om Ems, till hvilken går en segelbar kanal. 8,423 inv. (1910). Staden är en mycket liflig handelsplats samt har skeppsvarf, ankarsmedjor, repslagerier, kvarnar, järngjuteri och maskinfabrik m. fl. industriella anläggningar. Navigationsskola, realprogymnasium. P. är en 1675 anlagd mosskoloni


Rarndel

Rarndel, Andreas, tonsättare, f. 6 okt. 1806 i Ramdala socken (Blekinge), efter hvilken han tog sitt namn. (eg. hette han Pettersson och var son af en torpare), d. 27 okt. 1864 i Stockholm. Med en af en kringvandrande spelman skänkt violin, på hvilken han lärt sig spela polskor och psalmer, kom han 1818 till Karlskrona, där hans talang väckte uppseende och förskaf-I fade honom gynnare, bl. a. frih. Gerhard De Geer på Finspång, som bekostade hans bokliga


Ruffo

Ruffo [roffå], Fabrizio, kallad general-kardinal R., italiensk politiker, f. 1744 inom en rik och gammal neapolitansk släkt, d. 1827, var 1775-91 påfven Pius VII:s skattmästare och blef kardinal 1794. Som generalvikarie för konung Ferdinand IV störtade R. 1799 den parthenopeiska republiken i Neapel, som fransmännen s. å. upprättat. Efter stadens kapitulation ankom en engelsk flotta under Nelson, som på konungahusets motståndare tog en blodig hämnd, för hvilken man länge med orätt velat göra R. ansvar


Beau

Beau , P., lämnade 1908 generalguvernörskapet och har varit envoyé i Bruxelles och 191118 ambassadör i Bern. *


*Flundre

*Flundre, härad. 15,277 har. 6,160 innev. (1895).


Röntgenkinematografi

Röntgenkinematografi. Se Röntgenografi. Röntgenlavema^g. Se Röntgenbild. Röntgenman. Se R ö n t g e n o l o g. RöntgenmältJd. Se Röntgenbild. Röntgenograf, Röntgenfotogräf (af grek. gr afam, skrifva), en person, som utöfvar konsten att medelst röntgenljus framställa bilder. - Rönt-genografera (Radiograféra, Röntgenfotograféra), medelst röntgenstrålar framställa afbildningar. Röntgenografi (Röntgenfotografi), fys., med., konsten att medelst röntgenljus åstadkomma bilder; en medelst


*Kareby

*Kareby. 3,655 har. 1,374 innev. (1896).


Myconius

Myconius. 1. Oswald M. (egentl. O. Geisshüsler), Zwinglis vän och medarbetare, f. 1488, studerade i Basel, der han knöt vänskapsbandet med Zwingli, hvilkens trofaste medarbetare han sedan var i Zürich. 1532 blef han Oecolampadius efterträdare i Basel såsom Baselkyrkans förste man och professor i teologi. M. tog en framstående del i utarbetandet af de båda reformerta bekännelseskrifterna Confessio basileensis et mülhusana (1534) och den vida vigtigare Confessio helvetica prior (1536). Han dog i Basel 1552


Eureka

Eureka . Se Heureka.


Setária

Setária P. B., bot., ett litet från Panicum L. utbrutet slägte, hörande till nat. fam. Gramineae Juss., kl. Triandria L. I Sverige växer på backar och odlade platser, ehuru sällsynt, S. viridis (L.) P. B., som är ett lågt, ljusgrönt, i små tufvor växande gräs med strået ofta ända upp bärande något breda blad, hvars snärp har form af en hårkant. Den ljusgröna eller stundom ljust brunaktiga cylindriska axvippan är sträf af svepenas borst. O. T. S.


Murbåge Klerestoriurn tisk katedral (mellan triforiet, där sådant finnes, och den till hvalfsystemet hörande murbågen). Hufvudskeppet belyses genom clerestory windows. Ett typiskt exempel ger Trondhjems domkyrka (se d. o., fig. 4 å sp. 14). I.G.C. Kleven, hamn. Se M an d al. *Klezk är nu stad i polska vojevodskapet Nowo-grödek. 5,671 inv. (1921). Den officiella namnformen är K l e c k. Klichéra, Klischera (se Kliché), afklappa, taga aftryck af; på kemigrafisk väg framställa en kliché


Kap-viner

Kap-viner. Se Kaplandet sp. 229 (äfven i Suppl.).


Jablochkovs lampa

Jablochkovs lampa. Se Elektrisk belysning.


Björkö

Björkö (fi. Koivisto), imperiellt pastorat af 3:e kl., Viborgs kontrakt, Nyslotts stift, Finland, Viborgs län, Stranda härad och domsaga. Till pastoratet höra äfven Seitskär och Lavansaari utöar i Finska viken. Areal omkr. 330 kvkm. Befolkningen, finsktalande, 10,245 pers. (1903). A. G. F.


Den nu uppnådda insigten i landtbrukets vilkor och förutsättningar är frukten af århundradens erfarenhet. Ur nomadlifvet har åkerbruket i äldsta tider utvecklat sig, och den rena erfarenheten var länge för jordbrukaren den enda kunskapskällan. Först Thaer systematiserade, i slutet af 1700-talet, den vunna erfarenheten och grundlade derigenom det rationella landtbruket. Det äldsta bland alla jordbrukande folk äro kineserna; men äfven kring Eufrats stränder utvecklade sig i den gråa forntiden


Brasserie

Brasserie [brasri], fr., bryggeri; ölstuga.


Bäfvern

Bäfvern, Castor fiber, zool., är en bland de största nu lefvande gnagarna och den enda nu lefvande typen för bäfrarnas familj (Castoridae). Dess kroppslängd, från nosen till svansen, blir omkr. 93 cm.; den nakna delen af svansen blir ungefär 25,5 cm. lång och 12,5 cm. bred. Bäfvern är nästan enformigt brunröd öfver hela kroppen (på de i pälshandeln förekommande bäfverfällarna äro de långa håren, stickelhåren, bortryckta, och dessa fällar hafva därför den täta och fina bottenfällens ljust brungråa färg).


Jungfrun

Jungfrun, ö, inköptes 1925 för medel, som lämnats af ingenjör T. Kreuger, och skall bli nationalpark. *°


P. Et. Herou [-ro], Karl Josef Nicanor, operasångare, f. 6 okt. 1884 i Gäfle, utbildad vid musik-konservatoriet i Stockholm 1905-09, debuterade våren 1909 där på K. teatern som Escamillo i , Flygande holländaren samt Amonasro i och är anställd vid nämnda operascen sedan hösten 1909. Han gaf gästspel på hofoperan i Berlin 1912. Rösten är en kraftig och mörkfärgad baryton af något kärf klang, och han utvecklar stark energi i tonansats, föredrag och uppträdande. Bland H:s många roller märkas


Annulus

Annulus (lat.), ring. A. inguinalis (af inguen, könsdelarna). Se Varicocele. A. pastoralis. Se Pastoralring. A. piscatoris. Se Fiskareringen.


