Räupp

Räupp, Karl, tysk målare, f. 1837 i Darm-stadt, studerade i Frankfurt och för Piloty i Miin-chen, blef 1868 professor i Niirnberg och 1883 i Mimenen. R. målar hufvudsakligen bonde- och fiskarlif vid Chiemsee (representerad i Nya pinako-teket i München); ett urval finns i , 1893. Han är författare till Katechismus der ma-Zcr«J1898; 4:e uppl. 1904). G-g N Rauraker (lat. räiiräci, -rid), keltisk folkstam i Gallien v. om Rhen, ungefär mellan nuv. Breisach


Skärtorsdag

Skärtorsdag , lat. dies viridium, ty. gründonnerstag, fsv. skærþorsdagher l. skærdagher, eg. , en af ålder bruklig benämning på torsdagen i påskveckan, på hvilken Kristus instiftade nattvarden. Som kyrklig festdag har den allmänt firats inom den kristna kyrkan alltsedan 792. Anledningen till namnet är att finna däri, att på denna dag, då den långa fastetiden led till sitt slut, alla offentliga botgörare (renades) från sina synder, befriades från vidare kyrkostraff och åter upptogos i församlingens sköte, h


Swartz

Swartz . 5. Edvard M. S. Hustrun, Clementin e S., dog 13 dec. 1923 i Byle (Täby). 6. Karl (Carl) J. G. S. tillhör alltjämt Första kammaren (sedan 1922 för Östergötlands län med Norrköpings stad) och är sedan 1919 ånyo led. af statsutskottet, tillhörde hemliga utskottet t. o. m. 1920 och tillhör utrikesnämnden sedan 1921. Han var 1918 och 1919 led. af författ- ningsutskottet och 1922 af särskildt utskott ang. handelsaftal med Ryssland. Sedan 1921 är han ordf. i Skandinav, kredit-a.-b:s styrelse och s


Liljenstedt

Liljenstedt. Se L ill i en st ed t. Liljenstrand, Axel Vilhelm, finsk universitetslärare, f. 3 febr. 1821 i Kangasala, d. 2 sept. 1895 på sin egendom Sorola i Kangasala, blef student i Helsingfors 1836, filos. kand. 1842, juris kandidat 1847 och juris licentiat 1851, utnämndes 1854 till docent i nationalekonomi och ekonomisk rätt samt blef 1857 professor i samma ämnen, sedan han utgifvit en disputation Om skifte af jord. L. verkade som medlem i


Bauh

Bauh. , i naturvetenskapliga beteckningar förkortning för K. Bauhin.


Sigill

Sigill , Signet, Insegel (lat. signum, signetum, sigillum, secretum, ty. siegel, fr. sceau, eng. seal), en i ett visst ämne aftryckt stämpel, hvilken som karakteristiskt kännetecken för en person eller ett samfund är påtryckt eller vidhängd en handling för att tillsluta densamma (försegling) eller bestyrka dess trovärdighet (besegling; om det särskilda slag af sigill, som benämnes sekret, se d. o. med fig.); den stamp, hvarmed sigillet påtryckes. Sigill funnos redan hos assyrier, egypter, perser, grek


*Dahm

*Dahm, O. E. L., afled i Kalmar d. 18 Dec. 1883.


Contarini

Contarini , veneziansk adelssläkt, som under tiden 1043-1684 bland sina medlemmar räknade åtta doger och flera andra utmärkta män. Dogerna voro följande: 1. Domenico C., doge 1043-71, uppförde Markuskyrkan och eröfrade Zara från ungrarna. - 2. Giacomo C., doge 1275-80, kufvade ett uppror i Trieste och Capodistria, eröfrade Ancona samt utvidgade Venezias område i Romagna och på andra sidan Adriatiska hafvet. - 3. Andrea C., doge 1367-82, bragte Venezias nära hundraåriga krig med Genova () till ett lycklig


Elektrisk ljuskastare

Elektrisk ljuskastare. Se Elektrisk strålkastare. Suppl.


Al secco

Al secco (it.), , seckomåleri. Se Freskomåleri.


Kärrebyssor

Kärrebyssor (Byssor). Se Artilleri, sp. 104, och Kanon, sp. 782. Kärrek, bot. Se Ek, sp. 75. Kärrfloka, bot.9 namn på Hclosciadium inun-datum. Kärrfräken, bot. Se E q u i s e t a c e se, sp. 732.


Belanger

Belanger, L., föddes 1756 och kom till Sverige först 1798.


Vagnsätt

Vagnsätt, järnv. Se Tågsätt.


Saint Louis

Saint Louis [eng. utt. sənt lōis, fr. utt. sälωī], stad i nordamerikanska staten Missouri, på högra stranden af Mississippi, 32 km. nedanom den punkt, där Missouri och Mississippi sammanflyta. S., till folkmängden den fjärde af unionens städer, hade 687,029 inv. 1910 (1830 endast 5,862 inv.), hvaraf 125,706 i utlandet födda hvita (i Sverige födda 1,129, af svenska föräldrar i S. födda 2,437). Staden (159 kvkm.), regelbundet byggd, är belägen på tre terrasser, af hvilka den öfversta höjer sig 60 m. öfver fl


Borneo

Borneo. Kinibalu (rad 20–21) är 4,175 m.


Per aures

Per aures , lat., , i uttrycket: (på stående fot, utan förberedelser förmå någon till något).


Skorvefjeld

Skorvefjeld [-fjell]. Se Seljord.


Fängelser .............................. 2) y Kaserner (logement) .................. 15 * Fabriker minimifordran enl. yrkes-farelagen .................... 7 x » minimifordran enl. yrkes-farekommittén .............. 10 » Biograflokaler (Stockholms hälsovårdsnämnds minimifcr- dran) ......................... 4 » Fartyg ................................... 2.8 å 3,5 »


Gamander

Gamander (förvrängn. af Lat. Chamaedrys), bot., ett i äldre skrifter brukligt namn på Veronica chamcedrys och på Teucrium chamcedrys. Se vidare Teucrium.


Bärnstensdroppar

Bärnstensdroppar , farm. Se Bärnsten.


Sakara

Sakara, liten stad i Egypten, på gränsen till Libyska öcknen, i närheten af ruinerna vid Memfis. Der finnes den största bland de »nekropoler», som sträcka sig längs Nildalen, från Abu Roasch till Dahssjur. Få platser i Egypten ha lemnat forskningen så rikt material som S. I dervarande pyramider, öppnade 1881, har man bl. a. funnit egypternas äldsta religionsböcker, och i trakten deromkring var det som Mariette 1851 upptäckte Apis-grafvarna.


Fyr-och båkmedel

Fyr-och båkmedel. Se Fyr- och båkafgift. Fyrpanna. Se Fyr, sp. 131. Fyrpass. Se Trepass. Fyrpatron, Fyrrör, Fyrskruf, krigsv., äro antändningsmedel vid moderna artilleripjäser, där laddningen är innesluten endast i en kardus. Vid fyrröret och fyrskrufven åstadkommes antändningen därigenom, att en mässingstråd, nedtill formad till en tandad s. k. ”rifvare”, dragés genom en friktionssats. Vid fyrpatronen sker antändningen genom slag. I sin nedre del


Brink

Brink , Bernhard Aegidius Konrad ten, tysk språkforskare, f. 1841 i Amsterdam, docent vid akademien i Münster 1866, professor i moderna språk vid universitetet i Marburg 1870 och i engelsk filologi i Strassburg 1873. Död 1892. B. egnade sig i all synnerhet åt undersökning af skalden Chaucers arbeten och öfver hufvud åt litteraturhistorien. Hans förnämsta skrifter äro Chaucer. Studien zur geschichte seiner entwicklung und zur chronologie seiner schriften (bd I, 1870), Chaucers sprache und verskunst (18


Galärflottan

Galärflottan , krigsv., en svensk flotta, som byggdes till följd af ryska galärers härjningar 1719-21. Före denna tid fanns dock i Stockholm en skepps- och galleje-eskader. Enligt förslag 1722 skulle galärflottan omfatta 90 fartyg, uppnådde dock knappast en fjärdedel af den föreslagna numerären före 1749, då emellertid ett stort antal galärer byggdes. 1756 skildes galärflottan, under namn af Arméns flotta (se d. o.), från örlogsflottan och delades i två eskadrar (Stockholm och Finland) samt en depå på 10 gal


Tjaktjajaure

Tjaktjajaure, sjö, 5, kvkm., belägen 546 m. ö. h. inom Jokkmokks socken, Norrbottens län, är samlingsbäcken för fjällälfvarna Situoädno, Rapaädno och Taurejuädno, hvilka afbörda vattnet från östsluttningarna af fjällmassiven Larektjåkko, Ålkastjåkko och Pårtetjåkko och dessas jöklar. Afloppet från sjön bildar den vid vårsmältningen mäktiga Blackälfven, som afbördar sitt vatten i Tjånntesjaure och sålunda utgör en biflod till Lilla Lule älf. Nederbördsområdet ofvan sjöns utlopp utgör 2,210 kvkm.


Undervisningen kan ske med framgång endast i särskilda läroanstalter, antingen s. k. internat, i hvilka lärjungarna ej allenast få undervisning, utan äfven hafva sitt hem under lärotiden, eller externat, d. v. s. blotta skolor, i hvilka lärjungarna icke hafva bostäder. Undervisningen för döfstumma bör begynna så snart som möjligt, i vanliga fall således när lärjungarna äro omkr. sju år. Minst åtta års lärotid anses behöflig. Hvarje lärare kan samtidigt


Liliacéer

Liliacéer , bot. Se Liliaceæ.


Ogdensburgh

Ogdensburgh [ågdənsbəg], stad och importhamn i nordamerikanska staten New York, vid S:t Lawrencefloden och flera järnvägslinjer. 15,933 inv. (1910). Stor handel med trävaror och spannmål. Ångfärjor förena O. med Prescott på kanadensiska sidan af floden. Sedan 1872 residerar där en katolsk biskop. (J. F. N.) Ogé, mulattledare. Se Haiti, sp. 1058. Ogenerad [-Jen-; se G en e], som ej är blyg, som tar sig fria fasoner eller som hugger för sig. Ogenomskinlighet, Opacitet, fys., den egenskapen hos vissa kro


Fratriark

Fratriark . Se Fratrier.


Uppställning

Uppställning, krigsv., kallas hvarje trupps ordnande på stället, innan den sättes i rörelse vare sig för marsch eller strid, och uppställnings- eller samlingsformering hvarje formering, som lämpar sig för en trupp, hvilken nödgas intaga en afvaktande ställning. Såsom kommando-ord betecknar det, att efter hvila hvarje man skall intaga sin plats i ledet med sträckning och, vid infanteriet, med geväret på axeln (»hvila gevär»). - Jfr Rangering. C. O. N.


Aargletscherna

Aargletscherna [ar-], ofantliga ismassor i östra delen af Bern-Alperna, från hvilka floden Aar leder sitt ursprung. De indelas i Ober-, Unter-, Lauter- och Finster-Aargletscherna.


Kanongjuteri

Kanongjuteri. Se Kanontillverkning.


Grefbäck

Grefbäck, oriktig form för Gredbäck.


Bomschuit

Bomschuit [båm-sköjt], sjöv., ett flatbottnadt, galeastackladt fartyg, som användes företrädesvis inom holländska handelsflottan. Det liknar i hufvudsak en koff, men är bredare och fylligare. Jfr Koff. H. Wl.


Ingenjörkongresser

Ingenjörkongresser , Internationella. Se Internationella kongresser.


Tumlung

Tumlung. Se Sikkim.


Sabéer

Sabéer (Hebr. Sjeba, Arab. Seba), ett forntida folk i sydvestra Arabien, afkomlingar af Abdsjems, kallad Saba. Sabéerna förekomma i historien merendels liktydigt med himjarerna (se d. o.). Dels på grund deraf att de före Muhammeds tid voro kända som ifriga stjerndyrkare, dels på grund af en förvexling med sabierna, en gnostisk sekt, fick ordet sabéer ock betydelsen af stjerndyrkare i allmänhet. Jfr Sabeism.


Hartmansdorff

Hartmansdorff, Jakob August von, ämbetsman, politiker, af en från svenska Pommern bördig ätt, f. 12 mars 1792 i Adelöfs socken i Jönköpings län, d. 21 dec. 1856 i Stockholm. Fadern, kapten vid Jönköpings regemente, afled i hans barndom och efterlämnade ett torftigt hem. Sträng arbetsamhet, ihärdighet och sparsamhet blefvo tidigt utmärkande för sonen, så ock ett utprägladt ordningssinne, stor duglighet och stark själftillit. 1806 blef han student i Uppsala, tog 1807 examen och 1808 kansliexamen samt ingick å


Svagare bränning under fritt lufttillträde, s. k. rostning, företages jämväl understundom på styfvare leror och andra dylika jordarter, hvilka skola användas som jordförbättringsmedel. Genom rostning blir jorden mera lucker och porös samt förändrar sin fysikaliska natur, hvarjämte hvarjehanda kemiska förändringar framkallas, som hafva till följd, att jorden hastigare och mera kraftigt kan visa sin goda verkan såsom ett förbättrings- eller gödningsmedel å andra jordarter. C. E. B.


Skolgångsafgift

Skolgångsafgift. Se Folkskola, sp. 1568–69 (äfven i Suppl.).


Pro jure et populo

Pro jure et populo, Lat., »för rätt och folk», ett af konung Sigismunds (af Sverige och Polen) valspråk.


