Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for interessent- og kommanditselskaber, der er omfattet af årsregnskabslovens regler, men som kan undlade at aflægge egen årsrapport under bestemte betingelser, herunder når de indgår i en koncernstruktur med en modervirksomhed i et andet EU/EØS-land.

 Stk. 3. Et interessent- eller kommanditselskab, der er omfattet af § 3, stk. 1, nr. 2, i hvilket ingen interessent eller komplementar har hjemsted her i landet, kan undlade selv at aflægge årsrapport og i stedet indsende undtagelseserklæring i henhold til § 146, stk. 3, hvis
1) en interessent henholdsvis en komplementar henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land, og
2) interessenten eller komplementaren aflægger årsrapporten for interessent- eller kommanditselskabet og herunder lader den revidere og offentliggøre i overensstemmelse med den i nr. 1 omtalte lovgivning sammen med sin egen årsrapport i en fælles årsrapport eller som to særskilte årsrapporter.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge årsrapport for visse interessent- og kommanditselskaber, herunder krav om oplysning af oplysninger om den virksomhed, der afgiver årsrapporten på vegne af selskabet.

 Stk. 4. Interessentskaber og kommanditselskaber, der anvender undtagelserne i stk. 2 og 3, skal efter anmodning oplyse enhver om navn, CVR-nummer eller registreringsnummer samt hjemsted for den virksomhed, der har aflagt årsrapporten.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligt til at aflægge årsrapport for interessent- og kommanditselskaber, der er omfattet af § 3, stk. 1, nr. 2, og som opfylder bestemte betingelser, herunder at deres regnskab indgår i et koncernregnskab, og at modervirksomheden opfylder visse krav.

 Stk. 5. Stk. 1-3 finder ikke anvendelse for interessent- og kommanditselskaber, som har kapitalandele, gældsinstrumenter eller andre værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.


§ 60 er en ophævet paragraf i kapitel 8 under afsnit III (Regnskabsklasse B) i årsregnskabsloven og indgår i rækken af paragraffer om oplysninger i årsrapporten, herunder noteoplysninger og redegørelse for anvendt regnskabspraksis.

 § 60. (Ophævet)


Afsnit III, Kapitel 8, Oplysninger, Noteoplysninger

 § 61. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapporten for regnskabsklasse B, herunder specifikke krav til noteoplysninger om blandt andet egenkapital og transaktioner med andelshavere i andelsvirksomheder.

 § 62. Andelsvirksomheder skal angive den samlede efterbetaling fra eller tilbagebetaling til andelshaverne.


Dette afsnit omhandler oplysninger om forpligtelser og eventualforpligtelser i årsrapporten og indgår i reglerne for regnskabsklasse B, C og D.

 § 63. Der skal oplyses om den del af virksomhedens samlede gæld, der forfalder til betaling mere end 5 år efter balancetidspunktet.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, C eller D, og præciserer kravene til oplysning om eventualforpligtelser og andre ikke-balanceførte forpligtelser som led i noteoplysningerne.

 § 64. Virksomheden skal oplyse om den samlede størrelse af sine eventualforpligtelser, som ikke er indregnet i balancen, herunder kautions- og garantiforpligtelser. Virksomheden skal endvidere oplyse om den samlede størrelse af andre forpligtelser, herunder leasingforpligtelser, som ikke er indregnet i balancen.


Dette afsnit omhandler oplysninger om forpligtelser og eventualforpligtelser i årsrapporten, herunder krav om at oplyse om pantsætninger og sikkerhedsstillelser i aktiver.

 Stk. 2. Har virksomheden stillet pant eller anden sikkerhed i aktiver, skal den oplyse dette og angive det samlede omfang af pantsætninger og sikkerhedsstillelser og angive den regnskabsmæssige værdi af henholdsvis de pantsatte aktiver og de aktiver, der er stillet sikkerhed i.


Dette afsnit omhandler oplysninger om eventualforpligtelser og sikkerhedsstillelser i årsrapporter, herunder krav om særskilt oplysning om forpligtelser og sikkerheder over for tilknyttede og associerede virksomheder.

 Stk. 3. Forpligtelser som nævnt i stk. 1 og pantsætninger og sikkerhedsstillelser som nævnt i stk. 2 over for henholdsvis tilknyttede og associerede virksomheder skal oplyses særskilt.