Paul Fredrik

Paul Fredrik (ty. Paul Friedrich), storhertig af Mecklenburg-Schwerin, f. 15 sept. 1800, d. 7 mars 1842, var son till arfstorhertig Fredrik Ludvig af Mecklenburg och ryske kejsaren Pauls dotter Helena, förmäldes 1822 med sedermera kejsar Vilhelm I:s syster, Alexandrina af Preussen, och efterträdde l febr. 1837 sin farfar storhertig Fredrik Frans I. Som regent var han populär och välmenande; han flyttade residenset tillbaka från Ludwigslust till Schwerin och påbörjade uppförandet af det storhertigliga, 1913


Krimkriget

Krimkriget l. orientaliska kriget kallas vanligen det krig, som under åren 185356 utkämpades mellan Ryssland å ena sidan samt Turkiet och dess allierade, Frankrike, England och Sardinien, å den andra, och hvars förnämsta skådeplats var halfön Krim. Orsaken till kriget var Rysslands begär efter maktutvidgning, särskildt i Orienten (Öst-Europa). Kejsar Nikolaus sträfvade efter att lösrycka Donaufurstendömena Serbien och Bulgarien från Turkiet och ställa dessa land såsom sjelfständiga stater under ryskt skyd


Ibn Batuta

Ibn Batuta , Abu Abdallah Muhammed, arabisk resande, f. 1303 i Tanger, d. 1377 i Fes, företog 1325 en pilgrimsfärd öfver norra Afrika, Egypten och Syrien till Mekka, besökte därefter Mesopotamien, Persien och Indiska oceanens öar, vandrade genom det inre Arabien, Mindre Asien, Krim och södra Ryssland till Konstantinopel samt därifrån genom stäpperna kring Kaspiska hafvet, Kiva, Chorasan och Afganistan till Indien, där han en tid var kadi i Dehli. Af Dehlis behärskare, Muhammed Togril, skickades han som sän


Öfverlång

Öfverlång, sjöv., långs öfver. Då ett tyngre föremål släpas (med handkraft eller taljor) eller med spakar baxas i sin egen längdriktning, säger man, att det framföres, fusas eller baxas »öfverlång». R. N.


Saint-Josse-ten-Noode

Saint-Josse-ten-Noode [säng-sjåss-täng-nåd], östlig förstad till Bruxelles. 31,380 innev. (1894). Handelsträdgårdar och fabriker. Stort hittebarnshus (från 1500-talet).


Skånska aftonbladet

Skånska aftonbladet , Malmötidningen, middags- och kvällstidning, som utges i Malmö hvarje hvardag, började utges i okt. 1880. Dess prenumerationspris på posten är 9,85 kr. Tidningens politiska hållning är konservativ. Grundläggare var Simon Petrus Broomé (f. 1840), som var dess redaktör cch utgifvare till 1909, då han efterträddes af John Gustaf Christensén (f. 1873).


Ludvig den store

Ludvig den store . Se Ludvig, konungar af Ungern, sp. 1266.


Grundtvig

Grundtvig . 1. Nikolaj Frederik Severin G., Danmarks störste psalmdiktare, jämte Öhlensehläger banbrytaren för den nordiska renässansen, jämte Mynster förnyaren af det religiösa lifvet efter den rationalistiska förflackningen, men tilllika kyrklig och folklig uppfostrare i stor stil, f. 8 sept. 1783 i Udby prästgård vid Vordingborg, d. 2 sept. 1872. I ett allvarligt, kristligt hem (fadern, själf prästson, lefde och verkade i gammalluthersk anda) tillbragte gossen sina första barnaår (dikten Udby have); de


Papety

Papety [papöti], Dominique, fransk målare, f. 1815, d. 1849, studerade en tid under Ingres, men visade ibland äfven böjelse för den romantiska uppfattningen. Han gjorde grundliga studier uti Italien och utbildade sig vidare genom resor i Grekland, Syrien och Palestina. Redan före sina resor hade han 1845 väckt uppseende genom en stor tafla, Lyckans dröm, en framställning af den lycksalighet, som väntade verlden, då den blifvit ordnad efter Fouriers socialistiska system (många grupper af sinligt och an


Tidskrift för byggnadskonst och ingeniörvetenskap utgafs i Stockholm 185970 af G. Nerman under medredaktion af A. V. Edelsvärd t. o. m. 1866 och E. V. Langlet 186768. Hvarje månad utkom ett (folio-) häfte om 2 ark med planscher och träsnitt. Tidskriften egnade uppmärksamhet bl. a. åt arbeten inom väg- och vattenbyggnad, arkitektur och mekanik i Sverige, Norge och Finland samt belyste viktigare frågor rörande det svenska kommunikationsväsendet. Den fick en kortvarig fortsättning i E. V. Langlets Nordisk tidskrift för byggnadskonst och slöjd och


Heterodox

Heterodox (af Grek. heteros, annan, och doxa, mening), olika tänkande, i synnerhet person, som hyser en från den sanktionerade kyrkoläran afvikande mening; irrlärig. Motsats: ortodox. Heterodoxi, irrlärighet. Den romersk-katolska kyrkan begagnar i samma mening som heterodox och heterodoxi uttrycken heretisk och heresi.


Morip-orren

Morip-orren. Se Grouse.


Gökvele

Gökvele , bot., svenskt namn på Lathyrus mon-tanus.


Nasalton

Nasalton (af Lat. nasus, näsa), musikt., näston, felaktigt manér vid sång, då den ur luftstrupen utströmmande andedrägten delas genom gomseglet, så att den utdrifves på en gång genom näsa och mun. A. L.


Soltid

Soltid, astron., kallas den tid som bestämmes af solens timvinkel. Enheten för soltiden är soltidsdygnet, eller tiden mellan två på hvarandra följande kulminationer af solen. När solen kulminerar i s., är den sanna soltiden 0 t. Soltidsdygnet är emellertid icke lika långt hvarje tid på året, emedan solens årliga rörelse dels icke är likformig och dels icke försiggår i eqvatorns och den dagliga rörelsens led, utan skeft mot denna i ekliptikan. Man tänker sig derför en punkt, som rör sig i eqvatorn med s


Det var naturligt, att en man, hvilken så som Absalon ifrade för fosterlandets ära, skulle hysa varm nitälskan för fädernas minne. På uppmaning af honom skref Svend Aagesön sin kortfattade och Saxo Grammaticus sin större danska historia. I företalet till den senare heter det: Andra folk sätta sin ära i forna bragder och i hedrandet af fädernas minne; derför kunde icke ärkebiskop Absalon lida, att vårt fädernesland, hvars förhärligande alltid varit hans


Sablon

Sablon [-blå], fabriksby i tyska Lothringen, kretsen Metz, s. om Metz, till hvilket en spårväg går. 10,720 inv. (1910). Tillverkning af vagnar, järnbleck, öl. Sågverk och trädgårdsodling. J. F. N.