Stenkol

Stenkol. 1. Geol., ett i naturen förekommande, svart, sprödt, brännbart ämne, som består af 7590 proc. rent kol samt några procent flyktiga bituminösa ämnen jämte en del jordartade eller askbeståndsdelar. Stenkolen hafva mussligt eller splittrigt brott och glas- eller fettartad glans, gifva brunsvart eller svart streck och pulver samt åstadkomma ringa eller ingen färgning å kokande kalilut, hvilket deremot s. k. brunkol göra. Egentl. vigten är 1,21,5. I afseende på struktur och glans m. m. skiljes mella


Ringdahl

Ringdahl, Johan Julius, genre- och djurmålare, f. i Ystad 1813, blef elev vid konstakademien i Stockholm och målade till en början åtskilliga prisämnen, såsom Rebecka vid brunnen, Thetis och Akillevs m. fl., men öfvergick snart till genren, der han mest målade bilder ur barnens verld, samt till djurmålning. Hans små, med delikat pensel och fin, ehuru blek, färg utförda taflor köptes en tid flitigt af konstföreningen och enskilda. Fiskande gossar, Småbarnsskola, Lekande gossar o. dyl. utgjorde oftast hans


Belysningen af en teater skall enligt gällande förordningar vara uteslutande elektrisk såväl i fråga om belysningen i allmänhet som den s. k. nödfallsbelysningen, hvilken består af enstaka glödlampor, som äro placerade i olika lokaler och passager och alltid skola lysa under en teaterföreställning, äfven om hufvudbelysningen kommit i olag. Dessa lampor matas därför af separatledningar, oberoende af hufvudbelysningen. Belysningen af scenen sker medelst glödlampor, dels i takramper, dels å


Laube

Laube , Heinrich, tysk författare och teaterledare, f. 18 sept. 1806 i Sprottau, Schlesien, d. 1 aug. 1884 i Wien, studerade teologi i Halle och Breslau, ehuru utan allvarliga planer att bli präst, i Gloucester och 1621 biskop af S:t Davids. Då hertigens af Buckingham moder visade benägenhet att öfvergå till katolicismen, kallades L. att i konung Jakobs närvaro disputera med jesuiten Fisher om den katolska kyrkans ofelbarhetslära (1622). Han förvärfvade från denna tid starkt inflytande öfver Buckingha


Befolkningsförhållanden. Om än I:s befolkning i språkligt och än mer i kulturellt hänseende framstår som enhetlig, är den dock etnografiskt mycket blandad, hvilket förklaras af dess historia. Då de italiska stammarna invandrade, funno de på halfön en äldre befolkning, möjligen ligurer och iberer, senare inryckte etrusker och galler från n. I södra I. bosatte sig greker och fenicier. Alla dessa folk blefvo dock romaniserade, sist grekerna. I början af medeltiden kommo germanska folk


Ulcus tangere

Ulcus tangere, lat., eg. röra vid en ömtålig punkt, IV, 4, 9.


Cassia

Cassia. 1. Bot. Ett till nat. fam. Leguminosae Juss. (Caesalpinieae) hörande art- och formrikt växtslägte, som är inhemskt i de tropiska och subtropiska delarna af norra Afrika och Arabien, men som äfven finnes i Asiens och Amerikas varma land. Det utgöres af lägre träd eller buskar med parbladiga blad, vackra, ofta gula, fembladiga, ej fjärilslika, men något oregelbundna blomkronor samt längre eller kortare baljfrukter, hvilka genom tvärväggar äro afdelade i många rum, hvartdera med ett frö. Flere art


Den första boströmska ministären (den längsta sedan 1870) undergick sedan betydande förändringar. Unionspolitikens växlande skeden förde landshöfdingen grefve L. Douglas till utrikesministerposten 1895 och envoyén A. Lagerheim 1899. Krigsminister var 189299 frih. A. Rappe. Boström blef, tvärtemot hvad man väntat, icke någon fanatisk tullifrare i regeringen. På grund af spannmålsprisens stegring genomdref han 1892 en sänkning af spannmålstullarna,


Altarbrun

Altarbrun , en med figurer eller ornament prydd bård, fäst vid antependiets öfre kant. Ett af de äldsta i Sverige bevarade altarbrunen är från Bjälbo kyrka med folkungavapnet, nu i Statens hist. museum. Jfr Agnes Branting, (1920).


Avancera

Avancera l. Avansera (fr. avancer), gå framåt, göra framsteg, vinna befordran; stiga i värde; förskottera. Ordet användes förr äfven för att beteckna en trupps framryckning, särskildt i linjeformering. var en särskildt svår konst att väl utföra. Avancerad, långt framskriden åt (i fråga om åsikter). C. O. N.


Jónsson

Jónsson, Runólfur, isländsk språkforskare, blef 1644 rektor i Hólar, kom 1649 till Danmark och dog 1654 som rektor vid Kristianstads skola. Han utgaf De linguæ septentrionalis elementis (1651 och Grammaticæ islandicæ rudimenta (s. å.; omtr. af Hickes 1689 i Oxford), värdefullt som det första i sitt slag och genom sina upplysningar om det dåtida isländska uttalet. Det begagnades ända till dess Rask utgifvit sin ”Veiledning til det islandske” (1811). C. R. (R. N—g.


Efterklangspoesi

Efterklangspoesi kallas den diktning, som i innehåll och form väsentligen endast utgör upprepningar af en föregående periods eller en tidigare enstaka författares alstring, men icke tillför vitterheten afgörande nya värden, vare sig i stil eller idé. Efterklang är naturligt nog ofta skönjbar hos debuterande, som ej funnit sin individualitets rätta uttryck. Är ett helt lands vitterhet någon tid väsentligen efterklangspoesi, kännetecknar detta vanligen, att den härskande litterära riktningen blommat öfver.


Nianfors

Nianfors, kapellförsamling i Gefleborgs län, delad mellan Enångers tingslag, Forsa tingslag samt Arbrå och Jerfsö tingslag. 422 innev. (1886). Kapell till Enånger, Upsala stift, Helsinglands Norra kontrakt.


Magnifier

Magnifier [mägnifa͡iə], eng. Se Telegraf, sp. 736.


Gröfveldalen

Gröfveldalen , kronopark i Särna socken och revir, Kopparbergs län, belägen mellan riksgränsen, Vånsjön och Öster-Dalälfven i n. och ö. samt Storån och Sörälfven i s. Redan genom K. M:ts beslut 10 nov. 1865 afsattes delar af detta område till kronopark, men först genom storskiftets och afvittringens fastställande i Särna socken 10 jan. 1894, då 227,442 har afsattes till kronoparker, blefvo parkernas områden i Särna definitivt fastslagna. Genom Domänstyrelsens beslut 10 april 1902 blef ofvannämnda trakt särs


Wedgwood

Wedgwood [ωedʃωud], Josiah, engelsk keramiker, f. 1730 i Burslem i grefsk. Stafford, d. 3 jan. 1795. Stafford var bekant för sin krukindustri, och W:s familj hade i flera släktled idkat krukmakeri. Hans formsinne var tidigt utbildadt, och redan 1759 stod han i spetsen för en egen liten fabrik i fädernestaden. W. var sin egen tecknare, modellör och kemist, men hans sträfvan gick ut på att förbättra former och dekoration samt att ge godset större lätthet och fasthet och glasyren lifligare glans. Som ett r


Dep. är f. n. fördeladt på 6 byråer (för ärenden ang. riks- och landsarkiv, universitet m. m., för kyrkoärenden, för ärenden ang. folkundervisningen m. m., för Regeringsrättsärenden, för ärenden ang. allmänna och enskilda läroverk samt för ärenden ang. teknisk undervisning, yrkesundervisning m. m.). Dessutom finns en extra föredragande för präst-löneregleringsärenden. Inom dep. tjänstgöra i öfrigt l statssekreterare, l expeditionschef, 7 kansliråd, lika många förste och andre


*Jaeger

*Jaeger, G., lemnade professuren 1884.


Ljudande konst

Ljudande konst. Se Konst, sp. 825.


Glasfabrikation

Glasfabrikation. 1. Tekn. Tillverkningen af glas sker vid glasbruk i den s. k. glashyttan, som utom smältugnen inrymmer alla öfriga för glasets beredning behöfliga ugnar och anordningar. Råmaterial äro i allmänhet kiselsyra i form af kvartssand eller flinta, natrium såsom kalcinerad soda eller glaubersalt, kalium såsom pottaska, kalcium i form af kalksten eller krita, bly såsom blyglete eller mönja. Dessutom tillsättas affärgningsmedel för att åstadkomma ett färglöst glas; sådana äro t. ex. brunsten, arseniksyr


Dikrot puls

Dikrot puls, med. Se Pulslära, sp. 414.


East Saint Louis

East Saint Louis [īst sənt lōis l. lōi], stad i nordamerikanska staten Illinois, vid Mississippi, midt emot staden Saint Louis, med hvilken det står i förbindelse genom en af J. B. Eads 1867—74 för en kostnad af 10 mill. dollars, omkr. 17 m. öfver vattenytan byggd bro. 29,655 inv. (1900). Från staden utgå fjorton järnvägslinjer öster ut.


Tananarivo

Tananarivo l. Antananarivo, hufvudstad på Madagaskar (se d. o., sp. 542).


K. A. G.


Asfaltmåleri

Asfaltmåleri. För sin genomskinliga och vackert mörkbruna färgs skull har asfalten länge användts i måleriet till lasurfärg; så hos de gamle holländarna, och så i 1800-talets engelska konst af en särskild skola, de s. k. asfaltisterna, hvilka i stor utsträckning använde asfaltfärger. Till undermålning eller blandning är asfalten högst olämplig; vid torkningen tränger den nämligen till ytan, blir smutsgrå samt spricker och smälter lätt i värme. Något hållbarare blir den medelst upplösning i vinsprit.


Broschyr

Broschyr (fr. brochure, af brocher, häfta), häfte, mindre skrift, ströskrift.


Solvabilitet

Solvabilitet. Se Solvens.


Martialis

Martialis, Marcus Valerius, romersk skald, född omkr. 42 e. Kr. i Bilbilis i Spanien, fick en god uppfostran och kom omkr. år 64 till Rom, der han mot slutet af Titus regering synes hafva uppträdt som skald. Han vann snart rykte för sina lediga och qvicka epigramm samt erhöll en tribuns värdighet. Deremot lyckades han ej samla någon förmögenhet, utan tyckes hafva uppehållit sig dels med de jämförelsevis obetydliga honorarierna för sina dikter, dels och i synnerhet genom gåfvor och bidrag af mäktiga gynnar


Crau

Crau [krå], La (Lat. Campi lapidei), stort kisel- och rullstensfält i franska depart. Bouches-du-Rhône (Provence), mellan Rhône, Canal de Craponne och Etang-de-Berre. Arealen 1,376 qv.-kilom. (25 qv.-mil). Fältet har sannolikt fordom varit en hafsvik. Stenlagret betäckes af ett tunt täcke af åkerjord. Träd och vatten saknas, men den täta gräsmattan gifver näring åt talrika fårhjordar. På senare tiden har man börjat undanrödja stenarna och derigenom, vunnit odlingsbar mark.


På hösten 1849, när Fredrika B. stod på höjden af sitt rykte såsom hemmets skildrarinna, reste hon till Nord-Amerika för att studera hemmen och qvinnans ställning i nya verlden. Förut hade hon berest flere delar af Sverige, Norge, Rhentrakterna och Danmark samt återgifvit sina intryck dels i några af romanerna (Strid och frid eller några scener i Norge), dels i mindre utkast: Ett par blad från Rhenstranden (1848) och Lif i Norden (1849). Frukterna af den amerikanska


Kardia

Kardia (grek. kardia, magmun), anat., gränstrakten mellan matstrupen och magsäcken, där den förra plötsligt vidgad öfvergår i den senare; äfven topografiskt däremot svarande region af bukhålan och främre bukväggen. G. v. D.*


Charpentier

Charpentier [*arpãtie], Marc Antoine, fransk tonsättare, f. 1634 i Paris, d. 1704 därstädes, var elev af Carissimi i Rom och blef slutligen kapellmästare vid S:te Chapelle i Paris. Hans opera Médée trycktes 1694, motetter jämte symfonier 1709. Nationalbiblioteket i Paris förvarar af honom 28 folioband manuskript och flera kartonger, hufvudsakligen kyrkomusik. Bäst är han i oratoriet; han har skrifvit 18 sådana i Carissimis stil, och bland dessa har nyligen framdragits och utförts i Paris Le reniement de S:


Ruysdael

Ruysdael 1. Ruijsdael, Ruisdael [röjs-däl], van, holländsk landskapsmålarfamilj. - 1. Salomon v. R., f. omkr. 1600, troligen i Haarlem och begrafven där 1670, var sannolikt lärjunge till Es. van de Veide, under hvars inflytande han i alla händelser utbildade sig. Kedan 1623 var han medlem af målargillet i Haarlem, där han hela sitt lif var bosatt, om det äfven af hans taflors motiv - vanligen hämtade från dynerna, flodstränderna, de stora kanalerna och skogsbrynen, med ypperligt, af honom själf utfördt


N:s absolutistiska tänkesätt utöfvade starkt inflytande äfven på Finlands förhållanden. Bland viktigare åtgärder, som vidtogos rörande detta land, må nämnas förändringen af formen för de finska ärendenas beredning därigenom, att kommittén för de finska ärendena 17 mars 1826 upplöstes samt ärendenas föredragning inför monarken öfverlämnades åt en statssekreterare (sedan 1834 ministerstatssekreterare), vidare räntepersedlarnas förenkling (1840), myntregleringen


Linnéska sällskap

Linnéska sällskap. Om det 1917 stiftade Svenska Linnésällskapet se d. o. (äfven i Suppl.).


Himera

Himera, forngrekisk stad på norra kusten af Sicilien vid floden H., anlagd omkr. 650 f. Kr. af Joniska greker från Zankle och dorer från Syrakusa. Dess tyrann Therillos fördrefs af Theron i Agrigentum och anhöll om kartaginensernas hjelp. Dessa skickade 480 f. Kr. en stor här under Hamilkar till Sicilien, men Gelon i Syrakusa tillfogade denna här ett fullständigt nederlag vid H. Sedan Therons son Thrasidaios några år derefter fördrifvits af Hieron i Syrakusa, njöt staden en längre tid stort välstånd. 4


Dumouriez

Dumouriez, [dymoriē], Charles François, fransk general och politiker, föddes 25 jan. 1739 i Cambrai. 1756 inträdde han i hären samt deltog därefter under lysande tapperhetsprof i sjuåriga kriget (1756—63) och i kriget på Corsica 1768—69 samt avancerade till öfverste. 1770 skickades han af utrikesministern Choiseul i all hemlighet till Polen för att med sina råd och en liten fransk styrka — riktigt utsökta äfventyrare enligt D:s egen uppgift — bispringa konfederationen i Bar mot ryssarna. Aiguillon, som i


Bronkial-katarr

Bronkial-katarr , patol. Se Bronkit.