Afsnit III, Kapitel 8, Noteoplysninger – Forpligtelser og eventualforpligtelser

 § 65. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler oplysninger i regnskabsnoterne, herunder krav til præsentation af sammendragne poster i noterne i forbindelse med årsrapportens opstilling.

 § 66. Arabertalsposter, der er sammendraget for at fremme overskueligheden, skal anføres særskilt i noterne. De tilsvarende beløb for det foregående regnskabsår skal anføres.


Dette afsnit omhandler oplysninger i regnskabsnoterne, herunder krav til redegørelse for anvendt regnskabspraksis og klassifikation af poster i årsregnskabet.

 § 67. Hvis et aktiv eller passiv henhører under flere poster i skemaerne, jf. bilag 2, skema 1 eller 2, skal dets forbindelse med andre poster oplyses i noterne eller i tilknytning til posterne.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D og præciserer kravet om at oplyse om særlige indtægts- eller omkostningsposter, herunder specifikke oplysninger om nedskrivninger og tilbageførsler af nedskrivninger på aktiver.

 § 67 a. Virksomheden skal oplyse om størrelsen og arten af indtægts- eller omkostningsposter, som er særlige på grund af deres størrelse eller art. Der skal herunder gives oplysning om årets
1) tilbageførsler af nedskrivninger på omsætningsaktiver,
2) nedskrivninger på omsætningsaktiver, som overstiger normale nedskrivninger,
3) nedskrivninger på anlægsaktiver og
4) tilbageførsler af nedskrivninger på anlægsaktiver.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B og omfatter krav om oplysning af det gennemsnitlige antal heltidsbeskæftigede som en del af noteoplysningerne.

 § 68. Virksomheden skal angive det gennemsnitlige antal heltidsbeskæftigede i regnskabsåret. Er virksomhedens gennemsnitlige antal heltidsbeskæftigede i regnskabsåret under en, skal dette oplyses.


Dette afsnit omhandler oplysninger, som erhvervsdrivende fonde skal give i deres årsrapport, herunder oplysninger om vederlag til bestyrelses- og direktionsmedlemmer samt transaktioner med nærtstående parter.

 § 69. Fonde, som er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, skal give de i § 98 b nævnte oplysninger.


Dette afsnit omhandler særlige oplysningspligter for erhvervsdrivende fonde i årsrapporten, herunder krav om oplysning om vederlag til ledelsen, når fonden er modervirksomhed i en koncern, der undlader at udarbejde koncernregnskab efter §§ 110 og 111, eller når fonden udelukkes fra konsolidering efter § 114, stk. 2, nr. 4.

 Stk. 2. Er fonden modervirksomhed i en koncern, som i henhold til §§ 110 og 111 undlader at udarbejde koncernregnskab, skal der i årsregnskabet tillige gives oplysning om det samlede vederlag m.v., medlemmer af fondens bestyrelse og direktion modtager som ledelsesmedlem i andre virksomheder i koncernen. Det samme er tilfældet, hvis fonden i henhold til § 114, stk. 2, nr. 4, udeholdes af konsolideringen i koncernregnskabet.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporter for erhvervsdrivende fonde og beskriver kravene til oplysning om transaktioner mellem fonden og dens nærtstående parter, herunder art, størrelse og betingelser for transaktioner og mellemværender, samt nedskrivninger.

 Stk. 3. Har der fundet transaktioner sted mellem fonden og dens nærtstående parter, jf. § 98 c, stk. 2, skal fonden i årsregnskabet oplyse om arten af forholdet mellem fonden og de nærtstående parter og give de informationer om transaktioner og mellemværender, der er nødvendige for en forståelse af forholdets mulige påvirkning af årsregnskabet. Oplysningerne skal som minimum omfatte:
1) Transaktionernes art og beløbsmæssige størrelse.
2) Den beløbsmæssige størrelse af mellemværender og betingelser for disse.
3) Årets nedskrivninger af tilgodehavender fra nærtstående parter og den akkumulerede nedskrivning på eksisterende tilgodehavender.


Dette afsnit omhandler yderligere oplysninger, som erhvervsdrivende fonde skal give om vederlag til ledelsen og andre, herunder regler om offentliggørelse af sådanne oplysninger.