Mezzojuso

Mezzojuso [meddsåjoså], stad i italienska prov. Palermo (Sicilien), 628 m. ö. h. vid foten af Montagna del Casale. 4,898 inv. (1901; som kommun 6,235 inv.). Vin- och oljeodling. J. F. N.


Londonderry

Londonderry [löndönderri]. 1. Grefskap uti irländska prov. Ulster, begränsadt i n. af Atlantiska hafvet och den stora hafsviken Lough Foyle. Areal 2,077 qvkm. 164,714 innev. (1881). En i sydlig riktning gående bergskedja, med toppar af 400600 m. höjd, delar grefskapet i två delar. Sperrinbergen vid gränsen mot grefskapet Tyrone i s. nå i Sawel ön höjd af 682 m. Slättlandet, som upptager ungefär 2/5 af arealen, är tämligen bördigt. Den odlade jorden upptager 36 proc. Boskapsskötsel är hufvudnäring. Industri


Sneedorff

Sneedorff. 1. Jens Schielderup S., dansk författare, född d. 22 Aug. 1728 i Sorö, blef 1746 magister, studerade sedan statskunskap i Göttingen samt blef 1751 professor i lagkunskap vid Sorö akademi och 1761 lärare för arfprins Fredrik. Död d. 5 Juni 1764. S. gjorde mycket för danska skriftspråkets utveckling och rensning från främmande ord; han kan räknas till Danmarks förste stilister. Han var vidare förkämpe för Danmarks förening med Sverige, ja ville t. o. m. att språken skulle sammansmältas. Hans vigt


Guthrie

Guthrie [göttri], Frederick, engelsk kemist och fysiker, f. 1833, studerade i England och sedan, under Kolbes ledning, i Marburg, der han blef doktor. Sedan återvände han till England, blef assistent vid Owens college i Manchester och senare assistent hos Playfair i Edinburgh. 1861 blef han professor i kemi på Mauritius och 1869 professor i fysik vid Royal school of mines och School of sciences. G:s kemiska arbeten röra sig om alkoholernas uppkomst ur deras radikaler och blandade eter-arters bildning.


Ensilage

Ensilage [angsilāsj], Fr., landtbr., pressfoder eller inläggsfoder, som beredes af färska och otorkade gräsfoderarter, hvilka inpackas i gropar (jfr Silo) eller jordkällare, eller ock uppläggas i hårdt tilltryckta stackar, der fodermassan undergår jäsning och kan under hela vintern behålla ungefar samma egenskaper som grönfoder. Ensilage-foderberedningen lämpar sig väl för behandlingen af gröfre hårdtorkade foderväxter, som afbergas sent på hösten och ej hinna omedelbart såsom vanligt grönfoder användas


Minförstuga

Minförstuga. Se Fästning.


Muhammeds religion, som alltid hyllat svärdmissionens grundsats, har vunnit en både snabb och vidsträckt utbredning. Ännu i våra dagar utgör islam vestra och mellersta Asiens samt norra Afrikas herskande religion. Såsom öfvervägande muhammedanska land äro att anse i Asien: Persien, Arabien, Afganistan, Belutsjistan, Turkestan, Ostindiska öarna samt Asiatiska Turkiet; i Afrika: Marokko, Algeriet, Tunis, Tripolis, Egypten, Sahara, Nubien, Sudan samt


Arsenik gifver med väte en gasformig, af Scheele 1755 upptäckt förening, arsin, eller arsenikväte, H As. Dess sammansättning är således analog med ammoniakens. Arsin uppstår alltid, då arsenik och väte samtidigt frigöras ur föreningar, t. ex. då arsenikmetaller komma i beröring med vatten eller utspädda syror, eller då vätgas utvecklas af arsenikhaltig zink eller med arsenikhaltiga syror. Det är en färglös gas, utmärkt af en stark lukt af lök, och verkar såsom ett högst farligt gift. Upphettas


Jérôme fick nu i hög grad erfara Napoleons gunst. Efter en lyckad kupp mot en engelsk handelskonvoj blef han 1806 konteramiral, fransk prins och samt fick eventuell arfsrätt till kejsartronen. Napoleon gaf honom äfven tillfälle att skära härförarens lager genom att utnämna honom till divisionsgeneral och anförtro honom den nominella ledningen af 9:e armékåren under det då pågående kriget med Preussen. Under öfverinseende af Vandamme besatte han Schlesien, hvarvid han ådagalade stort


Harnäs

Harnäs, landtegendom och masugn med qvarn och såg i Elfkarleby socken, Upsala län, vid sjön Torskens utlopp i Bottniska viken samt vid H. station å UpsalaGefle jernväg. 6 1/2 mtl. Areal 2,932 har. Taxeringsvärde 237,300 kr. (1881). Dåv. bergmästaren Klas Depken (adlad Anckarström) och köpmannen D. Leijel anlade 1659 å Elfkarleby allmänning jernbruken H. och Elfkarleby, hvilka sedan hade samma egare, tills Th. Totties arfvingar 1812 sålde H. till grefve S. af Ugglas. Bruket nedlades då med undantag af m


Kommissionär

Kommissionär (se Kommission), 1. Admin., en hos hvarje statsdepartement (utom Utrikesdepartementet), hos vissa centrala ämbetsverk samt hos hvarje K. M:ts befallningshafvande och annan öfverexekutor, enl. k. kung. d. 28 Maj 1886, förordnad person (vanligen tjensteman nos myndigheten), som, under tjenstemannaansvar, skall, enligt fastställd taxa, tillhandagå allmänheten med ingifvande af handlingar, med uttagande och öfversändande af utslag samt andra beslut och handlingar, med underrättelse om dag, då beslu


Sädesförädlingens principer och metoder äro desamma som vid växtförädlingen i allmänhet (se Växtförädling) och ha på grundval af den nyare, särskildt på Mendels upptäckter byggda vetenskapliga ärftlighetsläran (se Mendel och Mendelism), under det nya århundradet i hög grad utvecklats i rationell riktning. Begagnande redan förefintliga ärftliga variationer vid urvalet, fäster sädesförädlingen dessutom numera den största vikt vid korsningar och därmed följande försök till allt bättre kombination


*Mamillaria

*Mamillaria. Läs: Mammillaria.


Camonica

Camonica , Val, dal i italienska prov. Brescia (Lombardiet), på gränsen till Tyrolen. Den genomflytes af floden Oglio. Genom dalen går vägen till Tyrolen (öfver Tonale-passet). Invånarna, som 1901 voro 65,537, delade på 52 kommuner, hade länge republikansk författning. Hufvudnäringar äro boskapsskötsel och bergsbruk samt järn- och sidenindustri.