Engelska svetten

Engelska svetten , med., var medeltidens sista stora epidemi. Den uppträdde fem särskilda gånger: 1486, 1507, 1518, 1529 och 1551, hvarefter den icke vidare försports. De förnämsta symtomen voro ymnig svett och oemotståndligt begär till sömn. Det var i synnerhet kraftfulla och unga personer, som angrepos, och inom dygnet, ofta efter blott 2-3 timmar, följde döden. De, som tillfrisknade, voro icke säkra för recidiv flera gånger. Under de tre första åren farsoten uppträdde, liksom ock under det femte, höll den sig


Sabbatarier

Sabbatarier (jfr Sabbat), . 1. Hos den romerske författaren Martialis benämning på judarna. 2. Namn på en del nyare sektrörelser, som på grund af sträng biblicism och delvis äfven på grund af judiskt inflytande fordrat lördagens firande som hvilodag. a) Sådana rörelser möta redan i reformationstiden i Mähren-Ungern, där de bekämpades af Luther (, 1538) och Schwenkfeld (, 1532), i Finland omkr. 1550, mot hvilka bl. a. Gustaf Vasa ingrep, och i Siebenbürgen, där de framväxte ur Franz Davidis nonadorantiska


Krusbärsmätaren

Krusbärsmätaren, Abraxas grossulariata, zool., en till underordn. mätare hörande fjäril (se afbildning å första illustrationssidan till art. Fjärilar), hvars larv ofta anställer skada på krusbärs- och vinbärsbuskar. Själfva fjäriln har hvita vingar med i tvärrader ställda, runda svarta fläckar; framvingarna äro dessutom försedda med ett rödgult tvärband och rödgula teckningar vid roten. Larven är hvitaktig med svarta tvärställda fläckar på ryggen


Tóth

Tóth. 1. Kálmán T., ungersk skald, f. 1830, d. 1881, vardt högeligen folkkär genom sina vissamlingar, burna af en folkligt fosterländsk ton och frisk hjertlighet. Han hade äfven framgång med några dramer. T. uppsatte 1860 det omtyckta skämtbladet »Bolond Miska» (Tokrolige Michael). Han vardt 1860 medlem af Kisfaludysällskapet och 1861 af ungerska vetenskapsakademien. 2. Edvard T., ungersk dramatiker, f. 1844, d. 1876 såsom teaterdiktare vid nationalteatern i Budapest, är den bäste uppodlaren af det


Fig. 2. Transformatormotorvagn med dörrarna till motorrummet uppslagna. (Luth Rosén.) olika typer ha äfven kommit till användning, i Sverige dock endast för försöksdrift. På sista tiden har äfven experimenterats med torkning af skördad säd på elektrisk väg. Det tekniska ordnandet af landsbygdsdistributionen sker vanligen enligt föl- Fig. 3. Stolpkontakt. j ande plan. I kraftstationen alstras kraften i form af trefasig växelström, hvars spänning i


Nyskandinavism

Nyskandinavism. Se Skandinavism.


Ojäfaktigt är alltså, att Sveaborgs siste svenske kommendant passerat , och möjligheten af pekuniär ersättning för fästningens uppgifvande kan således ej förnekas endast på grund af mannens obetvifleliga heder. Att C. under stilleståndstiden uppmanade officerare att söka komma i besittning af de förmåner ryssarna erbjudit, vittnades inför krigsrätten, innan denna, på rysk begäran, inställde all undersökning rörande deras förhållande, som icke återvändt till Sverige. Vill man än icke se


Ars longa, vita brevis

Ars longa, vita brevis, Lat. Se Ars och Vita.


Frère-Orban

Frère-Orban [frär-årbang], Hubert Joseph Walther, belgisk statsman, född i Liége d. 24 April 1812, fick en helt och hållet fransk uppfostran, studerade lagfarenhet i Paris och blef 1832 advokat i sin födelsestad. Han deltog redan på 1830-talet i grundandet af liberala tidningar och i åtskilliga föreningar, som hade till ändamål att bekämpa de katolska kabinettens politik. 1847 valdes han till medlem af den belgiska kammaren och var 1847, 184852, 186170 derjämte konseljpresident). När det liberal


Karlovec

Karlovec [-vets]. Se Karlowitz.


Bodvar Bjarke

Bodvar Bjarke, Rolf Krakes ypperste kämpe, var enligt Rolf Krakes saga från Norge. Han drap sin fars styfmoder, hvilken genom trolleri förvandlat styfsonen till en björn, och drog sedan till Rolf i Lejre på Själland. Där gjorde han sig snart aktad bland kämparna. Dessa brukade vid måltiden kasta afgnagda ben på en svag yngling, Hott, af hvars föräldrar B. åtnjutit gästfrihet. B. försvarade Hott, den sedermera så namnkunnige Hjalte, och slog en kämpe till döds med ett ben. B. upptogs bland Rolfs kämpar, dödade


Calixtiner

Calixtiner. Se Husiter.


Därefter studerade han Galliens antikviteter från människans första uppträdande till Romerska rikets fall och nedlade resultaten däraf i ett standardverk inom den europeiska arkeologien, Manuel darchéo-logie préhistoriqve celtique et gallo-romaine (I, 1908; II, i 2 bd, 1910-13, samt Appendices 1910 och Supplement 1913), skildrande sten- och bronsålder samt den äldre delen af järnåldern (Hall-statt-tiden). En tredje del (omfattande förromerska järnålderns yngre period,


*Huelva

*Huelva. 1. Provinsen beräknas nu hafva en areal af 10,138 qvkm. och hade 254,830 innev. 1887. 2. Staden hade 18,195 innev. s. å.


El ole

El ole [åle], sp., andalusisk dans i 3/8 takt (jfr Dans, fig. 12). Den infördes på scenen af Pepita de Oliva (se d. o.).


Richter

Richter, Bengt, medaljör, den föregåendes kusin, f. i Stockholm 1670, lärjunge af och slutligen svärson till Arvid Karlsten, utförde medaljer öfver segern vid Düna (1701), freden i Altranstädt (1706), fälttåget 1709 m. m., alla vittnande om att han ganska väl tillegnat sig sin lärares manér. Han besökte dessförinnan Frankrike, der han graverade åtskilliga medaljer »till Ludvig XIV:s historia», men kom slutligen till Wien, der han blef kejserlig gravör och afled 1737. Han arbetade der flere vackra medalj


Sollogub

Sollogub (Salogub, Sologub), Vladimir Aleksandrovitj, grefve, rysk författare, f. 1814, d 1882, af en polsk-litauisk adelssläkt, studerade vid universitetet i Dorpat, inträdde först i diplomatisk tjänst och blef 1870 ordförande i fångvårdskommittén. Som författare debuterade han 1837 i mod ett par berättelser, som rönte stor framgång, med skildringar ur det ryska sam-hällslifvet, särskildt konstnärslifvet. Hans mest bekanta verk är den romantiserade samhällsskildringen Tarantas


*Sjörup

*Sjörup. 1,492 har. 1,354 innev. (1897).


Hakeldama

Hakeldama (grek. Akeldamach, aram. hakel demā, blodsåker) kallas i N. T. det jordstycke, som, enligt en uppgift, det judiska rådet (sanhedrin) köpte för de 30 siklar, som det gifvit Judas i lön för hans förräderi, men hvilka han efter sin ånger skall ha återlämnat (Matt. 27: 310). Enligt en annan uppgift skall Judas själf ha köpt åkern och sedermera (då han ångrade sig) på densamma plötsligt dött en hemsk död (Apg. 1: 1619). Enligt uppgifter från äldsta tider har den legat s. om Hinnomsd


Akéer

Akéer (Achæer, stundom Akajer), en grekisk folkstam, hvilken under den heroiska tiden synes hafva haft en viss öfvervikt öfver de besläktade stammarna, hvarför hos Homeros med detta namn betecknas samtliga greker. Deras egentliga stamhåll torde varit i sydöstra Tessalien och på Peloponnesos. Under de stora omhvälfningar, som åtföljde den doriska vandringen (se Dorerna), sägas de från sina besittningar på Peloponnesos undanträngde akéerna till en del hafva utvandrat till Mindre Asien och till en del s


Dromia rugosa

Dromia rugosa, geol. Se Faxekalk.


Vik

Vik, O d dm un d Jakobson, norsk politi- ker, f. 1858 i Kvarn, Hordaland, utexamine- rades 1877 från Störd seminarium och verkade därefter som folkskollärare till 1888. Han blef 1889 redaktionssekreterare hos Alexander Kielland i och var därefter 1890-1907 nämnda tidnings redaktör. Samtidigt var han myc- ket anlitad i Stavangers kommunalförvaltning samt 1 representerade (som vänsterman) staden i stortinget 1900-03 och 1909-12. Han bleí 1914 fylkesmann


Dakhan

Dakhan, benämning på södra delen af främre indiska halfön. Se Dekhan.


I etnografiskt afseende har B. att uppvisa en synnerligen brokig sammansättning af olika folkstammar, blandade om och med hvarandra på ett sätt, som i vissa fall gör det omöjligt att uppdraga fullt bestämda gränser dem emellan. Under forntiden befolkad af grekiska och tracisk-illyriska stammar, om hvilka senare man har sig mycket litet bekant, har halfön sedermera varit utsatt för upprepade invandringar af olika folk. Ehuru mer och mindre starkt påverkade af dessa, finnas dock bland


Chapra

Chapra [tja-], hufvudstad i distriktet Saran, prov. Patna (Bengalen), Indien, vid Gogras förening med Ganges och jernvägen från Sonapur till Nepal. 57,352 innev. (1891). Det är och har ännu mera varit en betydande handelsstad. I 18:de årh. hade både fransmän, holländare och portugiser handelsfaktorier derstädes.


Lyon

Lyon [liång]. Frankrikes andra stad, fordom hufvudstad i prov. Lyonnais, nu i depart. Rhône, ligger vid Rhônes och Saônes förening, dels på den långsträckta halfön emellan båda floderna, dels på Rhônes venstra, låga strand, dels på Saônes högra, högt belägna strand. Staden är indelad i 6 arrondissement; år 1881 hade den 347,619 innev., i hvilken summa inberäknas befolkningen i L:s 6 förstäder: S:t Irénée och Vaise i v., La Croix-Rousse i n., Les Brotteaux och La Guillotière i ö. samt Perrache på lan


Sadiya

Sadiya [sädija], stad i Assam, vid Brahmaputra, i den trakt, där flodens genombrottsdal af Himalayabergen slutar. Omkr. 18,000 inv. Ångbåtsfarten på Brahmaputra slutar vid S. J. F. N.


Figur. observationshuf (jfr fig.), är försedd med nödigt antal utkiksöppningar. Jfr i öfrigt Pansar och Pansartorn. L. W:son M.


Gresham

Gresham [greJem], Walter Quinton, nordamerikansk politiker, f, 1832 i Indiana, d. 1895 i Washington, var advokat, men deltog med sådan utmärkelse i inbördeskriget (1861-65). att han befordrades till generalmajor. Han vardt 1882 generalpostdirektör, 1884 finansminister och s. å. medlem af Förenta staternas högsta domstol. I mars 1893 utnämndes han till statssekreterare (utrikesminister) och främste ledamot af Clevelands kabinett.


Författning och förvaltning. F:s landtdag beslöt 27 nov. 1917 att öfvertaga den makt, som enligt förut gällande stadganden tillkommit kejsaren-storfursten, och uppdrog 6 dec. s. å. under godkännande af principen, att F. var en suverän republik åt den af landtdagen tillsatta regeringen att vidtaga åtgärder för utverkande af, att F:s politiska själfständighet blefve erkänd (sistnämnda dag har officiellt fastställts vara F:s ). Sedan genom frihetskriget 1918 den


L. W:son M.


Dagbåge

Dagbåge , astron., den del af en himlakropps dagcirkel, som ligger öfver horisonten och hvari kroppen sålunda är synlig för oss. Den under horisonten belägna delen kallas nattbåge.


Elektriskt fält

Elektriskt fält, fys. Se Potential.


Bringbär

Bringbär, bot., i några landskap namn på hallon. De kallas i Jämtland brännbär (Värml. brinnbär), emedan hallon bäst frodas på svedjeland.


Att i trots af insikten härom hittills icke mera uträttats för , beror bl. a. på frågans många tekniska och finansiella svårigheter och problemets växlande natur i land med olika klimat och lefnadsvanor samt i olika tätt bebyggda trakter. Från vissa synpunkter är det mest eftersträfvansvärda målet ett fritt liggande, af plantering eller trädgård omgifvet hus, afsedt för en enda familj, vare sig detsamma förhyres eller är ett s. k. , till hvilket eganderätten förvärfvas genom


Under det slaviska namnet Vlaho (it. Biaggio) firades B. såsom republiken Ragusas skyddshelgon, enär han enligt legenden skulle ha räddat staden från öfverrumpling och fall. Hans bild står i flera nischer på Ragusas stadsmurar. Hans namnsdag firas ännu 2 febr. med storartade, traditionella ceremonier. A–d J.


*Jönköpings län

*Jönköpings län, beläget mellan 56° 50 och 58° 9 v. lgd fr. Stockholms observatorium, har en areal af 11,520 qvkm., hvaraf 904 qvkm. vatten. Folkmängden utgjorde vid 1896 års slut 197,005 pers. (95,323 mankön och 101,682 qvinkön), af hvilka 171,163 å landsbygden och 25,842 i städerna. Folkökningen har de sista 14 åren varit endast 0,6 proc.; denna faller uteslutande på stadsbefolkningen, som under samma tid ökades med 16,9 proc., medan landtbefolkningen minskades med 1,5 proc. Landsförsamlingarna äro nu 127, af


I Sverige, där man på grund af flodernas läge och vattenföring bättre än i andra länder kan betjäna sig af flottningen, framföras omkr. 30 à 40 mill. flottgods om året. Af dessa sjunka under flottning omkr. 2 à 3 proc., mera af frodvuxet än af senvuxet virke. Man anser, att det flottade virket blir mera lättarbetadt än det oflottade, hvarjämte det erhåller en jämnare färg. W. E-n.


Driesen

Driesen [drī-], stad i preussiska regeringsområdet Frankfurt (Brandenburg), på en ö i Netze. 6,108 inv. (1900). Textil- och metallfabriker, sprittillverkning, trähandel. D., som 1603 befästs, intogs 1631 och 1639 af svenskarna. Fredrik II lät rasera befästningarna. J. F. N. L. W:son M.


Slottshjelpen

Slottshjelpen, kamer. Se Byggningshjelpen.


Körling

Körling, Sven August, tonsättare, f. 14 april 1842 i Kristdala, Kalmar län, blef efter aflagda examina vid konservatoriet i Stockholm 1866 musiklärare vid allm. läroverket och organist i Ystad samt 1867 dirigent för musiksällskapet där. I Ystads blomstrande musiklif har K. alltsedan spelat en bestämmande roll. Han var 1876-96 dirigent för den af honom och Salomon Smith (se denne) stiftade Orkesterföreningen, åt hvilken K. arrangerat hundratals nummer klassisk och modern musik, samt deltager som exekvera


Burns

Burns [börns], John, engelsk folkledare, f. 1858 i London i ringa vilkor, erhöll skolundervisning till sitt tionde år och var derefter till 21 års ålder fabriksarbetare, hufvudsakligen inom maskintillverkningen. På lediga stunder läste han med största ifver historiska och nationalekonomiska arbeten. En fransk arbetskamrat, flykting från Paris-kommunen, vann honom för socialismen. Sedan B. ett år varit arbetsförman vid en verkstad i vestra Afrika, använde han besparingen till en resa genom Europa. Han


Divortium

Divortium, lat. (af divertere, skiljas), äktenskapsskillnad, skilsmässa. Se Äktenskap.