 Stk. 4. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte yderligere regler om, at oplysninger også skal gives for andre vederlag eller honorarer, som et medlem af ledelsen, en administrator eller andre modtager for rådgivning eller administration el.lign. for fonden, samt om offentliggørelsesmåden.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for virksomheder, der er omfattet af årsregnskabsloven, og specifikt i kapitel 1, hvor der beskrives regler for, hvilke virksomheder der skal aflægge årsrapport. § 6 indgår i en række bestemmelser om undtagelser fra pligten til at aflægge årsrapport og omhandler særligt dattervirksomheder uden aktivitet.

 § 6. En dattervirksomhed, der i regnskabsåret ikke har haft aktivitet, kan undlade at aflægge årsrapport for dette år og i stedet indsende undtagelseserklæring i henhold til § 146, stk. 4, hvis
1) dattervirksomhedens regnskab indgår ved fuld konsolidering i et koncernregnskab, der er aflagt af en modervirksomhed,
2) modervirksomheden henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land,
3) koncernregnskabet er udarbejdet efter reglerne i denne lov eller, hvis den pågældende modervirksomhed er udenlandsk, efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer og det er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler,
4) alle dattervirksomhedens virksomhedsdeltagere har erklæret sig indforstået med fremgangsmåden for det pågældende regnskabsår,
5) modervirksomheden har erklæret, at den indestår for dattervirksomhedens eksisterende forpligtelser og forpligtelser, som opstår i perioden, indtil dattervirksomheden har indsendt årsrapport for et senere regnskabsår og denne er modtaget og offentliggjort efter reglerne i kapitel 19 og 20 og
6) det oplyses i det omhandlede koncernregnskab, at dattervirksomheden har undladt at aflægge årsrapport under henvisning til denne paragraf.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge årsrapport for dattervirksomheder uden aktivitet, herunder betingelserne for, hvornår en virksomhed anses for at være uden aktivitet.

 Stk. 2. En virksomhed anses for at være uden aktivitet i regnskabsåret, hvis den ikke udøver erhvervsdrivende aktiviteter direkte eller indirekte, ikke besidder kapitalandele i en anden virksomhed og ikke har påtaget sig risici.


Kapitel 8 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler oplysninger i årsrapporten, herunder noteoplysninger og nærtstående parter, og § 70 kræver, at en erhvervsdrivende fond redegør for eventuelle vedtægtsmæssige eller aftalemæssige bindinger til andre virksomheder eller fonde.

 § 70. Er en erhvervsdrivende fond ved en vedtægtsbestemmelse eller aftale knyttet til en erhvervsdrivende virksomhed eller en anden fond, skal der redegøres herfor.


Dette afsnit omhandler oplysninger om nærtstående parter og anden relevant information i årsrapporter, herunder krav om at oplyse om modervirksomheder i koncernforhold.

 § 71. Virksomheden skal oplyse navn på og hjemsted for den modervirksomhed, der udarbejder koncernregnskab for den mindste koncern, hvori virksomheden indgår som dattervirksomhed.


Afsnit III, Kapitel 7, Oplysninger – Noteoplysninger

 § 72. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 8 under afsnit III (Regnskabsklasse B) og omhandler oplysninger om tilgodehavender fra ledelsen, som skal indgå i årsrapportens noter. Det specificerer, hvilke oplysninger virksomheden skal give om lån eller andre tilgodehavender til medlemmer af ledelsen, herunder beløb, vilkår, afdrag, nedskrivninger og afkald.

 § 73. Har en virksomhed et tilgodehavende hos medlemmer af ledelsen, skal virksomheden angive summen af disse tilgodehavender fordelt på hver ledelseskategori. For hver kategori skal angives de væsentligste vilkår, herunder rentefod, og de beløb, der er tilbagebetalt i året. Herudover skal for hver kategori oplyses om nedskrivninger på indregnede beløb, og om der er givet afkald, herunder delvis afkald, på indregnede beløb. Er et lån optaget og indfriet i årets løb, skal det oplyses særskilt.


Dette afsnit omhandler oplysninger om tilgodehavender og sikkerhedsstillelser til medlemmer af ledelsen og andre nærtstående parter, og krav om, at sådanne forhold skal oplyses i årsrapporten.

 Stk. 2. Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse for sikkerhedsstillelser, der er sket for den nævnte personkreds.