Dubbelbildmikrometer

Dubbelbildmikrometer l. Rochons mikrometer (jfr Mikrometer), fys., ett instrument, hvarmed man kan bestämma ett föremåls storlek, om dess afstånd är kändt, eller afståndet, om storleken är känd. Det utgöres af en tub, med ett i densamma insatt system af två bergkristallprismer. Dessa prismer, P och P, äro så inrättade, att i det första, abc, kristallens optiska axel är vinkelrät mot sidan ab, hvaremot i det andra nämnda axel är parallel med brytande kanten c och således vinkelrät mot teckningens plan. Prismerna äro


Nathansen

Nathansen , Henri, dansk författare, f. 17 juli 1868, juris kandidat 1892 och overretssagförer i Köpenhamn 1897, sedan 1909 sceninstruktör vid Det kongel. theater, har skrifvit dels ett par större berättelser, Den forbudne frugt (1901) och Floden (1902), dels skådespelen Mor har ret (1905), Den gode borger (1907), Daniel Hertz (1909) och Indenfor murene (1912; , uppf. 1913). Det sistnämnda ger en god inblick i våra dagars judiska familjelif och har vunnit bifall äfven utomlands.


Dalslands kanal

Dalslands kanal är det gemensamma namnet på de kanaler, hvilka sammanbinda det värmländsk-dalska vattensystemets många sjöar (Åklången, Råvarpen, Laxsjön, Stora Lee, Lelången, Östra och Vestra Silen m. fl.) med hvarandra och med Vänern och som derigenom bilda en 255 kilom. (24 mil) lång trafikled, ända till norska gränsen. Begynnelsepunkten vid Vänern är Hattefura hamn (Köpmannebro). Sänkningen å hela sträckan är 59 m. (200 f.). Antalet slussar är 29, deri inberäknade förgreningarna till Silen och Animmen. Slu


Kristina Johanna Augusta von H., sonsons sondotter af den ofvannämnde Bengt von H., författarinna, f. 3 sept. 1832 på Valåsen, Karlskoga socken, Värmland, har utgifvit en mängd skrifter för barn och ungdom, utmärkta för god stil och sund, allvarlig tendens, hvarigenom de erhållit en vidsträckt spridning. Bland hennes arbeten må nämnas Ett besök i Björkheda prestgård (1869; 2:a uppl. 1878; öfv. till engelska och norska), Bilder ur barnverlden (1880—81),


Hașdeu

Hașdeu [haʃdeå], Bogdan Petriceicu, rumänsk vetenskapsman och skald, f. 1836 i Chotin i Bessarabien, d. 1907, blef 1878 riksarkivarie och professor i jämförande språkforskning i Bukarest. H. uppträdde som författare i historiska, språkliga, arkeologiska och etnografiska frågor och skref därjämte nationalekonomiska och filosofiska afhandlingar. Han uppsatte tidskrifterna (4 bd, 1865—67), . I Istoria critică a Românilor (2 bd, 1873—74) sökte han bl. a. häfda rumänernas direkta härstamning från Trajanus


Neuss

Neuss [nöjs], stad i preussiska regeringsomr. Düsseldorf (Rhenprovinsen), 7 km. s. v. om Düsseldorf och 3 km. v. om Rhen, med hvilken flod staden är förenad genom Erftkanalen. 20,074 innev. (1885). Vallarna, som förr omgåfvo staden, äro förvandlade till promenader. Förnämsta byggnaden är den katolska S:t Quirinus-kyrkan, ett anmärkningsvärdt vackert prof på öfvergångsstil (förra hälften af 13:de årh.). Dessutom finnas 4 andra katolska kyrkor, en protestantisk kyrka samt ett gymnasium. N. är den förnä


Göteborgs handels- och sjöfartstidning

Göteborgs handels- och sjöfartstidning , daglig aftontidning i Göteborg. Dess första 14 nummer utkommo 1832 som bihang till den af gymnasieadjunkten Lomberg utgifna politisk-litterära tidningen , emedan utgifvaren af Handelstidningen, bokhållaren M. Prytz, icke kunnat erhålla det begärda tillståndsbeviset i rätt tid. Det första nummer, som bär namnet Göteborgs handels- och sjöfartstidning, är därför numreradt med n:r 15 och utkom 7 april 1832. Tidningen var till en början afsedd endast för handels- och sjöfartsnotiser och behöll läng


Tryckt den 28/4 04 2 b. 11 som biljardkulor, vanligast af ko-gödsel. I hvarje sådan boll, hvilken en gång blir larvens föda, lägger honan ett befruktadt ägg. Bollarna gräfva de sedan ned i jorden. Denna skalbagge väckte de gamle egyptiernas uppmärksamhet; däraf den religiösa vördnad, som detta folk egnade ”skarabeerna”, kolossala stenfigurer af dessa djur. Oafsedt de karaktärer af rent zoologisk betydelse, som utmärka A. sacer, känner man denna


*Lau

*Lau, socken. 2,738 har. 512 innev. (1896).


Pisemskij

Pisemskij, Aleksej Feofilaktovitj, rysk författare, f. 1820 i guv. Kostroma, d. 1881 i Moskva, blef efter universitetsstudier i Moskva ämbetsman i länsstyrelsen och debuterade 1847 med romanen Bojar-stjina (tr. först 1857), som indirekt kritiserade lif egenskapen. Därpå följde en mängd romaner och berättelser, som för första gången tecknade den ryska verkligheten från olika sidor, särskildt olyckliga äktenskap, med karakteristiska drag, stundom också komiska motiv, men med en djupt pessimistisk


Dubos

Dubos [dybå′], Jean Baptiste, fransk estetiker, f. 1670, d. 1742, blef 1695 anställd i utrikesdepartementet och användes vid åtskilliga diplomatiska beskickningar. Såsom skriftställare förvärfvade han sig rykte särskildt genom sina Réflexions critiques sur la poésie, la peinture et la musique (1719, 6:e uppl. 1755). Han blef 1720 medl. af Franska akad. och 1722 dess ständige sekreterare.


Bikarbonat

Bikarbonat (af lat. bis, två gånger, och carbo, kol), kem., kallas kolsyrans sura salter, hvilka på samma mängd metall innehålla dubbelt så mycket kolsyra som de neutrala. P. T. C.*


Kossmaly

Kossmaly, Karl, tysk musiker, f. 1812, har varit öfverkapellmästare i Wiesbaden, Mainz, Amsterdam (1838), Bremen (1841), Detmold och Stettin (184649), sedan musiklärare i sistnämnda stad samt gjort sig känd såsom skriftställare genom Schlesisches tonkünstlerlexikon (184647), Über die anwendung des programms (1858), Über Richard Wagner (1874) m. m. A. L.


Antona-Traversi

Antona-Traversi, Camillo, grefve, italiensk litteraturhistoriker, f. 1857 i Milano, blef 1882 professor vid krigsskolan i Rom. Han har författat en hel följd skrifter, med delvis nya forskningsresultat, öfver Boccaccios lefnadsförhållanden, Foscolos lif och diktverk, Leopardi, Dante m. m. A. har äfven skrifvit lustspel.