Prolation

Prolation (Lat. prolatio, uppskof, förlängning af tid), musikt. Se Mensuralmusik.


De män, hvilka af Berzelius invigdes eller utbildades i hans vetenskap, utgjorde en talrik krets, och många bland dem hafva efterlemnat lysande namn såsom forskare eller lärare. Bland hans svenske lärjungar märkas H. G. Trolle-Wachtmeister, J. A. Arfvedson, B. G. Bredberg, Mosander, L. F. Svanberg, Ullgren m. fl.; bland utlänningar bör i första hand nämnas Wöhler, vidare den förut omtalade Mitscherlich, H. Rose, G. Rose, Gmelin, v. Bonsdorff, N. Nordenskiöld,


Gostomysl

Gostomysl , en rysk legendarisk personlighet, som ställts i samband med den varjagiska frågan om ryska statens grundläggning. Enligt den s. k. Joakimovska krönikan skulle G. ha förjagat varjagerna, som besegrat hans fader Burivoj. Efter en underlig dröm hade G., som genom döden mist sina fyra söner, men hade tre döttrar i lifvet, inkallat Rjurik och dennes båda bröder för att genom sina döttrars giftermål med dem trygga dynastiens bestånd. Enligt en annan krönika var G. den förste (slaviske) ståthållaren


l l

l l ifir, þvíat


Lysgasens förmåga att vid förbränning afgifva ljus beror på dess halt af kolrika kolväten. Glödande gaser lysa i allmänhet i sig själfva föga, och gaslågans ljus kommer från utfällda fasta kolpartiklar, som glöda. De fasta och flytande lysämnenas ljus kommer likaledes af fint fördeladt kol, som utfällts ur de vid ämnenas sönderdelning uppstående kolrika gaserna. Då mot slutet af 1800-talet den elektriska belysningen började framträda, framkallade


Vattenur

Vattenur, ett slags redan hos forntidens assyrer, egypter samt greker och romare nyttjade tidmätningsinstrument, i hufvudsak konstrueradt så, att vatten får rinna ur ett kärl ned i ett annat. Enklaste formen af vattenur är den i art. Klepsydra beskrifna och afbildade, som företer motsvarighet till timglaset. En förbättring bestod däri, att man lät vätskemängden i det öfre eller undre kärlet ange tidsförloppet på en graderad skala. Ktesibios (se denne) använde kugghjul, som påverkades af det fallande vatt


Lemna

Lemna L., bot. Se Andmat.


Blicher

Blicher, Steen Steensen, dansk novellist och skald, föddes d. 11 Okt. 1782 i närheten af Viborg. Ehuru han i sin ungdom var mycket sjuklig, tog han studentexamen 1799, och sedan han under en tids vistelse på Falster, der han innehade informatorsplats, genom flitig och stark motion återvunnit sin helsa, tog han 1809 teologie kandidatexamen. 1810 utnämndes han till adjunkt vid Randers men emedan lönen ej räckte till för hans familjs underhåll, tog han afsked redan året derpå och flyttade till Randlev, der


Bordsyrtut

Bordsyrtut (af fr. surtout, af sur, på, och tout, allt), bordställ af metall eller trä med smärre glaskärl för ättika, olja, salt, peppar, kanel o. d.


*Cunene

*Cunene. Se Kunene.


Syd-Dakota

Syd-Dakota [-dakåifta], en af Nord-Amerikas förenta stater. Se Dakota 2.


Estlander

Estlander, J. A., utnämndes till statsråd 1880 och afled i Messina d. 4 Mars 1881. *2.


Depositionsbevis

Depositionsbevis (jfr Deposition), intyg om verkställd deposition i en bank. Se Bank, sp. 859.


Råskenor

Råskenor, Råstänger, mek., omedelbart efter framställningen och utan särskild upphettning i stångform utvalsade välljärnsstycken (lancashire-, vallon-, franche-comté- och puddeljärn). De ha en rå och ojämn, flagig yta. Skillnaden mellan rå-skenor och råstänger ligger endast i sektionsformen. Råskenor ha rektangulär genomskärning (i allmänhet 7,5 x. 1,5 cm.), råstänger däremot fyrkantig genomskärning med rundade hörn. G. H-r. Råsocker, icke raffineradt socker. Se Socker.


Malmström

Malmström, Carl Gustaf, häfdatecknare, universitetslärare, ämbetsman, den föregåendes broder, föddes på Södra Holmstorp i Tysslinge socken, Nerike, d. 2 Nov. 1822. Han blef 1840 student i Upsala, der han 1846 aflade filos. kandidatexamen, 1848 promoverades till filos. magister och 1849 kallades till docent i fäderneslandets historia. 1858 blef han adjunkt i historia och statistik, förestod läsåret 185057, vårterm. 1860, vårterm. 1861, läsåret 186162 skytteanska professuren, utnämndes 1863 till e. o. profe


Pastor fido

Pastor fido, it. (), ett herdedrama af den italienske skalden G. B. Guarini.


Dreyer

Dreyer, Otto, tysk teolog, f. 1837 i Hamburg, d. 1900, blef 1891 öfverkyrkoråd i Meiningen, tillhörde protestantföreningen och förfäktade i flera arbeten den nyrationalistiska riktningen. Han författade bl. a. Undogmatisches christenthum (1888; 4:e uppl. 1890).


Meridianfotometer

Meridianfotometer, astron. Se Astronomiska instrument, sp. 299.


Alarmera

Alarmera (se Alarm), gifva signal att rycka ut eller fatta vapen; plötsligt skrämma, förskräcka, oroa; krigsv., oroa en fiende genom plötsliga angrepp. Jfr Öfverfall.


Bålltistel

Bålltistel, bot. Se Echinops.


Mahmudijekanalen och vid den från Kairo utgående järnvägen, som där grenar sig till Alexandria och Rosette. 32,122 inv. (1897). Viktig stapelplats för ull och bomullsfabrikat samt flera bomullsfabriker. Namnet D. är en förvrängning af det fornegyptiska Tema-en-Hor (). Det latinska namnet var Hermupolis minor.


Frihultslist

Frihultslist, skeppsb. Se List.


Guinea, slagen 1703 för drottning Anna af England.


*Balustrad

*Balustrad. Jfr Bröstvärn 1.


Illenau

Illenau, stort dårhus i badensiska kretsen Baden, vid staden Achern. Det öppnades 1842 och är beräknadt för 440 personer.


Mjöll

Mjöll. Se Mjäll, mytol.


Nyköpings Vestra kontrakt

Nyköpings Vestra kontrakt, i Strengnäs stift, omfattar de nio pastoraten Björkvik; Halla med Vrena; Kila; Lunda; Nyköpings Vestra stadsförsamling med S:t Nikolai; Qvarsebo; Råby-Rönö med Bärbo; Stigtomta med Nykyrka; Tuna med Bergshammar och Tunaberg. Areal 1,092 qvkm. 22,739 innev. (1886).


Renneslöf

Renneslöf, socken i Hallands län, Höks härad. Areal 6,873 har. 2,373 innev. (1888). R. bildar med Ysby ett regalt pastorat af 2:dra kl., Göteborgs stift, Laholms kontrakt.


Metersystemet

Metersystemet infördes 1922 i Ryssland samt 1923 i Siam och Kina och 1924 i Japan. *


*Södertälje

*Södertälje hade 14,573 inv. 31 dec. 1925. Tax.-v. af fastighet var 63,480,700 kr. 1924, hvaraf 1,176,500 kr. för jordbruksfastighet och 8,275,200 kr. för bev.-fri fastighet. Den bev.-tax. inkomsten var s. å. 15,969,040 kr., kommunalskatten, som 1923 var uppe i 12 kr. per 100 kr. inkomst, hade 1925 gått ned till 10,55 kr. Byggnadsverksamheten har varit mycket liflig i de egnahemsområden, som ligga rundt staden och som förbindas med dess centrum genom omnibuslinjer. F. n. finnas där mer än 500 egna hem. Sta


Därvid föllo 32,700 osårade fångar i segrarens händer. — I början af nov. 1918 utrymdes M. af tyskarna, hvarpå det 9 s. m. besattes af engelsmännen. — General Fournier blef sedermera (1920) ställd inför krigsrätt, men med hänsyn till fästningsverkens ringa motståndsförmåga gjorde denna honom icke ansvarig för M:s kapitulation. H. J—dt. *


Kolspets

Kolspets , elektrot., en staf af pressadt kol, som användes för bildande af ljusbågen i en elektrisk båglampa (se d. o.). A. E-m.


Märklig är äfven en af hans första afhandlingar, On the secular variations and mutual relations of the orbits of the asteroids (1860), i hvilken han från störingsteoriens ståndpunkt uppvisat ohållbarheten af Olbers hypotes, att de många småplaneter, som finnas emellan Mars och Juppiter, skulle vara lämningar efter en söndersprungen större världskropp. Vidare märkas hans undersökningar af solparallaxen i Investigation of the distance of the sun etc. (1865) samt


*Sedgwick

*Sedgwick, G. M. — Hennes fader T. S. dog 1813 i Boston som ledamot af Massachusetts högsta domstol (han har förvexlats med sin liknämnde son).


Sjundedags-adventister

Sjundedags-adventister l. sabbatarier kallas medlemmarna af en med baptisterna nära öfverensstämmande sekt, hvilken särskiljer sig derigenom att den förkunnar Kristi snara återkomst och yrkar på lördagens firande som sjunde dag eller hvilodag. Sekten stiftades 1844 i Washington samt eger omkr. 20,000 anhängare i Nord-Amerika och omkr. 500 i Europa. Från Battlecreek i Michigan, der den har ett »predikantkollegium», utsänder den religiösa skrifter på en mängd olika språk.


Fjordhästen

Fjordhästen. Se Norska hästen.


Theorell

Theorell, Johan Peter, tidningsman, broder till T. 1, född i Herrljunga, Vestergötland, d. 15 Aug. 1791, blef student i Upsala 1809 och filos. magister 1812 samt ingick 1816 i k. kansliet och Kommersekollegium. S. å. vann han Svenska akademiens stora pris för De två rosornas strid om engelska kronan (Sv. akad:s handl., 8:de del.) och 1818 det 2:dra priset för Longobardiska rikets fall. Han lemnade snart derefter tjenstemannabanan och egnade sig åt annan verksamhet dels såsom boktryckare (182227), dels


Föreningsbanken i Finland samt Nylands aktiebank ha filialkontor i L. Någon nämnvärd industri drifves icke. Två brännvinsbrännerier, ett ölbryggeri samt ett sågverk äro de förnämsta industriella inrättningarna. I närheten, i Pernå och Strömfors socknar, finnas dock betydande anläggningar (såsom Strömfors järnbruk och flera sågar). En af staten underhållen svensk elementarskola för gossar och flickor räknar ett 120-tal elever; i staden finnes äfven ett svenskt privat fortbildningsläroverk för


*Paraná

*Paraná. 1. Flod, beräknas hafva en längd af omkr. 4,700 km., hvaraf 2,200 km. på öfre loppet till Salto de la Guaira, 1,100 km. derifrån till föreningen med Paraguay och 1,400 km. derifrån till aestuariets början. Flodområdet är 2,880,000 qvkm. enligt Klöden; andra beräkna det till 4,250,000 qvkm. — 2. Nu stat i Brasilien, hade 1890 omkr. 300,000 innev. — 3. Hufvudstad i argentinska prov. Entre Rios, vid Paraná, med 24,100 innev. (1895). Den kallades förr Bajada del Paraná (se d. o.).


Campèche-träd

Campèche-träd [kampäj-j, Kampeschträd, bot. Se Hæmatoxylon.


Kalf

Kalf, socken i Elfsborgs län, Kinds härad. Arealen 12,807 har. 1,294 innev. (1882). K. bildar med Håksvik, Mårdaklef och Frölunda ett regalt pastorat af 2:dra kl., Göteborgs stift, Kinds kontrakt.


Ett kollektivt aftal brytes orättmätigt först och främst därigenom, att någon af de genom detta aftal förpliktade vid ingåendet af arbetsaftal icke följer de kollektivt öfverenskomna arbetsvillkoren. Förpliktade äro i detta afseende den enskilde arbets- Ord, som saknas under K, torde sökas under C. gifvaren, vare sig han personligen deltagit i kollektivaftalet eller tillhör aftalsslutande arbetsgifvar-förening, samt den enskilde arbetaren, som tillhör aftalsslutande arbetarorganisation. I


Ponce de Leon

Ponce de Leon [pån], Juan, spansk upptäcktsfarare, f. omkr. 1460, hade kämpat tappert mot morerna, då han 1493 åtföljde Columbus på dennes andra färd till Amerika. P. sattes till ståthållare på ön Puerto Rico och lade den under spanska kronan. Sedermera seglade han med en eskader norrut och upptäckte samt namngaf halfön Florida (1512), där han blef spansk guvernör. Därifrån företog han två expeditioner mot kariberna, men bägge misslyckades, och på den senare blef han sårad samt dog på Cuba, 1521. Ponce de L


Svafvelarsenik

Svafvelarsenik. Se Arsenik.


Hjo landsförsamling

Hjo landsförsamling i Skaraborgs län, Kåkinds härad, har en areal af 3,770 har. 1,456 innev. (1881). Annex till Hjo stad, Skara stift, Kåkinds kontrakt.


Rosling

Rosling, bot. Se Andromeda.