Afsnit III, Kapitel 8, Oplysninger – Noteoplysninger – Forpligtelser og eventualforpligtelser

 § 74. (Ophævet)


Afsnit III, Kapitel 7, Oplysninger – Noteoplysninger, mellem § 74 og § 76

 § 75. (Ophævet)


Afsnit III, Kapitel 7, Oplysninger, Noteoplysninger

 § 76. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i Kapitel 6 under Afsnit III (Regnskabsklasse B) og specificerer indholdskravene til ledelsesberetningen for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B.

 § 76 a. Ledelsesberetningen skal
1) beskrive virksomhedens væsentligste aktiviteter og
2) redegøre for eventuelle væsentlige ændringer i virksomhedens aktiviteter og økonomiske forhold.


Dette afsnit indgår i Kapitel 7 under Afsnit III (Regnskabsklasse B) og omhandler specifikke oplysningskrav i årsrapporten for virksomheder, der ejer egne kapitalandele, herunder detaljerede oplysninger om beholdning, erhvervelse, afhændelse og årsager til transaktioner med egne aktier.

 § 77. Ejer en virksomhed egne kapitalandele, skal den oplyse
1) antal og pålydende værdi eller ved kapitalandele uden pålydende værdi den bogførte pariværdi med angivelse af, hvilken procentdel virksomhedens beholdning af egne kapitalandele udgør af virksomhedskapitalen,
2) antal og pålydende værdi eller ved kapitalandele uden pålydende værdi den bogførte pariværdi med angivelse af, hvilken procentdel virksomhedens beholdning af egne kapitalandele udgør af virksomhedskapitalen, der er henholdsvis erhvervet og afhændet i regnskabsåret, og størrelsen af den samlede henholdsvis købesum og salgssum og
3) årsager til erhvervelser af egne kapitalandele i regnskabsåret.


Dette afsnit omhandler oplysninger om egne kapitalandele i virksomheden, herunder oplysninger om erhvervelse, afhændelse og formål med disse, og hvordan de skal oplyses i årsrapporten.

 Stk. 2. Stk. 1 gælder tilsvarende for egne kapitalandele, virksomheden har erhvervet til sikkerhed.


Dette afsnit omhandler krav til ledelsesberetningen for virksomheder, herunder særlige oplysninger, som fonde skal indeholde, såsom redegørelse for god fondsledelse i henhold til lov om erhvervsdrivende fonde.

 § 77 a. Fonde, som er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, skal medtage bestyrelsens redegørelse for god fondsledelse, jf. § 60 i lov om erhvervsdrivende fonde. Udarbejder bestyrelsen en ledelsesberetning, kan redegørelsen placeres i ledelsesberetningen.


Dette afsnit omhandler regler for offentliggørelse af redegørelser om god fondsledelse og uddelingspolitik i forbindelse med årsrapporter for erhvervsdrivende fonde, herunder mulighed for, at sådanne redegørelser kan offentliggøres på fondens hjemmeside i stedet for i årsrapporten, såfremt Erhvervsstyrelsen tillader det.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan bestemme, at redegørelsen efter stk. 1 ikke skal medtages i ledelsesberetningen eller noterne, hvis ledelsesberetningen eller noterne indeholder en henvisning til fondens hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler herom, herunder om fondens opdatering af oplysningerne på hjemmesiden og revisors pligter i forbindelse med de oplysninger, som offentliggøres på hjemmesiden.


Dette afsnit indgår i Kapitel 77 om ledelsesberetningen for fonde og specificerer kravene til redegørelse for uddelingspolitik i årsrapporten for erhvervsdrivende fonde.

 § 77 b. Fonde, som er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, skal medtage en redegørelse for fondens uddelingspolitik. Fonden skal som en del af redegørelsen oplyse, hvilke hovedkategorier bestyrelsen i regnskabsåret har foretaget uddelinger til, og størrelsen af uddelingerne til de enkelte hovedkategorier, medmindre bestyrelsen har indarbejdet legatarfortegnelsen i årsrapporten. Udarbejder bestyrelsen en ledelsesberetning, kan redegørelsen placeres i ledelsesberetningen.