Bland mera storartade brobyggnader, som blifvit utförda i senare tider, må nämnas Britannia-bron i England och hängbron öfver Niagara. Af stenbroar finnas ännu flere, som utförts af romarna före vår tidräkning, t. ex. Emilius-bron i Rom öfver Tibern (100 f. Kr.) och Ponte-Rotto (byggd af Flavius Scipio 127 f. Kr.) öfver samma flod. Med ordet brygga betecknar man en från land i vatten mer eller mindre långt utskjutande, fast eller flytande, broartad anläggning, afsedd


Mathilda

Mathilda . Se Matilda.


Lancaster

Lancaster [lä^kosto], Joseph, engelsk pedagog, f. 1778 i London, d. 1838 i New York, hade tidigt gripits af lust att gå ut som missionär, men nödgades, efter en resa till Jamaica, af brist på penningmedel afstå från denna plan och började i stället 1797 i London lämna undervisning åt barn från arbetarhem samt grundlade 1798 i ett af den engelska hufvudstadens fattigaste kvarter en egen skola. Då han i denna mottog elever för en mycket ringa af-gift, ja,


Dasypodius

Dasypodius, Conrad. Se Petrus Astronomus.


Geva Idiger

Geva Idiger (af ty. gewaltiger, profoss). 1. Före 1850 namn på poliskonstapel. - 2. (F å n g-gevaldiger). Se Fångtransport. Gevalt (ty. gewalt), våld, makt. - Med all ge v alt, med våld, med sådan makt, att allt motstånd är omöjligt; ovillkorligen, nödvändigtvis. Gewant-], mus., Tysklands äldsta och största konsertinstitut, bestående af i Leipzig regelbundet hållna konserter, som fått sitt namn däraf, att de i mer än 100 år egde rum i ett f. d. klädesväfvarskråhus


Politisk geografi

Politisk geografi. Se Geografi, sp. 964. Politisk historia. Se Historia, sp. 770. Politisk jämvikt är ett sådant förhållande mellan ett flertal stater med en gemensam politisk intressesfär, att ingen af dem allvarligt hotar de andras lifsintressen. Då förutsättningen härför är dels en mångfald stater, dels den enande intressesfären, kunna de stater, som stå i ett dylikt förhållande till hvarandra, sägas bilda ett jämviktssystem. För att ett sådant skall komma till stånd och bestå,


Kolding

Kolding, stad på östra kusten af Nörrejylland (Danmark), vid Koldingåns utlopp i Koldingfjorden, vackert belägen, omgifven af höjder. 1880 hade staden 7,141 innev. (1850 endast 2,900). Förlusten af Slesvig och riksgränsens flyttning hafva varit af stor betydelse för stadens framåtskridande. Den är nu den sydligast belägna staden på det danska fastlandets östkust. Handelsflottan bestod 1881 af 30 fartyg om 2,000 tons drägtighet. 1866 framdrogs den östjylländska längdbanan till K. K. är en gammal stad. U


Att vissa ämnen, i synnerhet klorsilfver och andra silfverföreningar, under ljusets inverkan undergå en kemisk förändring och i allmänhet mörkna, har sedan flera hundra år tillbaka varit bekant, och i synnerhet under 1600- och 1700-talen gjordes många försök med ljuskänsliga ämnen. Dessa försök åsyftade emellertid endast intressanta kemiska experiment eller studier öfver ljusets natur. De första kända försöken att använda ljuskänsliga ämnen för att åstadkomma afbildningar gjordes 1727 af


Giovanni (da) Bologna

Giovanni (da) Bologna [djåvanja]. Se Bologna, G.


Pierre Curie företog då med afsikt ett liknande försök på sig själf och gjorde samma erfarenhet. I tanke att denna radiets verkan på huden skulle kunna finna någon användning i medicinskt syfte, meddelade han den gjorda upptäckten till den franske läkaren Danlos. Därmed var fröet lagdt till radiumterapiens redan vidtgrenade och fruktbärande träd. Radiumterapien eger två hufvudgrenar, skilda till såväl teknik som behandlingsområde. Den ena omfattar


Svärmare

Svärmare . Se Svärmeri.


Vag

Vag (Lat. vagus, egentl. ostadig, kringströfvande), obestämd, sväfvande.


*Källa

*Källa tillhör nu Växjö stift. 630 inv. (1924).


Lange

Lange . 1. Ludwig L., tysk arkitekt, f. 1808 i Darmstadt, d. 1868 i München, en bland de bättre efterföljarna af Gärtners romantiska arkitckturriktning, vistades i Grekland 1834-38 och var från 1847 professor vid akademien i München. Han utgaf åtskilliga populära bildverk öfver byggnadskonst, men få af hans byggnadsutkast blefvo utförda. Hans bästa verk äro museet i Leinzig (1856-57) och arkeologiska museet i Aten (1866). L. var äfven arkitektur- och landskapsmålare. - 2. Emil L., son och lärjunge til


Svenska bokförläggareföreningen

Svenska bokförläggareföreningen. Se Bokhandel (äfven i Suppl.).


Jordans biflod Jarmuk (Hieromax). Den räknades till Dekapolis och omnämnes såsom Pereens hufvudstad. Enligt Josefus intogs staden 218 f. Kr. af Antiochus, men återtogs omkr. tjugo år senare, efter en tio månaders belägring, af Alexander Jannaeus. Augustus skänkte den till Herodes den store, men under dennes efterträdare Archelaos förenade den sig med Syrien. G. intogs och förstördes af Vespasianus, men var dock länge en blomstrande ort, hvarom ännu befintliga ruiner


Kanonkommendör

Kanonkommendör, sjöv., den man (pjäsbefälhafvare), som har närmaste befälet öfver en kanon och dess betjäning. Han riktar och affyrar vanligen själf kanonen. Till sitt närmaste biträde har han ofta en sekundkommendör. L. H.*


Hansky

Hansky (Gansky), Alexis, rysk astronom, f. 20 juni 1870, d. 11 aug. 1908, blef 1895 anställd vid ryska centralobservatoriet i Pulkova, där han 1905 utnämndes till adjunktastronom. Han vistades under flera år vid de astrofysikaliska observatorierna i Potsdam och i Meudon (nära Paris), där han utförde omfattande astrofotografiska och astrofysikaliska arbeten, särskildt öfver solytans struktur och rörelserna inom solatmosfären. Han deltog i flera solförmörkelseexpeditioner samt i den rysk-svenska gradmät


Såvera

Såvera (fr. sauver, af lat. salvare), rädda, frälsa. — Såvera apparanserna. Se under Apparans.


Smeden

Smeden, zool. Se Klockfoglarna.