Winnipeg

Winnipeg [oin-], af ojibwayspr. win, smutsig, och nipi, vatten. 1. Sjö i britiska Nord-Amerika, omkr. 23,290 qvkm., ligger på omkr. 191 m. höjd, ungefär mellan 50° och 54° n. br., till större delen i prov. Manitoba, till en mindre del (norra tredjedelen) i territorierna Saskatchewan och Keewatin. Den har en längd af 450 km., en bredd af 10100 km., men ett obetydligt djup (högst 22 m.), liksom de flesta sjöarna i dessa trakter. Dess vattenområde är högst betydligt (omkr. 1,1 mill. qvkm.). Dess största ti


Oskars berg

Oskars berg. Se K ii n g Oskars berg. Oskarsborg. 1. Befästningsgrupp i Norge, på södra Kaholmen. Se D r ö b a k s u n d, sp. 949. - 2. östra delen af Narvik (se d. o.). 1. L.WisonM. Oskars fjord. Se Kung Oskars fjord. Oskars fjäll. Se Kung Oskars berg. Oskars församling i Stockholms stad bildades 1906 genom delning af Hedvig Eleonora församling. 19,556 inv. (1912, kyrkobokförd folkmängd). Församlingens kyrka, Oskars Kyrka, byggdes 1897-1903 på Fredrikshofs


Sjöskada, skada, som träffat ett fartyg eller dess last genom olycka till sjöss. Sjöskolan (eng. the lake-school). Se Engelska litteraturen, sp. 565, och Lakepoets. Sjöskum, Sepiolit, miner., ett vattenhal-tigt trisilikat af talk jord (2 H2 O, 2 Mg O, 3 Si 02), som ej förekommer kristalliseradt, utan derbt eller insprängdt i större och mindre partier samt har matt jordartadt brott, gråhvit färg med dragning åt gult eller rödt. Sjöskum har glänsande streck, är mildt


Komprehensiv

Komprehensiv (fr. compréhensif, af lat. comprehendere, omfatta), vidtomfattande,sammanfattande. Kompressionsmyelit, patol. Se Ryggmärgssjukdomar, sp. 1334. * Komprimerad luft. 1. Luft i gasformigt tillstånd (se Tryckluft). 2. Stundom, ehuru mindre egentligt, flytande luft (se d. o.).


Styrbjörn Starke

Styrbjörn Starke , pseudonym. Se Åberg, L. H.


Federativ

Federativ. Se under Federation.


Lanfranco

Lanfranco, Giovanni, italiensk målare af den senare Bologna-skolan, kallad il Cavaliere di Giovanni Stefano, sedan han af påfven blifvit nämnd till riddare, föddes i Parma 1581 (enligt andra uppgifter 1580 eller 1582), blef i unga år page hos en grefve Scotti i Piacenza. Då hans husbonde upptäckt hans lyckliga anlag för teckning, skickades L. i lära hos Agostino Caracci, som då var i tjenst hos hertigen af Ferrara. Derjämte studerade han med ifver Correggio och lärde sig af honom förkortningens svåra kons


Ätran

Ätran, vattendrag i Vestergötland och Halland, upprinner vid 322 m. höjd ur en mosse å Boareds egor i Gullereds socken, Redvägs härad, flyter till en början norrut genom Sörsjön, Nolsjön, Vinsarpsjön och Lönnern under sakta lopp med obetydliga fall, vänder omkring 2 km. s. om Vartofta jernvägsstation åt s. v. och s. samt inkommer småningom i en bred, af branta höjder innesluten dal, genom hvilken ån, 1–2 m. djup, 6–10 m. bred, med lugnt lopp, endast afbrutet af några qvarnforsar, slingrar sig omkr. 25


Letälfven

Letälfven, en del af det vattendrag, som genom Gullspångsälfven faller ut i Vänern och hvars öfre lopp kallas Svartälfven. I orten begagnas namnet L. endast om den 22 km. långa älfsträckan från sjön Möckeln till Skagern, hvilken utgör gräns mellan Värmland och Närke, men som geografisk benämning tillägges detta namn stundom älfvens hela lopp ofvanför Skagern. I sådan mening utgör L. afloppet för vattnen inom en del af Väster-Dalarna, Färnebo och Karlskoga härad i Värmland samt västligaste delen af Västman


Panorama

Panorama (af grek. pan, allt, och horama, syn, utsikt), vidsträckt utsikt åt alla håll från en högt belägen punkt, t. ex. ett torn, en bergtopp; rundutsikt; målning, som återger en sådan utsikt, rundmålning. En panoramamålning, fordom någon gång kallad cyklorama, anbringas på de vertikala väggarna i en cylindrisk byggnad. Åskådaren befinner sig på en upphöjd plats i byggnadens midt, på något afstånd från målningen, som är skarpt belyst, medan det direkta ljuset utestänges från åskådarplatsen. Därigenom


Stoughton

Stoughton [stSu^on], John, engelsk kyrkohistoriker, f. 1807 i Norwich, d. 1897, blef 1843 pastor i Kensington samt 1874 professor i kyrkohistoria och homiletik vid New College i S:t Johns Wood. Han var kongregationalist. Af hans många arbeten må nämnas Ecclesiastical history of England (5 dlr, 1867-74; ny utvidgad uppl. under titeln Religion in England etc., 8 dlr, 1881-84), Religion in England from Queen Anne to 1880 (4 bd, 1876 -84) och Our English bible; its translations and translators (1878). (Hj. H


Dixmuiden

Dixmuiden [-möjden], Fr. Dixmude, stad i belgiska prov. Vestflandern, vid den kanaliserade Yser och vid den från Brügge utgående jernvägen, som vid D. grenar sig till Nieuport och Dunkerque. Omkr. 4,000 innev.


Leonard-koppling

Leonard-koppling [leånar-], elektrot., en kombination mellan två likströmsmaskincr, af sedd -att möjliggöra en vidt-gående hastighetsförändring. Generatorn G (se fig.) är ständigt kopplad till motorn A/, hvars magnetlindning tillföres en konstant ström. Generatorns magnetlindning åter matas med ström, hvars styrka efter behag kan ändras medelst ett motstånd. ökas denna magnctström, ökas generatorspänningen och därmed motorns hastighet. Anordningen användes i sådana fall, då en noggrann eller


Lenz

Lenz, Jakob Michael Reinhold, tysk dramatiker, f. i Livland 1751, studerade sedan 1771 i Strassburg, hvarest han lärde känna Göthe. I dennes krets utvecklade L. sig till en den ytterligaste sturm- und drang-ifrare. Full af fåfänga, sökte han i allting efterlikna Göthe och trodde sig kallad att vid dennes sida eröfra Parnassens höjder. 1776 upptogs han med välvilja af hertig Karl Augusts estetiserande omgifning i Weimar, men gjorde sig der skyldig till taktlösa och påflugna upptåg, hvilka s. å. hade t


Hæmanthus

Hæmanthus L. (af grek. haima, blod, och anthos, blomma, ), ett löksläkte inom fam. Amaryllidaceæ, hemma å Kaplandets torra bergsslätter. Emellan de få, mycket breda bladen från löken uppskjuter en kort, tjock stängel, uppbärande en hopgyttrad flock af blodröda (H. coccineus L.) eller hvita (H. albiflos L.) blommor. På grund af sitt egendomliga utseende odlas dessa arter ofta i boningsrum. Om Hæmanlhus toxicarius se Buphane. O. T. S. (G. L-m.)


*Rådstufvurätt

*Rådstufvurätt. Vid 1925 års ingång funnos i riket 88 rådstufvurätter (Skanör och Falsterbo hade gemensam rådstufvurätt, medan Säter och Hedemora hvar för sig lydde under särskild rådstufvurätt, men hade gemensam borgmästare). 22 städer (de största Trollhättan med 16,384 inv. och Mölndal med 16,062 inv.) lågo under landsrätt. Om rådstufvurätt se närmare Kallenberg, Svensk civilprocessrätt I, 2:a uppl. (1923). Jfr äfven Borgmästare och Landsrätt. Suppl. Å. H.


Kalhytte

Kalhytte, brunns- och badanstalt i vacker skogstrakt vid Färnsjön, 1,5 km. från Filipstad. Källan, som är känd sedan 1680 genom Urban Hjärne, tillhör de medelstarka järnkällorna. Platsen har hufvudsakligen lokal betydelse för den kringliggande nejden. Ln.


Balaam

Balaam, Nya test:s namn på Bileam (se d. o.).


Pedroso

Pedroso (594 m.) och vid järnvägen Pontevedra-S. 24,660 inv. (1910). Säte för en ärkebiskop (den andre i Spanien), för ett 1504 grundlagdt universitet med fem fakulteter, veterinärskola, högre borgarskola, prästseminarium och normalskola, provins- och universitetsbibliotek (med 40,000 bd), ett af de äldsta biblioteken i Spanien. Handel med linne, silke, läder och papper. Katedralen (se fig.) är byggd i romansk stil (1082-1211, västfasaden, i barockstil,


Liao-tong

Liao-tong. Se Liau-tung.


Boels

Boels, Frans. Se Bol 1.


Aktiv kroppsrörelse

Aktiv kroppsrörelse, den vid sjukgymnastik förekommande rörelse af något kroppens organ, hvilken åstadkommes genom patientens frivilliga muskelsammandragningar, i motsats till passiv rörelse, d. ä. en sådan, som utan patientens medverkan meddelas honom af gymnasten. Aktiv-passiv kallas den rörelse, som patienten själf utför under motstånd af gymnasten, och passiv-aktiv den rörelse, som af gymnasten meddelas patienten under motstånd af denne.


Babism

Babism. Se Babi.


Paralogism

Paralogism (Grek. paralogismos), felaktig slutledning, ofrivilligt felslut.


Allmänningsbönder

Allmänningsbönder. Se Bonde, sp. 855.


Propedeutik

Propedeutik (af grek. pro, i förväg, och paide-vein, undervisa, af päls, barn), förberedande kunskap, hvilken tjänar som inledning till inhämtandet af en konst eller vetenskap. Ordet brukas i synnerhet om den förberedande filosofiska undervisningen, i logik och antropologi. Propedeutisk, tjänande som förskola. Filosofisk propedeutik kallas de vetenskaper, som tjäna som inledning till det filosofiska systemet. Som sådana pläga särskildt den formella logiken och den empiriska psykologien betraktas. Proped


Tron

Tron (Grek. thronos, egentl. upphöjdt säte, armstol), konungastol, upphöjdt praktsäte med pall framför och tronhimmel (se d. o.) öfver, afsedt för regerande farstår vid den mera högtidliga utöfningen af deras herskaremakt; sinnebild af den suveräna personliga statsmakten; regerande furstes makt och myndighet.


Kühner

Kühner, Raphael, tysk filolog, f. i Gotha 1802, blef 1825 lärare vid Hannovers lyceum, för hvilket han sedermera vardt rektor, pensionerades 1873 och fick 1874 professors titel. Död 1878. Med sin Ausführliche grammatik der griechischen sprache (2 bd, 183473) gjorde K. epok inom studiet af grekiskan genom att uppmärksamma den jämförande språkforskningen, särskildt sanskrit, samt utveckla syntaxen efter en rent vetenskaplig metod. På språklärans område utarbetade han vidare Kurzgefasste schulgrammatik d


Tirard

Tirard [-rar], Paul, fransk ämbetsman, politi- ker, f. 1879 i Nogent-le-Kotrou, dep. Eure-et- Loir, har länge varit anställd i Conseil détat, där han avancerat till maitre des requêtes. T. har yarit kabinettschef i ett par ministerier och (191214) generalsekreterare åt franske residenten i Marokko samt var under Världskriget chef för stora franska högkvarterets kansli för ärenden rörande Elsass-Lothringen och sändes äfven i en ekonomisk mission till Ryssland. Efter vapenstilleståndet no v.


Bindsten

Bindsten, bygnk., sten, som i murförband ligger längs med muren och således hopbinder denna.


Cursoria

Cursoria , zool. Se Rätvingar.


Parker

Parker [päke], sir Gilbert, engelsk författare och politiker, f. 23 nov. 1862 i Camden East, Canada, studerade vid Trinityuniversitetet i To-ronto, var från 1886 några år tidningsman i Sydney och företog därefter vidsträckta resor bl. a. i norra Canada och bland Söderhafsöarna. P. är sedan 1900 underhusledamot för Gravesend, tillhör det konservativa partiet och har som ifrig imperialist energiskt förfäktat de Chamberlainska idéerna om tariffreform och närmare anslutning mellan


Balineser

Balineser. Se Bali-stammen.


*Gent

*Gent hade 1920 167,092 inv., med förstäder 211,945 inv. I G. hölls 1913 en världsutställning. G. var 12 okt. 1914-10 nov. 1918 besatt af tyskarna och var en af deras viktigaste etapphufvud-orter. Okt. 1916 förvandlades universitetet till en flamländsk högskola, men 1919 blef det åter franskt. Rådhuset i Gent. Sedan dess ha förbittrade strider förts mellan flam-ländare och valloner om dess undervisningsspråk. Efter olika beslut i deputeradekammare och senat genomdref ministären Theunis juli 1923 e


Dufglas

Dufglas, W. de. Se Douglas, skotsk adelsfamilj .


Toggenburg

Toggenburg, landskap och forntida grefskap i schweiziska kantonen S:t Gallen, omkring floden Thurs öfre lopp, är en bred, bördig dal, som med en längd af 60 km. sträcker sig från vattendelaren mellan Thur och Rhen mot n. till kantonen Thurgaus gräns. Den omfattar de fyra bezirken Ober-, Neu-, Alt- och Unter-T. och har en areal af 550 kvkm., med 46,790 inv. (1910). Endast Alt-T. (med 12,335 inv.) är öfvervägande katolskt. De viktigaste orterna äro Wildhaus (Zwinglis födelseort, luftkurort), Nesslau, Ebnat-K


Andersen

Andersen, Johannes Oskar, dansk kyrko- historiker, f. 15 maj 1866, vardt 1890 teol. kandi- dat, vann 1892 universitetets guldmedalj, vardt 1903 docent och 1913 professor i nordisk kyrko- historia samt utnämndes 1917 till teol. hedersdoktor i Kristiania. Sedan 1918 är han led. af folketinget, där han anslutit sig till högern. 1907 öfvertog han efter F. Nielsens död utgifningen af Kirkeleksikon for Norden och är sedan 1899 medredaktör af . A. har dessutom skrifvit


Sancy

Sancy [säsi], en efter franske diplomaten Harlay de Sancy (d. 1629) uppkallad diamant (se d. o., pl., fig. 6). Sand, petrogr., naturlig samling af jämförelsevis små, vanligen rundade korn af ett eller flera mineral eller bergartsfragment, mellan hvilka i torrt tillstånd antingen alls intet sammanhang finnes eller ock ett så ringa, att massan med lätthet kan söndersmulas genom ett lindrigt tryck mellan fingrarna. Nästan all i naturen förekommande sand har


Algologien var emellertid ej det enda fält på botanikens område, där A:s snille framträdde reformatoriskt och banbrytande för nya idéer. Jussieus ännu unga skapelse, försöket till en naturlig anordning af växtformerna, kämpade ännu fåfängt mot den linnéanska klassifikationen, om ock mästaren själf med anande blick hälsat den såsom vetenskapens mål. A. offentliggjorde 181726 sina Aphorismi botanici samt 1825 Classes plantarum, som innehålla många snillrika antydningar därom. Också


Valdemar

Valdemar, markgrefve af Brandenburg, tillhörde det askaniska huset, linien Stendal, och efterträdde 1305 sin broder Johan V såsom ättens hufvudman. V. var en djerf och dådkraftig krigare, som låg i ständiga fejder med sina grannar och utvidgade Brandenburgs område. Han afled 1319 och efterträddes af sin kusin Henrik d. y. Då med dennes död, 1320, det askaniska huset i Brandenburg utslocknade, förlänade kejsar Ludvig Bajraren landet åt sin son Ludvig d. ä. Men 1348 uppträdde en pilgrim från Jerusalem, som


Trau mat otropFsm

Trau mat otropFsm (af grek. trauma, sår, och trope, vändning), bot., rörelse hos växtdelar förorsakad af sår. Såras exempelvis en rotspets helt obetydligt på ena sidan, så böjer den sig åt motsatta sidan. Härigenom kunna rötterna undvika hinder i marken för tillväxten, såsom skarpkantiga stenar o. d. G. L-m.