Dette afsnit omhandler regler for offentliggørelse af redegørelser for god fondsledelse og uddelingspolitik i forbindelse med erhvervsdrivende fonde, herunder muligheden for at erstatte medtagelse i ledelsesberetningen eller noterne med henvisning til hjemmesiden.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan bestemme, at redegørelsen efter stk. 1 ikke skal medtages i ledelsesberetningen eller noterne, hvis ledelsesberetningen eller noterne indeholder en henvisning til fondens hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler herom, herunder om opdatering af oplysningerne på hjemmesiden og bestyrelsens og revisors pligter i relation til de oplysninger, som offentliggøres på hjemmesiden.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen for fonde, der er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde, og præciserer, at sådanne fonde skal inkludere oplysninger om kønsmåltal og ligestillingspolitik i deres ledelsesberetning, når de er forpligtet hertil efter gældende lovgivning.

 § 77 c. Fonde, som i henhold til § 41 i lov om erhvervsdrivende fonde er forpligtet til at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn og udarbejde en politik for at øge andelen af det underrepræsenterede køn, skal medtage de oplysninger, der er nævnt i § 99 b i ledelsesberetningen.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder kravene til indholdet af årsrapporten, herunder at virksomheden skal udarbejde en årsrapport med specifikke bestanddele som ledelsespåtegning, balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse, pengestrømsopgørelse, noter og ledelsesberetning.

 § 78. En virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse C, skal udarbejde en årsrapport, der i det mindste består af en ledelsespåtegning, jf. dog § 9 a, stk. 1, balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse, pengestrømsopgørelse, noter og en ledelsesberetning.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder de bestanddele, som årsrapporten skal indeholde.

 Stk. 2. Er der afgivet en revisionspåtegning eller anden erklæring til årsrapporten, jf. §§ 135 og 135 c, skal revisionspåtegningen og erklæringen indgå i årsrapporten.


Dette afsnit angiver, hvilke regler der finder anvendelse for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C, herunder bestemmelser om årsrapportens indhold, opstilling og oplysninger.

 Stk. 3. §§ 11-17, § 19, stk. 1, 2 og 4, § 20, stk. 2, §§ 23-29 og 32-39, § 40, 1. og 3. pkt., §§ 41-43 a, § 44, stk. 1 og 3, og §§ 45-64, 66-70, 73, 77-77 b, 78 a og 80-101 finder anvendelse.


Dette afsnit omhandler udarbejdelsen af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C og fastsætter, at bestemmelserne i §§ 80-101 har forrang, hvis de er i strid med tidligere nævnte paragraffer.

 Stk. 4. Kommer regler i §§ 23-29 og 32-39, § 40, 1. og 3. pkt., §§ 41-43 a, § 44, stk. 1 og 3, og §§ 45-64, 66-70, 73, 77-77 b og 78 a i strid med regler i §§ 80-101, har reglerne i §§ 80-101 forrang.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder muligheden for at vælge at udarbejde regnskabet efter internationale regnskabsstandarder.

 Stk. 5. Ønsker en virksomhed at aflægge årsrapport efter de internationale regnskabsstandarder, finder § 137 og regler fastsat i medfør af § 137 a anvendelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder krav til bestanddele som balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse, pengestrømsopgørelse, noter og ledelsesberetning, samt mulighed for fravigelse af visse oplysninger, når modervirksomhedens oplysninger er identiske med koncernens.

 Stk. 6. Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning.


Dette afsnit omhandler lempelser for virksomheder, der første gang skifter til regnskabsklasse C, enten fra regnskabsklasse A eller B, eller fordi de ophører med at anvende undtagelsen i § 78 a. Lempelserne gælder ved overgangen til de mere omfattende regnskabskrav i regnskabsklasse C, som gælder for mellemstore og store virksomheder.

 Stk. 7. Første gang en virksomhed, der har været omfattet af regnskabsklasse A eller B, eller som er ophørt med at anvende § 78 a, aflægger årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse C, kan virksomheden benytte sig af følgende lempelser:
1) Ved indregning af omkostninger, der kun indirekte kan henføres til fremstillede varebeholdninger, jf. § 82, kan virksomheden nøjes med at tillægge disse indirekte omkostninger til varebeholdninger, der fremstilles fra og med regnskabsåret.
2) Indregning af immaterielle aktiver i form af udviklingsprojekter, jf. § 83, kan ske således, at alene forhold, der opstår fra og med regnskabsåret, indgår.
3) Indregning af aktiver, der ikke ejes af virksomheden, jf. § 83 a, kan ske således, at alene forhold, der opstår fra og med regnskabsåret, indgår.
4) Indregning efter produktionsmetoden, jf. § 83 b, kan ske således, at alene forhold, der opstår fra og med regnskabsåret, indgår.
5) For de poster i årsregnskabet, som påvirkes af ændringer i indregningsmetoder og målegrundlag, kan sammenligningstal efter § 24, for perioder, der ligger før regnskabsåret, opgøres efter de hidtil anvendte metoder.