Cetti

Cetti, Giovanni Battista, dansk sångare och skådespelare, f. 1794 uti Italien, blef 1819 anställd vid kongl. scenen i Köpenhamn, der hans vackra och omfångsrika baryton, i förening med ett känslofullt föredrag och ett älskvärdt spel, gjorde honom till publikens gunstling. Som hans bästa roler anses Figaro i samt Farinelli i stycket af samma namn och Rodolphe i . I den franska vådevillen var C. ypperlig som lustig tjenare. 1845 tog han afsked från scenen och var derefter några år gästgifvare i Svendbo


Den förnämsta platsen här är den vackra gröna Piazza Vittorio Emmanuele med de ansenliga lämningarna af Aqua Julias vattenkastell. Invid järnvägen ligga kyrkan S. Bibiana (470), med antika kolonner och gamla restaurerade fresker, samt Le Galluze, också falskeligen kalladt , ruinerna af ett antikt minnesmärke, ett vattenkastell; namnet är bildadt af Gajus och Lucius, till hvilkas ära man ansåg byggnaden uppförd. Af de forna villorna i R:s sydöstligaste del äro endast få


Term

Term. Se Terminus, mytol.


Atlastryck

Atlastryck l. Satintryck, aftryck från etsad eller graverad plåt på atlas eller satin. Sådana aftryck förekommo ganska allmänt under 1700-talet och äfven under första hälften af 1800-talet, men numera mycket sparsamt. Som konsttryck äro atlastrycken af mjuk och behaglig verkan, men de kunna dock ej jämföras med de mera riktonade pergamentstrycken, hvilka därför allmänt föredragas af moderna gravyrsamlare. A. Tg.


Bland de märkligaste profven på S:s förmåga af telepati eller clairvoyance äro, att han i Göteborg skulle ha förnummit den stora eldsvådan i Stockholm 19 juli 1759 samtidigt med, att den egde rum, att han kunde meddela den holländske ambassadören i Stockholm de Martevilles änka ett viktigt kvittos gömställe samt att han på Stockholms slott 1761 skulle ha hviskat i Lovisa Ulrikas öra de ord, som hennes aflidne broder prins August Vilhelm mellan fyra ögon sagt till henne


Beers

Beers [bers], Jan van, flamländsk skald, f. 1821 i Antwerpen, vardt 1860 professor i flamska språket och litteraturen vid k. atheneum därstädes och dog 1888. B. var en ifrig förkämpe för den flamländska rörelsen. Tilltalande genom fantasi, känslans renhet och välljudet i versen äro hans diktsamlingar, bland hvilka Jongelingsdroomen (1853; flere uppl.) i friskhet öfverträffas af de senare: Levensbeelden (1858), Gevoel en leven (1869) och Rijzende bladen (1883). En folkupplaga af hans samtliga dikter u


Daggskål

Daggskål , bot., namn på Alchemilla vulgaris L.


Sprängört

Sprängört, bot. Se Cicuta. Sprättkusar, zool. Se Knäpparfamiljen. Sprödarv, bot., benämning på Stellaria aqua-tica. Se Stellaria. Sprödglimmergruppen, miner., en grupp glim-merliknande mineral, som med föga konstanta egen- skaper intaga en mellanställning emellan glimmer-och kloritgruppen och utgöras af basiska, järn-, magnesium- och kalciumhaltiga aluminiumsilikat. Hithörande mineral äro i allmänhet utmärkta genom betydande hårdhetsgrad (= ända till 6),


Kalkharmotom

Kalkharmotom [-tå̄m], miner. Se Phillipsit.


Maioristiska striden

Maioristiska striden. Se Major, G.


Kontinuerlig ränta-Kontrollstation för nautiska instrument 1158 Gondwanalandet och Australkontinenten samt slutligen Antarktis. De mest labila områdena i jordskorpan, geosynklinalerna (se d. o. Suppl.) 1. veckzonerna, som äro belägna mellan kontinentalområdena och hvilkas läge stundom varit relativt konstant äfven under längre geologiska tidsrum, ha emellertid vid olika tillfällen gripit in öfver kontinentalblockens randområden. K. A. G.


Hartvigson

Hartvigson, Frits Seligmann, dansk-engelsk pianist, f. 1841 i Grenaa, Jylland, elev af H. v. Bülow, bosatte sig 1864 i London, där han 1873 blef hofpianist hos prinsessan af Wales och 1888 professor vid musikakademien. H. är en virtuos i den större stilen.


Tarquinius

Tarquinius. 1. Lucius T. Priscus (den äldre) var enligt traditionen Roms femte konung. Han skall ha varit son af korintiern Demaratos, hvilken, fördrifven från sin hemort, bosatt sig i Tarquinii. T. ingick giftermål med den förnäma och för sina insikter i den etruskiska spådomskonsten berömda Tanaquil, som, drifven af ärelystnad, förmådde honom att utvandra till Rom för att där vinna en mera lysande ställning. I Rom blef T. förtrogen med konung Ancus Martius, som slutligen satte honom till förmyn


Djursholmsbanan

Djursholmsbanan. Se Stockholm—Rimbo järnvägar.


Vojlock

Vojlock (ry. vojlok), ridk., underlag under sadeln, som man nyttjar, för att dennas stoppning ej skall nedsölas af hästens svett eller för att utjämna sadelns tryck på hästens rygg. Vojlocken göres vanligen af filt, fyrkantig enligt svenska arméns modell (se fig. 1), eller af läder, som skäres i sadelns form (se fig. 2). Vid kapplöpningar med viktbestämmelser (se Vikt) anbringas den erforderliga utjämningsvikten medelst blytackor i särskilda fickor på vojlocken, s. k. viktvojlock (se fig. 3). (B. C-m.)


Ammeter

Ammeter, dets. som ampère-meter (se d. o.).


Münter

Münter, Frederik, dansk biskop, den förres son, född i Gotha d. 14 Okt. 1761, aflade 1781 teol. kandidatexamen i Köpenhamn, och idkade 178487 arkeologiska och språkstudier uti Italien. Ett minne af hans vistelse der är Efterretninger om begge Sicilierne (178890, öfvers. till svenska). M. utnämndes 1787 till professor i teologi i Köpenhamn och tillträdde 1808 biskopsstolen i Själlands stift. På denna plats verkade han mycket för presterskapets vetenskapliga bildning, men förblef sjelf en kammarlärd, frä


Sulamith

Sulamith (af Hebr. sjalom, frid), den fridsamma.


Sättlinje

Sättlinje, boktr., ett flyttbart metallbleck, som passar in i vinkelhaken och tjänar som underlag åt de rader, som sättas, på det stilarna må ha en jämn och glatt yta att glida på, särskildt när raden utslutas. När vinkelhaken blifvit fullsatt, utlyftas med tillhjälp af sättlinjen de satta raderna och ställas i sättskeppet.