Disponibel

Disponibel (Fr. disponible, af Lat. disponere, ordna, anordna), som står till någons förfogande. Disponibilitet, det tillstånd, i hvilket vissa ämbets- och tjenstemän (militärer och diplomater) befinna sig, då de äro fritagna från tjenstgöring, men hafva skyldighet att, i händelse af behof, åter inträda i densamma.


Ebioniter

Ebioniter (af hebr. eibiån, fattig) och Nasaréer, det bland kyrkofäderna vanliga namnet på den judekristna kyrka, som efter Jerusalems fall (70) alltmer afsöndrade sig från den stora hednakristna kyrkan och lefde ett isoleradt lif med centrum i Öst-Jordanlandet (Pella och sedan Kokaba, en plats, som nu ej kan säkert identifieras). Där utpräglades ännu mera judekristendomens judiska tankegång och afvogheten mot Paulus, hvars skrifter alls icke erkändes. Denna egendomliga kyrkokrets behöll dock tron på Jes


Noguchi

Noguchi, Hideyo, japansk läkare, f. 24 nov. 1876, med. doktor i Tokyo 1897, företog resor i Europa, bl. a. till danska statens seruminstitut (Thorvald Madsen) och var assistent vid Carnegies institut i New York 1903—04 och vid Rockefellers institut 1904—14, då han anställdes som ord. medlem af dess vetenskapliga stab. 1911 fick han professors titel. Han är framstående forskare inom bakteriologi och serologi och mest bekant för sina studier öfver syfilis smittämne och öfver ultravisibla sjukdomsvirus, bl


Siredalselven

Siredalselven. Se Siredalen.


Lubowski

Lubowski, Edward, polsk skriftställare, f. i Krakov 1840, är sedan 1865 bosatt i Varsjav. Han har, förutom med åtskilliga romaner, historiska studier och öfversättningar från Shakspeare, Heine m. fl., uppträdt med flere lustspel och sededramer samt i synnerhet vunnit framgång genom de tre karaktersskådespelen Nietoperze (Fladdermössen, 1874), Przesady (Fördomar, 1875) och Sad honorowy (Hedersdomstolen, 1880), hvilka framställa den skuldlöse individens kamp mot den genom skickligt förtal missledda allmänn


Weinhold

Weinhold (vajnhålt], Karl, tysk språkforskare och kulturhistoriker, f. 1823 i Reichenbach (Schlesien), d. 1901, blef 1847 docent i Halle, sedan professor i Breslau, Krakau, Graz, Kiel, 1876 åter i Breslau och 1889 i Berlin. Såsom forskare var han närmast en lärjunge af Jak. Grimm och sysselsatte sig i sin mångsidiga författarverksamhet förnämligast med språkets och sedernas historia. Bland hans många arbeten af förra slaget må blott nämnas Über deutsche dialektforschung (1853), som genom det allmänna in


Hvita björnen

Hvita björnen, detsamma som isbjörnen. Se Björn och Isbjörn.


Dielde-pulka

Dielde-pulka. Se Ackja.


*Anjer

*Anjer förstördes nästan fullständigt af en hafsvåg vid Krakatoas utbrott d. 27 Aug. 1883, men har sedan återuppbygts. En telegrafkabel går derifrån till Sumatra.


Justitia originalis

Justitia originalis. Se Arfsynd.


Kunglig majestäts hofkapell och teatrar

Kunglig majestäts hofkapell och teatrar. Se Hofkapell.


Reversionspendel

Reversionspendel (af lat. reversio, ömvändning), fys. Se Pendel, sp. 389.


Prosopope

Prosopope (Grek. prosopopoiia, af prosopon, ansigte, person, och stammen i poiein, göra) är liktydigt med personifikation (Lat. fictio personarum). Se under Personifiera.


Generalisera

Generalisera. Se General.


Lesson

Lesson [läsa], E. P., fransk naturforskare. Se Less. Lessönia, bot. Se Alger, fig. 4 A, H a f, sp. 991, och Laminariacese. Lestes, zool. SeFlicksländor.


Calaurea

Calaurea (Calauria), latinska namnet på grekiska staden Kalavreia.


Adelhus

Adelhus. Se Borg.


Vattenskorpioner

Vattenskorpioner. Se Nepidae.


Momordica

Momordica. Se Elaterium.


Sjöreda

Sjöreda, sjöv., klargöra för sjöbruk. Så t. ex. sjöredes segel, rår etc. därigenom, att man förser dem med erforderliga bändslar, stroppar, block, klädslar m. m. Jfr Koj. R. N.*


Port Sudan

Port Sudan är nu Anglo-egyptiska Sudans förnämsta hamn och hufvudstad i Rödahafsprovinsen. Omkr. 7,000 inv. *


Ställning till drabbning

Ställning till drabbning , sjöv. Se Drabbning.


Slingerväxter

Slingerväxter. Se Klängeväxter.


Lygeum spartum

Lygeum spartum Loefl., bot., tekn., ett i Spanien växande gräs, hörande till gruppen Phalarideae inom nat. fam. Gramineae Juss., hvilket utmärker sig för sina starka, sega strån, som användas till bindning, flätverk, mattor o. d. Linnés lärjunge Löfling, som reste i Spanien, synes hafva antagit, att detta gräs var de gamle romarnas spartum, enligt hvad artnamnet angifver, och ifrågavarande gräs har också blifvit kalladt »esparto-gräs». Det rätta esparto-gräset är dock Macrochloa tenacissima. Se Beklädnadsväxt


Catoblepas

Catoblepas, zool. Se Gnuslägtet.


Venern

Venern. Se Vänern.


Vesterberg

Vesterberg , Karl Albert, kemist och agrogeolog, högskolelärare, f. 1 juli 1863 i Klintehamn, Gottland, student i Uppsala 1881, filos. doktor 1890. lärare i oorganisk och teknisk kemi vid Ultuna landtbruksinstitut och högre mejeriskola 1888-91, lektor där i kemi och geologi 18921911, blef professor i allmän och oorganisk kemi vid Stockholms högskola 1911. Han studerade 189192 agrikulturkemi i Köpenhamn och Halle samt vid olika försöksstationer i Tyskland, Schweiz, Frankrike, Holland, Belgien och England. V


Alopaeiska papperen

Alopaeiska papperen, en af A. Neovius 1889–94 i 12 häften utgifven samling dagboksanteckningar af och bref till medlemmar af slägten Alopaeus, handlingar rörande krigen i Finland 1702–1809, bidrag till finska församlingarnas historia, poesi, biskop Gezelius d. y:s konceptbok 1712–17, orationer m. m.


Heteronom segmentering

Heteronom segmentering [-nåm], zool. Se Segment 2.


Skyfatoi

Skyfatoi (af grek. skyfos, skål), bysantinska guld- och silfvermynt af olika storlek och vikt från 1000-talet, af en egendomlig skålform. De eftergjordes i guld med stark silfverhalt af de cypriske och normanniske konungarna.


Hos vätskorna hafva molekylerna kommit på så pass stora inbördes afstånd, att de kunna röra sig fritt omkring och förbi hvarandra, under det att dock ännu medelafståndet mellan molekylerna är ett för hvarje temperatur visst bestämdt. Vätskorna ega derför en för hvarje temperatur viss bestämd volym, hvaremot deras form uteslutande beror på det kärl, hvari de förvaras. I motsats dertill ega fasta kroppar såväl bestämd form som bestämd volym. Äfven vid vätskors uppvärmning


Spridningsanordning nom en utifrån verkande stöt (fig. 4 a, b, Teucrium Euyanceum). Hos de hygroehastiska växterna (se H y g r o c h a s i), t. ex. jerikorosorna (se J e r i-k or os en, med fig.), åstadkommer befuktning ett öppnande af de kring fröna eller frukterna slutna växtdelarna, hvarigenom fröna kunna spridas. - Deanemokora växterna spridas genom vinden, och de vanligaste inrättningarna afsedda härför äro: utomordentlig litenhet och lätthet, såsom hos de lägre växternas sporer och hos


Stratford

Stratford [strätfod]. 1. S. le Bow [lo båH], fabriksstad i engelska grefskapet Essex, förstad till London, n. ö. om detsamma. 50,738 inv. (1911). - 2. Stad i prov. Ontario, Canada, vid Avon och Grand-trunkbanan. 12,946 inv. (1911). Järnvägsverkstäder o. a. industri. l o. 2. (J. F. N.)


Badminton

Badminton [badminton] l. Fjäderboll är ett spel. som numera utträngts af lawn-tennis, hvilket det liknar i anordning och spelregler, utom att bollen i badminton är af kork, med en smula instöpt bly och flera gåsfjädrar instuckna på en något afplattad sida, samt att bollen alltid skall slås, innan den tagit mark, och att nätet är högre. Som spelet kräfver vindstilla, är det lämpligt att idkas inomhus. Fives [fåVvs], ett gammalt enkelt bollspel, kan spelas


Utom till den i det föregående angifna litteraturen samt andra under senare tid utkomna ortsbeskrifningar bör här hänvisas till följande specialarbeten och planschverk öfver svenska folkdräkter: C. Forssell, ”Ett år i Sverige” (sista uppl. 1864), Hård m. fl., ”Svenska folkdräkter” (1857), C. A. Dahlström, ”Svenska folkets seder, bruk och klädedrägter” (1863), båda dessa af underordnadt värde, H. Thulstrup, ”Afbildningar af nordiska drägter” (188889), P. G. Wistrand, ”Nordiska museets


Pullastræ

Pullastræ , zool. Se Duffåglar.


Kannus

Kannus, konsistoriellt pastorat af 2:a kl., Gamlakarleby kontrakt, Åbo ärkestift, Finland, Vasa län, Pedersöre härad och Gamlakarleby domsaga. Areal 405 kvkm. Befolkningen, finsktalande, 4,482 pers. (1908). A. G. F.


Peters

Peters, Nikolai Herman, norsk militär, f. 10 nov. 1843 i Kristiania, öfverste och kommendant på Oskarsborg 1899-1903, har betydelsefullt bidragit till utvecklingen af Norges försvar, bl. a. som medlem af kommittén ang. värnplikt i de norra landsdelarna 1885-88, grundläggare af signalväsendet på Oskarsborg 1890-97 och ordf. i norsksvenska artillerikommissionen 1899-1901. Flera år redigerade han Norsk militærkalender. K. V. H. Peters, Vilhelm Otto, norsk målare, f. 17


Miedzierzecz

Miedzierzecz [mjendsirsetje], po. Se Meseritz.


Frimodt

Frimodt, Jens Kristian Rudolf, dansk prest, född d. 24 Dec. 1828 i närheten af Kallundborg, blef 1854 teol. kandidat, 1857 adjunkt vid den lärda skolan i Sorö och i Juni 1861 kyrkoherde vid den nyuppförda Johannes-kyrkan i Köpenhamns förstad Nörrebro. Såsom en vältalig och allvarlig predikant samlade F. der omkring sig en talrik åhörareskara och utöfvade ett väckande inflytande i vida kretsar. Hans ihärdighet har man att tacka för att två nya kyrkor uppbyggdes i hans församling (1874 och 1877), och a


Kefalalgi

Kefalalgi (hårdt k; af Grek. kefalé, hufvud, och algos, smärta), med. Se Hufvudvärk.


Manuskript

Manuskript (af Lat. manu scriptum, skrifvet med handen), handskrift. Tryckt som manuskript säges om ett tryckalster, som icke är afsedt för den stora allmänheten, utan endast ämnadt att utdelas bland författarens eller utgifvarens vänner.


Vuolgamjaure

Vuolgamjaure, sjö i Arvidsjaurs socken, Norrbottens län, ett par km. n. om Avaviken af Storavan, dit den genom en bäck afrinner. Sjön, som har en areal af 2 kvkm., ligger 456 m. ö. h. J. V. E.


Vena

Vena, lat., ven. Se Vener. — V. cava. Se Hålven, Hjärtat, sp. 863, och pl. I till art. Människan. — V. femoralis, lårvenen, och V. jugularis, halsvenen. Se Jugularvener och pl. I till art. Människan. — V. portæ, portådern. Se Blodomlopp och pl. I till art. Människan. — Venæ lacteæ. Se Aselli, K. — Venæ pulmonales. Se Lungvener.


Djuphafsaflagring

Djuphafsaflagring, geol. Se Abyssisk aflagring.


Temperaturgrottor

Temperaturgrottor, meteor., geol., kallas grottor, hvilkas temperatur håller sig konstant, vanligen några grader öfver ställets medeltemperatur. I grannskapet af Montpellier finnes en sådan temperaturgrotta, som är mer än 4° varmare än omgifningen. R. R.*


Pontianak

Pontianak, hufvudstad i nederländska residentskapet Väst-Borneo, i en sumpig trakt vid floden Landak, 25 km. från hafvet, består af den på pålar byggda infödingsstaden med sultanens af en dubbel mur omgifna palats och den nederländska staden med ett fort. 20,984 inv. 1905, hvaraf 223 européer och 7,085 kineser. Liflig handel och sjöfart.


*Geotropi

*Geotropi. Se vidare Växter, sp. 41–42.