Undtagelsesregel i regnskabsklasse C, der tillader mellemstore dattervirksomheder at udarbejde årsrapport efter reglerne for regnskabsklasse B under bestemte betingelser relateret til koncernregnskab og modervirksomhed.

 § 78 a. Dattervirksomheder, der i henhold til § 7 er mellemstore virksomheder, kan uanset § 7, stk. 1, nr. 3, vælge at aflægge årsrapport efter bestemmelserne for regnskabsklasse B, jf. afsnit III, bortset fra bestemmelserne i §§ 22 a og 22 b, hvis
1) dattervirksomhedens regnskab indgår ved fuld konsolidering i et koncernregnskab, der er aflagt af en modervirksomhed,
2) modervirksomheden henhører under lovgivningen i et EU-/EØS-land,
3) koncernregnskabet er udarbejdet efter reglerne i denne lov eller, hvis den pågældende modervirksomhed er udenlandsk, efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer og det er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler,
4) alle dattervirksomhedens virksomhedsdeltagere har erklæret sig indforstået med fremgangsmåden for det pågældende regnskabsår,
5) modervirksomheden har erklæret, at den indestår for dattervirksomhedens eksisterende forpligtelser og forpligtelser, som opstår i perioden, indtil dattervirksomheden har indsendt årsrapport for et senere regnskabsår, hvor undtagelsen ikke er anvendt, og denne årsrapport er modtaget og offentliggjort efter reglerne i kapitel 19 og 20 og
6) det oplyses i såvel dattervirksomhedens årsrapport som i det omhandlede koncernregnskab, at dattervirksomheden har aflagt årsrapport under henvisning til denne paragraf.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for mellemstore dattervirksomheder, der er en del af en koncern, og som opfylder bestemte betingelser for at aflægge årsrapport efter reglerne for regnskabsklasse B i stedet for regnskabsklasse C.

 Stk. 2. Dattervirksomheder, der anvender undtagelsen i stk. 1, kan lade revisionen af årsregnskabet og et eventuelt koncernregnskab udføre efter Erhvervsstyrelsens erklæringsstandard for små virksomheder, jf. § 135, stk. 1, 2. pkt.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for mellemstore dattervirksomheder, der kan vælge at aflægge årsrapport efter reglerne for regnskabsklasse B, selvom de ellers ville være omfattet af regnskabsklasse C, under bestemte betingelser.

 Stk. 3. Dattervirksomheder, der anvender undtagelsen i stk. 1, skal indsende deres årsrapport sammen med de i § 146 a nævnte dokumenter.


Afsnit IV, Kapitel 10, som omhandler indregning og måling i regnskabsklasse C, herunder pengestrømsopgørelsen og egenkapitalopgørelsen.

 § 79. (Ophævet)


Dette afsnit indfører regnskabsklasser (A, B, C og D) og fastlægger, hvilken klasse en virksomhed skal følge, baseret på dens størrelse, ejerskab og børsnotering, herunder undtagelser for statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer på regulerede markeder.

 § 7. Reglerne i denne lov for udarbejdelse af årsrapporter opdeles i regnskabsklasserne A, B, C og D, jf. afsnit II-V. Ved afgørelsen af, hvilken regnskabsklasse en virksomhed skal følge, gælder nedenstående:
1) Virksomheder omfattet af loven, som ikke har pligt til at aflægge årsrapport efter § 3, stk. 1, men som frivilligt aflægger årsrapport, jf. § 3, stk. 2, skal i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse A i afsnit II.
2) Små virksomheder, som har pligt til at aflægge årsrapport efter § 3, stk. 1, skal i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse B i afsnit III.
3) Mellemstore og store virksomheder, som har pligt til at aflægge årsrapport efter § 3, stk. 1, skal i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse C i afsnit IV.
4) Statslige aktieselskaber og virksomheder, som har kapitalandele, gældsinstrumenter eller andre værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og som har pligt til at aflægge årsrapport efter § 3, stk. 1, skal uanset størrelse følge reglerne for regnskabsklasse D i afsnit V, jf. dog § 7 a.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 under afsnit I i årsregnskabsloven og beskriver, hvordan virksomheder klassificeres i regnskabsklasser A, B, C og D. Konkret fastlægger det størrelsesgrænserne for inddeling i små, mellemstore og store virksomheder, hvilket afgør, hvilke regnskabsregler virksomheden skal følge.