Jersin

Jersin, Jens Dinesen, dansk pedagog och teolog, född d. 28 Sept. 1587 i byn Jersie nära Kjöge, blef student 1605, studerade utomlands 1607-11, blef sistnämnda år rektor i Sorö, vistades 1615-18 å nyo utomlands och utnämndes 1619 till professor i metafysik vid Köpenhamns universitet (han var den förste, som innehade denna lärostol). Kort derefter kallades han till lärare för Kristian IV: s oäkta söner, Kristian Ulrik och Hans Ulrik Gyldenlöve, med hvilka han 1624-26 uppehöll sig i Sorö, samt blef sistnä


Kvassia

Kvassia . Ett extrakt af kvassiaved har fått mycket stor användning i trädgårdarna för dödande af skadeinsekter, särskildt sådana med sugande mundelar, såsom bladlöss, bladloppor och unga sköldlöss. Kvassiavätskan, hvarmed de af insekter angripna växterna besprutas, bereder man antingen genom att utkoka l kg. kvassiaspån med 10 l. vatten, tillsätta 2 kg. såpa, löst i 10 l. vatten, till den frånsilade kvassialuten och utspäda blandningen med vatten till 50-100 l. eller genom att lösa det koncentrerade kv


*Karroo

*Karroo. Jfr äfven Afrika. Suppl.


Lifregementets husarer

Lifregementets husarer. Se G. L. Hamilton, Lifhusarerna i läger och kvarter på Axvall och Sannahed, i Örebro och Sköfde. Minnen samlade (1916). *


Dunoon

Dunoon [danōn], stad i skotska grefsk. Argyll, vid Firth of Clyde, 13 km. v. om Greenock, på motsatta stranden. 6,779 inv. (1901). Mycket besökt bad- och rekreationsort.


Pacific ocean

Pacific ocean [p9siJ n], förk. The Pacific, engelska namnet på Stilla hafvet. Pacific steam navigation company [p9sifik st^m nävigéYjn kafopeni], engelskt rederibolag. Se Ångfartygslinjer. Pacifikätor. Se Pacificera.


Thorn

Thorn [tårn; po. Torun], stad och fästning i preussiska reg.-omr. Marienwerder (Westpreussen), på högra stranden af Weichsel, öfver hvilken går en på 16 pelare hvilande, 1,000 m. lång järnvägsbro. 46,225 inv. (1910), däraf omkr. 3/5 äro protestanter och 2/5 (hufvudsakligen polacker) katoliker. T. består af (anlagd 1231) och (från 1264), hvilka förenades 1454. Båda stadsdelarna ha flera i hanseatisk stil uppförda byggnader från 1400- och 1500-talen, bl. a. det vackra rådhuset, som innehåller det vik


Dies irae

Dies irae (Lat., ), en efter begynnelseorden uppkallad hymn öfver yttersta domen. Denna hymn är författad af fransiskanmunken Thomas a Celano och blef före 1385 af kyrkan upptagen såsom seqvens (se d. o.) i själamässan. Jfr Requiem. A. L.


Ljusstafvar

Ljusstafvar, herald., långa stänger, som buros på 1500- och 1600-talet i likprocessioner och voro sirade med den aflidnes vapen. Öfverst å dem satt en åttkantig, konisk låda, hvaruti en fackla var instucken. Dylika stafvar finnas ännu qvar i flere gamla kyrkor. B. S.


Grönsten

Grönsten, petrogr., förr mycket begagnad, samfälld benämning för de mörka, vanligen något grönaktiga amfibol- och pyroxenförande bergarterna (diorit, diabas m. fl.). Numera borde namnet ej användas annat än i de fall, då bergartens verkliga natur ej kunnat eller hunnit utrönas. E. E.


Korsspindel

Korsspindel. Se Epeira.


Stora central-amerikanska republiken

Stora central-amerikanska republiken (Republica mayor de Centro-America), en i Amapala d. 20 Juni 1895 af republikerna Honduras, Nicaragua och Salvador bildad, af de resp. staternas lagstiftande församlingar d. 13 Juli s. å. gillad och d. 16 Sept. 1896 ratificerad statsförening (444,000 qvkm., 3,18 mill. innev.), till hvilken slöto sig äfven republikerna Costa Rica och Guatemala (d. 15 Juni 1897). Med bibehållande af fullkomlig sjelfständighet i alla frågor af inrikespolitisk natur, skulle republikerna i förhållande till utlandet


Parlamentet utöfvar den högsta lagstiftande makten. »Dess makt och myndighet är transcendent och absolut och kan icke på något sätt begränsas med hänsyn till vare sig saker eller personer», yttrar Sir Edward Coke. Regenten är parlamentets hufvud och eger rätt att bevista öfverhusets öfverläggningar det har icke skett sedan Georg I samt att inlägga veto emot parlamentets beslut 1707 användes veto för sista gången. Parlamentet består af två kamrar, öfverhuset


Sværholtklubben

Sværholtklubben . Se Sværholt.


Jargon

Jargon, miner. Se Jargonium. 1297 Jargong-Jarl 129 Jargong [jar-], af fr. jargon, sätt att tala, som i ordval och vändningar är egendomligt för någon viss människoklass, något särskildt kotteri; rot-välska; skrytsamt ordsvall utan sakkännedom 1. djupare innebörd, . Jfr Ar g o t, C an t och Slangspråk. Jargo^ium (af jargon, en varietet af zirkon), miner., benämndes af Sorby ett förmodadt nytt grundämne, funnet i vissa varieteter af zirkon. Sedermera befanns jargonium vara af uran förore-nadt zirko


Fjällsyra

Fjällsyra , bot. Se Oxyria.


Åskådningsprincipen

Åskådningsprincipen, pedag. Se Iakttagelse 3 och Åskådning.


Hundsvott

Hundsvott l. Hundsfott (T. hundsfott, för hundsvogt, hundfogde, hundvaktare). 1. Föraktlig menniska, lymmel, . - 2. Ett litet säte bakpå en släde. - 3. Sjöv. Se Block.


Kiichler

Kiichler [kych-], Albert, dansk målare, f. 2 Ord, som saknas under K, torde sökas under C. maj 1803, d. 16 febr. 1886 i Rom, genomgick konstakademien och vann framgång genom små humoristiska genrebilder, Amagerflicka i ateljén (1828, Konstmuseet), Borgare på exercisplatsen efter slutad öfning (1830) m. fl. Sedan han förvärfvat den stora guldmedaljen för Jesus botar sjuka 1829, erhöll han resestipendium och reste 1830 öfver Mtinchen till Italien. I Kom målade han genremotiv:


Yxtaholm

Yxtaholm , fideikommissegendom i Lilla Mellösa socken, Stockholms län, omfattar säteriet Y., 2 1/4 mtl, samt underlydande, tills. 6 35/128 mtl, med 1,705 har areal, hvaraf 424 har åker, äng och tomter, 945 har skog och 30 har mossar, samt 316,400 kr. tax.-värde (1914). Till egendomen höra älven kvarn och såg samt tegelbruk. Hufvudbyggnaden (se fig.) har ett dominerande läge på en i den lilla långsmala Yxtasjön utskjutande udde, som genom en kanal förvandlats till holme. Det är ett aflångt hvitt tvåvån


Zooterapi

Zooterapi (af Grek. zoon, djur, och therapeia, skötsel), djurläkekonst. Se Veterinär.