Internationella domstolar

Internationella domstolar. 1. Internationella domstolarna i Egypten. Utlänningarnas rättsliga ställning i Egypten reglerades alltsedan medeltiden och ända till 1875 hufvudsakligen genom privilegier och fördrag, s. k. kapitulationer (se d. o.). De stater, som voro i besittning af sådana, utöfvade själfva på egyptisk mark genom sina konsuler (se Konsularjurisdiktion) både civil och kriminell rättskipning öfver sina undersåtar, hvilka alltså voro undandragna de lokala myndigheternas


Haapakoski

Haapakoski, masugn och puddelverk i Pieksämäki socken, S:t Michels län, Finland, privilegieradt 1842. Det har för tackjernstillverkning 1 masugn med 1 form och pipa, rymmande 40 kbm. kol, och 1 turbin samt för stångjernstillverkning 2 puddlingsugnar, 3 torkugnar, 1 vattenhammare och 2 vattenhjul. Driften har hvilat under flere år; senast (1877) tillverkades 167,819 kg. tackjern, utgörande 28,91 proc. af förbrukade 580,400 kg. sjömalm, upphemtad i närheten. År 1874 utgjorde tillverkningen af tackjern 918,76


H s* ^ zo p, ^^ s § ^ * a l S S 4 ^_ ^ .§ P f 11! f g 1 ^ | 1 S .« C 2 S 00 ölo^ S o 3 S * O ,5 ® 00 M ®:O § S ^ * ^ q g * ö « 5|g g5«2 a »s § 0 O ^ _ cr^ c ^ p; - fl o 5 2 l O CH 02 QC perioden, karta fig. 2, sp. 388, och kartan, fig. 3, till art. L i t o r i n a h a f v e t, sp. 796, där dessa hafs isobaser gå tämligen parallellt med F:s gränser. F:s förhållande till det öfriga Europa. I ö. och


Nyström

Nyström, Johan Fredrik, historiker, geograf, f. i Hernösand d. 26 Sept. 1855, blef 1875 student i Upsala, der han 1884 promoverades till filos. doktor och förordnades till docent 1884 i historia och 1888 i statskunskap samt utnämndes 1890, med bibehållande af docenturen, till lektor i historia och svenska vid Upsala högre allm. läroverk. Efter bl. a. i Berlin under Richthofen 1889 idkade studier i geografi förordnades han 1892 att upprätthålla undervisningen i nämnda ämne vid Upsala universitet. Sedan 1


Validol

Validol [-dål], farm. Se Vänderot.


Bredvikingakappe

Bredvikingakappe. Se Björn, isländsk viking.


Passionsmusik

Passionsmusik 1. Passion (se d. o.), mus., episk-dramatiskt tor verk, skildrande Kristi lidandes historia. Redan i medeltidens mysterier medverkade musik, dock mera tillfälligt. Sin rot har i den katolska kyrkans bruk (alltifrån 300-talet) att under påskveckan låta föredraga pinohistorien efter evangelierna. På 1100-talet började man nämligen att genom skilda sångare låta utföra den berättande texten och Kristi, lärjungarnas, öfveisteprästernas m. fl:s


Kriminalitet

Kriminalitet (af lat. criminälis, hörande till brott), jur., det tal, som anger det genomsnittliga antalet förbrytelser inom en bestämd personkrets under en viss tidrymd. Jfr Rättsstatistik. N.S-g. Kriminalkemi. Se R ä 11 s k e m i. Kriminallagstiftning. Se Strafflagstiftning. Kriminalpatient, med., sådan sinnessjuk, som varit för brott åtalad och på grund af en större eller mindre samhällsvådlighet ofta kräfver vård å därtill lämpade, särskilda sinnessjukanstalter. De


Imitatio Christi

Imitatio Christi , lat., Kristi efterföljelse. Denna term, mest bekant som titeln på den bekanta, sedan gammalt Thomas a Kempis (se dock d. o.) tillskrifna, alltjämt utomordentligt populära uppbyggelseskriften, var hela medeltiden igenom ett af de vanligaste och betydelsefullaste sammanfattande uttrycken för den kristnes religiös-sedliga lifsuppgift. Den häfdvunna öfversättningen af (eg. Kristi efterliknande) med har ofta fört till, att tanken på Kristus som förebilden, hvars lif de kristne så vidt möjligt och


Vänern

Vänern (Venern), Sveriges största insjö, näst Ladoga och Onega den största i Europa; dess areal beräknas till 5,568 kvkm. oberäknadt öarna; dess höjd ö. h. är 44 m. Den intar en ytterst flack depression i berggrunden och torde bäst betraktas som blott ett öfversvämmadt parti af det stora slättområde, som utbreder sig öfver Skaraborgs län af Västergötland samt de närmast V. belägna delarna af Dal samt Värmland. Denna slätt utgör den s. k. subkambriska denudationsytan, ett slättplan, som bildades under


Bjovulf

Bjovulf, oriktig form för Beowulf (se d. oj.


Sollifossen

Sollifossen. Se Sanne. Sollihögda [swl-], vackert belägen och mycket besökt skjutsstation ö. om Tyrifjordens arm Hols-fjorden, omkr. 30 km. från Kristiania. I närheten ligger S. kapell, invigdt 1911. K. V. H. Sollingerwald 1. S o 11 i n g, en till Weserter-rassens berg hörande bergsträckning i preussiska prov. Hannover och hertigdömet Braunschweig, mellan floderna Weser och Leine, består al sandsten, hvilken är berömd för sin godhet, och


Ithaka

Ithaka (Forngrek. Ithake, nu Thiáki), en af de minsta öarna i den v. om Grekland belägna Joniska ögruppen, ligger s. om Levkas (nu Santa Maura) och n. ö. om Kefallenia (Cefalonia), från hvilken senare ö det skiljes genom den 7 km. breda Viskardo-kanalen. Den till stor del af kala och svårtillgängliga klippor bestående ön har (enligt senaste mätningar) en areal af 97 qvkm. och delas af en på östra sidan djupt inskärande vik (Moloviken) i två delar, hvilka förenas medelst ett smalt, af en bergås genomst


Tyrvis

Tyrvis (fi. Tyrvää). 1. Domsaga under Åbo hofrätts jurisdiktion, Finland, omfattar Mouhijärvi, Suodenniemi, Lavia, Karkku, Tyrvis, Hvittis, Kauvatsa, Vampula och Punkalaitio socknar, Suoniemi, Kiikka och Kiikois kapell samt Vammala köping, fördelade på 3 tingslag. Areal 2,901 kvkm. 56,077 inv. (1918). 2. Härad i Åbo och Björneborgs län,, består af 3 länsmansdistrikt och omfattar Karkku, Mouhijärvi, Suodenniemi, Lavia och Tyrvis socknar samt Suoniemi, Kiikka och Kiikois kapell. Areal 1,776 kvkm. 35,25


C., som onekligen är en af samtidens främste naturforskare, ådagalägger i sina arbeten en sällsynt originalitet och fantasi, men ofta äfven bristande kritik och missaktning för andras arbeten på samma område. P. T. C. S. A–s.


Lusättika

Lusättika, bot., farm. Se Sabadilla. *


Värmegrad

Värmegrad. Se Temperatur 1.


Naturligtvis kunde T. icke vara oberörd af de strömningar inom samhället (efter Krimkriget), hvilka senare utmynnade i bonde-emancipationen och reformerna i rättskipningen. Det är en tid af otåligt planerande i alla riktningar. T. förlorade emellertid snart tron på de liberala reformernas effektivitet, , som skulle genomföra dem, vore i grund fördärf vad, själfvisk, oduglig till allt godt verk. T. bosatte sig 1861 på sitt gods, gifte sig 1862 med Sofia Bers, dotter till en läkare


Clymenia

Clymenia Münster, paleont., en till devoniska systemet hörande ammonitform, som har skalet hoprulladt i en plan spiral, obetydligt veckade skiljeväggar och sifonen belägen vid skalets inre sida. Detta förekommer särdeles ymnigt i vissa öfverdevoniska kalkstenar i Tyskland, hvilka däraf fått namnet Clymenia-kalk (se Ammoniter). G. L.*


Ringvall

Ringvall, Axel Vilhelm Leopold, operettskådespelare, f. 17 aug. 1860 i Stockholm, var anställd vid Fröbergska sällskapet 1880-82, Tivoliteatern i Kristiania och Södra teatern i Stockholm 188284, Nya teatern där 188494, vid Vasateatern i Stockholm 189495 och hos Selander 189598 som ledare och regissör för den lyriska afdelningen. Sedan 1898 tillhör han Ranfts teatrar i Stockholm (från 1906 Oskarsteatern). R. står här på sin tid främst i förmågan att med saftig komik framställa och variera operettgubbar,


Ruijter

Ruijter. Se Ruyter.


Gustaf II Adolf, som lifligt intresserade sig för silfvergrufvan på Salberget, lät för bruksens idkeliga drifvande anlägga staden S. Privilegierna, som vittna om mycken frikostighet från konungens sida, äro utfärdade 15 (25) april 1624. Afsevärdt stora jordområden donerades till den nyanlagda staden, hvilka områden uppdelades på tomtegarna inom den planlagda staden (se Sala bergslag och Sala silfvergrufva). Till en början utvecklade sig staden hastigt, men stannade i växten, på samma


Västra Blekinge järnvägar

Västra Blekinge järnvägar. Se Mellersta Blekinge järnväg och Blekinge kustbanor (i Suppl.).


Skutilsveinar

Skutilsveinar (af Fornn. skutill, tallrik, bord). Se Hird.


Falbygden

Falbygden l. Falan, en fruktbar högslätt i Vestergötland, Skaraborgs län, Gudhems och Vartofta härad, sträcker sig mellan höjderna Mösseberg, Billingen, Ålleberg och Hvarfberget. På den bördiga slätten uppstod redan under sagotiden en stad, Falköping. Jfr Fala.


OrycteYopUS

OrycteYopUS, zool. Se Jordsvinsläktet. Oryctes, Noshornsbagge, zool. Se Jättebaggar. Oryctolagus cuni^ulus, zool. Se Kaninen. Oryktognosi (af grek. oryktofs, uppgräfd, och gnösis, kunskap), mineralogi (se d. o.); i inskränkt bemärkelse läran om de enkla mineralen samt dessas yttre och inre egenskaper och därpå grundade klassifikation. Ordet är numera ur bruk. (A. Hng.) OryssFnae, zool. Se Trästeklar. Oryx, zool. Se Antiloper och G e m s b o c-k e n.


Tryckt den /10 11 Bland hans öfriga målningar märkas Leonora (1832), Ezzelin uppmanas af munkar att göra bot (1838, Frankfurt), Klosterbrand (1846, Dresden galleriet), Försvar af en kyrkogård under 30-åriga kriget (1848, Dusseldorf), Skyltar i ett bergpass (1851). 1858 blef L. muscidirektör i Karlsruhe. Förutom en mängd porträtt målade han där IHsputalionen mellan Luther och Eck (1867, Karlsruhes galleri). Hans historiemålningar ha numera betydelse hufvudsakligen


Bergenstjerna

Bergenstjerna, Johan, amiral, f. i Norrtelje 1618, ingick 1640 i amiralitetet som bysseskyttare och deltog i åtskilliga sjödrabbningar under kriget mellan Sverige och Danmark 164345. År 1646 tog han anställning som båtsman på en ostindiefarare och blef vid sin hemkomst, 1651, utnämnd till löjtnant i amiralitetet. Under Karl X:s krig mot Danmark utmärkte sig B. genom den största tapperhet och vann den ena befordran efter den andra, tills han 1676 blef amiral. Han utbytte då sitt borgerliga namn (Berg) mot det


Bardisan

Bardisan (fr. pertuisane), krigsv., kallas stundom den förkortade, omkr. 3, m. långa pik, som infördes under Gustaf II Adolfs tid såsom beväpning för en del af infanteriet. Vid öfvergången till 18:e årh. försvann detta vapen ur infanteriets beväpning, men begagnades här och hvar af befälet, dock vanligen under benämningen korsgevär (kurtsgevär). C. O. N.


Max

Max. 1. Emanuel von M., österrikisk bildhuggare, broder till bildhuggaren Joseph M. (f. 1803, d. 1855), f. 1810, studerade i Prag och Wien samt vistades 183949 i Rom, hvarjämte han gjort många resor. Bland hans verk, hvilka utmärka sig for en ädel och klassisk stil och mest tillhöra den kyrkliga genren, må nämnas flere bilder af helgon i Prags kyrkor samt hufvudfiguren å monumentet öfver Radetzky i Prag (bifigurerna utfördes af hans ofvannämnde broder). 2. Gabriel M., österrikisk målare, son af bil


Enligt Sigfrids-legenden (från början af 1200-talet) skulle kristendomens första predikande i S. ha skett genom samme Sigfrid (se denne), som säges ha döpt Olof Skötkonung, alltså i början af 1000-talet. Det är dock ovisst, hur mycket af historisk kärna det finnes i legenden. I alla händelser synes S. ännu vid början af 1100-talet ha varit till stor del hedniskt, att döma af Snorres ord i skildringen af Sigurd


Några författare betrakta hysterien som uttryck för ett missförhållande mellan retning och reaktion, hvadan å ena sidan obehärskade affektutbrott vid den minsta och obetydligaste yttre anledning göra sig gällande, under det å andra sidan de sjuke visa sig hart när reaktionslösa vid intryck, som hos en normal människa utlöser mycket starka verkningar, eller m. a. o. betona framför allt känslolifvets sjukliga nyckfullhet. Andra författare däremot fästa större afseende


Pelarne

Pelarne, socken i Kalmar län, Sevede härad. Areal 5,713 har. 758 innev. (1887). Annex till Vimmerby stad, Linköpings stift, Tunaläns och Sevede kontrakt.


Svea

Svea , astron., en af astronomen Wolf i Heidelberg 21 mars 1892 upptäckt småplanet (n:r 329).


Vogel

Vogel [få-], tyska konstnärer. 1. Christian Leberecht V., målare, f. 1759 i Dresden, d. där 1816, var elev vid akademien där och målade porträtt, barngenrer, plafonder och altartaflor. Många af hans verk finnas på slottet Wildenfels i Sachsen och i dess omnejd, där han från 1780 vistades under ett par årtionden. V. återvände till Dresden 1804 och blef professor där 1814. Hans bästa område var porträttet, och till hans främsta arbeten räknas dubbelporträttet af hans båda söner (Dresdengalleriet). 2.


Bender

Bender. »Kalabaliken» försiggick i det ungef. 4 km. n. om B. belägna Varnitsa (se d. o.).


Nasse

Nasse. 1. Christian Friedrich N., tysk läkare, f. 1778, blef 1801 med. doktor och kallades 1815 till professor i medicin i Halle samt derifrån 1819 till enahanda befattning i Bonn, der han efter en synnerligen förtjenstfull lärareverksamhet dog 1851. Sin största betydelse har N. genom sitt ifriga arbete i den fysiologiska riktningen inom medicinen och derigenom att han var den förste tyske kliniker, som vid sjukbädden utöfvade den fysikaliska diagnostiken. Af hans många skrifter märkas Handbuch der sp


Osbeck

Osbeck. 1. Per 0., präst, naturhistoriker, f. 9 maj 1723 på torpet Oset i Hålanda socken, Älfsborgs län, d. 23 dec. 1805 i Hasslöf, student i Uppsala 1745, blef där Linnés lärjunge. Med instruktioner af honom företog han som skeppspredikant på ett af svenska ostindiska kompaniets fartyg 1750 en resa till Kina. Han lyckades förvärf va betydande samlingar från Kap, Java och södra Kina och har skildrat resan i Dagbok öfver en ostindisk resa åren 1750, 175i, 1752 (1757; öfv. till ty. 1765,


Dabbe

Dabbe (Debba), ort i Nubien vid Nilens böjning mot n., 30 km. ofvanför Dongola-Agusa (Gamla D.), hufvudstation för de från Dongola till Darfur och genom Bajudasteppen till Kordofan gående karavanerna och sydgräns för nubiska språket.


Albi

Albi, hufvudstad i franska depart. Tarn i Languedoc, vid floden Tarn. 17,469 innev. (1872). Har en berömd gotisk domkyrka, byggd 12821512, med ett högt torn, grofva, afrundade sträfpelare utan fial-krön, vacker korbyggnad samt en praktfull pittoresk utsmyckning af det inre. Fabriker för linne- och bomullstyg, pastellfärger m. m. Liflig handel med säd, vin och medicinalväxter. Staden hette fordom Albiga och var under medeltiden grefskapet Albigeois och albigensernas hufvudstad.- - N. ö. om Albi finna


Worcester

Worcester [sto], earl af. Se Per c y 2, sp. 450. Worcester [cwu/sto], markiser af. Se S o m e r-s e t. Worcester [oi^stø], JosephEmerson, nordamerikansk lexikograf, f. 1784, d. 1865, författade bl. a. STtetches of the earth and ìts inhabitants (2 bd, 1823), Pronouncing and explanatory dictìonary (1830), Universal and critical dictionary oj the english language (1846) och en värdefull Dictionary of the english language (1860). Han var 1881-43 utgifyare af .


Klintberg

Klintberg, Karin Märta Elisabet af, pianist, född Westerberg, f. 16 okt. 1880 i Stockholm, utbildades vid konservatoriet där 1896 -1900, trädde 1902 i äktenskap med numera kaptenen vid Väg- och vattenbyggnadskåren Karl af K. (f. 1873) och började konsertverksamhet 1911. Hon har gjort sig mycket uppskattad som ackom-panjatris vid vokalkonserter och icke mindre som ensemblespelerska, särskildt flera år i Wilhelmi-trion (se Wilhelmi, J. T. J.), hvarjämte


Torsvigg

Torsvigg. Se Åskvigg.


Mörka champinjonen

Mörka champinjonen , bot. Se Champinjoner.


Handgranat

Handgranat l. Handkula, krigsv., en 9-12 cm. hålkula, fylld med krut, hvilken kastades med handen. Redan i slutet af 14:e årh. fanns ett slags handgranater, hvilkas uppfinnare berättas ha varit furst Pandolfo Malatesta af Rimini. Under 17:e årh. blef deras bruk allmänt. De tillverkades då af metall eller järn, stundom äfven af glas. Handgranaterna vägde 0,8-1,3 kg. och spredo skärfvor på t. o. m. 50 stegs afstånd. I början af 18:e årh. kommo de ur bruk, och man trodde allmänt, att de aldrig mer skulle kom


Glasenapp

Glasenapp, Sergi] von, rysk astronom, f. 1848 i guv. T ver, sedan 1880 professor i astronomi vid Petersburgs universitet. G :s vetenskapliga arbeten omfatta hufvudsakligen observationer af dubbelstjärnor, till större delen publicerade i Mesures micrométriques détoiles doulles Jaites å St. Peters-lourg et å Domkino (1895-99) och utförda dels på det af honom 1884 inrättade universitetsobserva-toriet i Petersburg, dels på de privata observatorierna i Hursun på Krim, Abastuman i Kaukasus och


Rosfamiljen

Rosfamiljen , bot. Se Rosaceæ.


Nygrekiska språket omfattar alla de mer eller mindre skilda nyanserna af det moderna språk, hvilket, betraktadt som ett helt, härstammar från det forngrekiska språket (se Grekiska språket) samt från en bestämd tidpunkt talats och ännu talas hufvudsakligen i det nuv. Grekland samt dessutom af greker i de områden, som politiskt höra under andra makter, t. ex. Turkiet, men etnografiskt eller språkligt närmast äro att hänföra till Grekland. Detta språk utgör, historiskt taget, en utveckling ur


Väte .. 52,76 1,629 v. e. 49,00 1,513 Koloxid 35,88 1,079 40,00 1,203 Sumpgas 4,11 385 - - Kolsyra 2,05 - 3,86 - Qväfve 4,43 - 6,94 - Syre .. 0,77 - 0,20 - - 100,00 3,093 v. e. 100,00 2,716 v. e. Såsom af dessa tabeller synes, är värme-effekten hos 1 kbm. vattengas mer än 3 gånger så stor som hos


Guadix

Guadix [-dich], stad i spanska prov. Granada, på en fruktbar slätt vid Fardes l. Rio de Guadix, en af Guadiana Menors källfloder. 11,787 innev. (1877). Biskopssäte. Staden är omgifven af gamla murar och har ruiner af ett moriskt kastell (alcazaba). Omkr. 10 km. v. om G. ligger badorten Graena, med jern- och svafvelhaltiga varma källor, hvilka begagnades redan af morerna.


Kvartsitskiffer

Kvartsitskiffer , geol. Se Kvartsit.


*Douglas

*Douglas, svensk greflig ätt. — 3. Ludvig Vilhelm August D., grefve, utrikesminister, ättling i 7:de led af D. 1, är son af öfverstekammarjunkaren grefve K. I. V. Douglas och Lovisa Katarina von Langenstein und Gondelsheim (dotter af storhertig Ludvig I af Baden och Katarina Karolina Werner, grefvinna von Langenstein und Gondelsheim) samt sålunda beslägtad med kronprinsessan Viktoria. (D:s morfar var såväl halfbroder till kronprinsessans farfar som helbroder till hennes farmors morfar, den i Sverige 1801


Tschussowaja

Tschussowaja, tysk skrifform för Tjusovaja (se d. o.).


Akademi-sekreterare

Akademi-sekreterare, chefen för kansliet vid universiteten i Upsala och Lund. Han tillsättes af k. m:t.


Graving-dock

Graving-dock [grei′viŋ då′k], eng. (af grave, rengöra ett fartygs botten). Se Docka 5.


Wächter

Wächter, Georg Philipp Ludwig Leonhard, tysk skriftställare, f. 1762, d. 1837 såsom skolföreståndare i Hamburg, författade under psevdonymen Veit Weber bl. a. Sagen der vorzeit (1 bd, 1787–98; ny uppl. 1840) och dramat Wilhelm Tell (1804), som utkom kort före Schillers.


Fyrskepp

Fyrskepp, den bland sjöfarande vanliga och numera i Sverige jämväl officiella benämningen på flytande fyrinrättningar, der lysapparaterna äro anbragta på masterna af ett för ändamålet bygdt fartyg eller i ett torn å fartygets däck. (Se fig. å spalt 526.) Det första svenska fyrskeppet, , utlades på Falsterbo ref 1844. Antalet fyrskepp i svenska farvatten uppgick 1881 till 11. A. G.


Stora Skedvi

Stora Skedvi. 1. Socken i Kopparbergs län, Stora Skedvi tingslag. Areal 22,228 har. 3,380 innev. (1889). St. S. utgör ett konsistorielt pastorat af 1:sta kl., Vesterås stift, Falu kontrakt. 2. Tingslag i Kopparbergs län, ingår i Hedemora domsaga och fögderi samt omfattar endast Stora Skedvi socken.


Ammrot

Ammrot, bot., en för bevarande af upplagsnäring omdanad rot. Exempel på växter, som ega sådana ammrötter, äro dels de tvååriga arter (moroten, rödbetan m. fl.), hvilka under det första året af sitt lif upptaga i sin pålrot alla de näringsämnen (stärkelse, socker etc.), som de förmå samla, för att följande vår och sommar använda dem vid blomning och fruktsättning; dels sådana fleråriga (georginen o. a.), hvilka i med knoppar förenade birötter uppsamla reservnäring, som följande år tjenar att påskynda pl


Allmänna arbeten

Allmänna arbeten, gemensamt namn på sådana ingenjörsarbeten, som utföras för det allmännas eller statens räkning eller ock med understöd af statsmedel. För svenska statens järnvägs-, telegraf- och telefonbyggnader m. m. anslås medel i vanlig ordning till beslutade nybyggnader, men dessutom lämnar staten årliga bidrag: till vägbyggnader 1,000,000 kr., till hamnar, broar och farleder 300,000 kr., till utdikning af frostförande mark 300,000 kr. samt låneunderstöd till sänka markers torrläggning och odling 1,000,000


Västergötland

Västergötland , hertig af, titel, som sedan 1861 bäres af arffursten Karl, konung Oskar II:s tredje son (se Karl, sp. 1013).


Witten

Witten , stad i Westfalen, tillhörig det stora kol- och industridistriktet i Ruhrdalen, belägen nära Ruhrs högra strand, 14 km. s. v. om Dortmund. 37,441 inv. (1919). De viktigaste industriella anläggningarna äro ett stort gjutstålsverk, flera valsverk, järngjuterier, maskinverkstäder, 2 stora glashyttor, brännerier, ångkvarnar och tegelbruk. I staden finns Märkisches museum. A. N—d.


Schönbein

Schönbein [-bajn], Christian Friedrich, tysk kemist, f. 1799 i Metzingen i Württemberg, d. 1868 i Baden-Baden, studerade i Tübingen och Erlangen, var 1826 på en studieresa i England och Frankrike samt utnämndes 1828 till professor i Basel, där han äfven blef hedersborgare och medlem af Stora rådet. Genom flera viktiga upptäckter gjorde S. sig ett berömdt namn i kemiens historia. Sålunda upptäckte han ozon 1839 samt nitrosackarin, kollodium och nitrofibrin l. bomullskrut 1845. Vidare fann han, att salpete


Differential-blocktyget (fig. 3) utgöres af tvenne med hvarandra förbundna fasta blockskifvor på en och samma axel samt ett löst block, vid hvars krok lasten Q hänger. Skifvornas omkretsar äro försedda med urtagningar, af passade efter kättinglänkarnas form, för att hindra dessas glidning i spåren. Vid lastens lyftande löper den ändlösa kättingen upp på den ena sidan af den större, fasta blockskifvan samt afvecklas från den andra sidan af den mindre, fasta blockskifvan, hvarigenom en skillnad


Donatarie

Donatarie (fr. donataire), en som fått en donation; innehafvare af donationsgods. Jfr Donation och Donator.


Rutakko

Rutakko [n/takkå], bönehusgäll i Idensalmi (se d. o.) imperiella pastorat, Finland. 205 kvkm. 1,450 inv., finsktalande (1911). A. G. F.


Pericykel

Pericykel, lat. Se Centralcylinder. Suppl.


Kakaduor

Kakaduor, zool. Se Papegojor.


Heidenhain

Heidenhain [hajdenhajn], Rudolf Peter Heinrich, tysk fysiolog, f. 29 jan. 1834 i Marienwerder, d. 12 okt. 1897 i Breslau, från 1859 professor i fysiologi och histologi i Breslau, hörde till sin tids främsta fysiologer och utförde inom många områden af sin vetenskap mycket värdefulla undersökningar. Hans skrift Mechanische leistung, wärmeentwicklung und stoffumsatz bei der muskeltätigkeit (1864) är af grundläggande betydelse för kunskapen om energiomsättningen vid muskelarbetet. Lika betydelsefulla äro han


Lunatsjarskij

Lunatsjarskij, Anatolij Vasiljevitj, rysk författare och politiker, f. 1866 i guvernementet Poltava, blef 1885 student i Petersburg, deltog i den revolutionära rörelsen och måste lämna Ryssland. Han vistades 1897—1905 mestadels utrikes, i England, Frankrike och Italien (utvisades 1901 och 1903 från Italien). L. deltog som socialdemokrat i den ryska revolutionsrörelsen 1905 och måste därpå ånyo bege sig utomlands. Kort före Världskrigets utbrott kom han i närmare beröring med Lenin och Trotzkij och blef medarb


Lägerfästning

Lägerfästning l. befäst läger. Se Fästning, sp. 629, och Detascherade fästen.


Bar el-gasal

Bar el-gasal, riktigare Bahr el-gasal. Se Gasellfloden och Nilen.


Befolkningens antal 1910 var 4,806,661, hvaraf 2,323,903 män och 2,482,758 kvinnor, hvilket utgör 320 inv. på 1 kvkm. Bortsedt från de fria riksstäderna har ingen af Tysklands stater en så tät befolkning; icke ens Belgien eller England nå upp till denna siffra. Folkmängdstillväxten har varit mycket snabb (1834 hade S. icke fullt 1,6 mill. inv.). 1910 voro 93,7 proc. protestanter, de allra fleste tillhörande den evangelisk-lutherska statskyrkan, och 4,9


Ceder

Ceder , bot., ett namn, som tillagts åtskilliga träd, i synnerhet barrträd. Vanligast förstås därmed Libanoncedern (Pinus Cedrus L., Cedrus Libani Barr.), som tillhör klassen Coniferæ, fam. Pinaceæ, samt är ett resligt barrträd, ryktbart för sin skönhet och sin värdefulla, synnerligen varaktiga, välluktande ved. Detta träd är närsläktadt med tallen och lärkträdet och hänfördes, jämte dessa, förut till släktet Pinus. Af de nämnda barrträden står cedern närmast lärkträdet, men skiljes från detta bl. a.


Abducens

Abducens (lat.), fysiol. Se Hjärnnerver.


Ciudad Bolivar

Ciudad Bolivar , förr Angostura, hufvudstad i staten Bolivar i sydamerikanska republiken Venezuela, på högra stranden af floden Orinoco, 642 km. från hafvet. Omkr. 12,000 inv. C. är biskopssäte, har ett kollegium och prästseminarium. Klimatet är jämförelsevis sundt, årsmedeltemperaturen 26° C. Staden är hufvudhamn för Orinocoområdet och har regelbunden ångbåtsförbindelse med Trinidad. Exporten utgöres mest af hudar, kaffe, tobak, kopaivabalsam, kautsjuk, balatagummi, tonkabönor, kakao och nötkreatur. Importen