Alveolarer

Alveolarer, språkv. Se Kakuminaler.


Samarit

Samarit l. samaritan, innevånare i Samaria (se Samaritaner). Jfr Samaritföreningar.


I Sverige trycktes under 1400-talet högst få böcker, de flesta af resande tyskar. År 1483 trycktes i Stockholm () Vita siue legenda cum miraculis domine Katherine sancte memorie etc. af B. Ghotan (se faksimileplanschen därur till art. Boktryckarkonst). S. å. tryckte äfven J. Snell (som närmast kom från Odense) i Stockholm. Han utgaf nämligen det året en med träsnitt utstyrd fabelsamling, Dialogus creaturarum moralizatus (se d. o. med därtill hörande faksimileplansch). Från 1484 finnas


Hulocken

Hulocken, Hylobates hulock, zool., är en art (eller varietet) tillhörande gibbonsläktet (se Hylobatidæ). Den är i allmänhet svartfärgad öfver hela kroppen; endast tvärs öfver pannan går ett hvitt band. Lefver i Bortre Indiens bergsskogar i flockar af stundom mera än 100 individer. Den är allätare; stor skicklighet ådagalägger den i att fånga fåglar. L—e.


Af Finlands diakonissanstalter (sp. 303-304) har den i Helsingfors (grundl. 1867) utom det i hufvud-arbetet nämnda stora diakoniss- och sjukhuset särskildt barnsjukhus, 2 hem för lungtuberkulösa, barn och äldre, praktisk skola för flickor samt 2 barnhem. Dess systerkår utgjordes 1921 af 145 invigda diakonissor och 65 profsystrar. Dess budget för s. å. uppgick till inemot 1,850,000 mark. Föreståndarinna är sedan 1883 syster L. S n e 11 m a n. Föreståndare ha varit


Kareler

Kareler (F. karjalaiset), den östligare af de två hufvudstammar, som bilda den i Finland och närgränsande trakter af Ryssland bosatta s. k. vestfinska folkgruppen. Namnets finska form, karjalaiset, betyder , ett betecknande namn för östfinnarna, som förnämligast idka boskapsskötsel och svedjebruk, medan deras lugnare vestra grannar Jamerna, Hämäläiset (tavasterna) redan tidigare idkade ett mera ordnadt åkerbruk. Under hedna tiden var trakten kring Vuoksen-elfvens utflöde i Ladoga karelernas stamort. De


Beaumaris

Beaumaris [bjumaris], hufvudstad på östra kusten af den engelska ön Anglesea. 2,291 innev. (1871). Hamn. Sjöbad. Ruiner efter ett af Edvard I (1295) bygdt slott.


Ålands befästningar

Ålands befästningar. Från äldsta tider kvarstå ännu lämningar af vikingaborgar, kallade , hufvudsakligen anlagda vid stränderna af på hufvudön inskjutande hafsvikar. Det förnämsta minnesmärket från forna dagar utgör den vid Slottsundet belägna ruinen af Kastelholm (se d. o.), sannolikt anlagdt mellan 1371 och 1388 af Bo Jonsson Grip och förstördt genom eldsvådor 1745 och 1772. Norra flygeln finnes dock fortfarande kvar och används till kronomagasin. Af den vid Lumparens nordöstra strand 1836-53 anlagda fästningen B


Vurst

Vurst (T. wurst, egentl. »korf»). 1. Sjöv., ett kort, groft, läderklädt tåg med ögon (öglor) i båda ändar för att kunna fastnajas. »Vurstar» placeras nederst på sjelfva afsatsen å mast- och stångtoppar m. fl. ställen för att mot nötning skydda tåg, som der hafva sin plats, såsom vant, stag, barduner m. m., hvilka af nyssnämnda skäl läggas tätt ofvanpå vursten. Läder- eller jernbeklädda klotsar (beroende på om det, som skall skyddas, är af trä eller jern), hvilka kallas kalfvar, ersätta numera merende


Strombergs regemente

Strombergs regemente . Se Skånska dragonregementet.


Jonathan E. d. y. (se nedan), dottersonen Timothy Dwight (se d. o.) och Lyman Beecher (se Beecher 1). Jfr A. V. G. Allen, (Boston 1889). 2. Jonathan E. d. y., den föregåendes son, f. 1745, d. 1801, hade ett lefnadslopp, som förunderligt liknade faderns, i det att han 1795 af samma skäl som denne nödgades lämna sin församling (i Whitehaven, där han verkat sedan 1769), därefter tillbragte några år i sträng afskildhet och afled kort efter det han tillträdt föreståndarbefattningen


*Alpenglühen

*Alpenglühen. Schweizaren Amsler-Laffon har (1894) förklarat detta fenomen sålunda. Det är ett skymningsfenomen, motskymnmg (se Aftonrodnad), som genom alplandets egendomliga geografiska och klimatiska förhållanden erhåller en ovanlig, särdeles storartad utveckling. Vid solens nedgång genomlöpa hennes strålar längs jordytan ett luftlager af 500–1000 km. längd, som genom selektiv diffussion (se d. o.) frånskiljer större delen af spektrets färger af kortare våglängd (de violetta, blå och gröna), så att de åter


Johannes af Gud

Johannes af Gud. Se Barmhärtiga bröder.


Omljud

Omljud (ty. umlaut), språkv., den i synnerhet inom de germanska språken mycket vanliga företeelsen, att en vokal förändras till större likhet med en annan, i dess grannskap befintlig vokal (eller half vokal). Omljudet kan vara, alltefter den verkande orsaken, a-, i- eller w-omljud. ^4-omljudet är till tiden äldst (redan förhistoriskt) och uppträder i alla forngermanska språk utom gotiskan. Det inträder hos vokalerna i och w, hvilka genom ett i nästa


Sigara

Sigara , zool. Se Vattenskinnbaggar.


*Fawkes

*Fawkes, G., afrättades d. 31 Jan. (ej 3 Maj) 1606.


Scharwenka

Scharwenka, tyska musiker. 1. L u d w i g Philip p S., f. 1847 i Samter (Posen), studerade från 1865 vid Kullaks akademi i Berlin och var från 1870 kompositionslärare där, tills han 1881 i samma egenskap öfvergick till sin broders (se S. 2) konservatorium, där han blef meddirektör 1891. S. har gjort sig ett namn som kompositör (i Schumannsk riktning) af symfoniska dikter, körverket Herbstfeier, den dramatiska legenden Sa-kuntala, körer, visor, kammarmusikverk, violin- och pianostycken m. m. -