 Stk. 2. Ved afgørelsen af, hvilken regnskabsklasse en virksomhed skal følge, anvendes følgende størrelsesgrænser:
1) Små virksomheder: Virksomheder, som i to på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:
a) En balancesum på 55 mio. kr.,
b) en nettoomsætning på 111 mio. kr. og
c) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 50.
2) Mellemstore virksomheder: Virksomheder, der ikke er små virksomheder, og som i to på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:
a) En balancesum på 195 mio. kr.,
b) en nettoomsætning på 391 mio. kr. og
c) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 250.
3) Store virksomheder: Virksomheder, der ikke er små eller mellemstore virksomheder.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Indregning og måling", under afsnit III, "Regnskabsklasse B", og præciserer beregningsmetoderne for de størrelsesgrænser, der anvendes til at vurdere, om en virksomhed kvalificerer som en mikrovirksomhed, en lille, mellemstor eller stor virksomhed i henhold til årsregnskabsloven.

 Stk. 3. Ved beregning af størrelserne i stk. 2 gælder følgende:
1) Balancesummen er summen af alle aktivposter.
2) Nettoomsætningen er defineret i bilag 1, C, nr. 13. Er et regnskabsår kortere eller længere end 12 måneder, forhøjes eller formindskes nettoomsætningen forholdsmæssigt, således at der opnås et beløb svarende til beløbet for en periode på 12 måneder.
3) Det gennemsnitlige antal heltidsbeskæftigede beregnes så vidt muligt efter de regler, der er fastsat i medfør af § 143 i selskabsloven.


Dette afsnit indgår i kapitel 7 om regnskabsklasser i årsregnskabsloven og præciserer beregningsmetoden for størrelsesgrænser ved vurdering af, hvilken regnskabsklasse en virksomhed hører til, herunder særlige regler for virksomheder med betydelige finansielle indtægter eller indtægter fra investeringsvirksomhed.

 Stk. 4. Virksomheder, hvis finansielle indtægter eller indtægter fra investeringsvirksomhed mindst svarer til nettoomsætningen, jf. bilag 1, C, nr. 13, skal ved beregningen af størrelsesgrænserne i stk. 2 anvende nettoomsætningen med tillæg af finansielle indtægter og indtægter fra investeringsvirksomhed. Som indtægter af investeringsvirksomhed anses positive værdireguleringer omfattet af § 38, stk. 1, og realiserede gevinster ved salg af investeringsejendomme.


Dette afsnit omhandler reglerne for, hvilken regnskabsklasse en virksomhed skal følge, afhængigt af dens størrelse, ejerskab og pligt til at udarbejde koncernregnskab, og indeholder særlige bestemmelser for modervirksomheder, der har pligt til at aflægge koncernregnskab.

 Stk. 5. Uanset stk. 1 skal modervirksomheder for koncerner, der efter § 109 skal aflægge koncernregnskab, i deres årsrapport i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse C, medmindre de i det mindste skal følge regnskabsklasse D i henhold til stk. 1, nr. 4. Undlader en modervirksomhed at aflægge koncernregnskab i henhold til §§ 111 eller 112, kan modervirksomheden dog i sin årsrapport følge reglerne for regnskabsklasse B, hvis den opfylder betingelserne i stk. 2, nr. 1.


Dette afsnit omhandler regnskabsklasser og bestemmer, hvilke regler virksomheder skal følge ved udarbejdelse af årsrapporter, afhængigt af deres størrelse og virksomhedsform, herunder muligheden for at vælge strengere regler fra højere regnskabsklasser.

 Stk. 6. I stedet for at følge reglerne i det afsnit, som virksomheden i det mindste skal følge i henhold til stk. 1 og 5, kan virksomheden vælge systematisk og konsekvent at følge alle eller nogle af reglerne i et eller flere efterfølgende afsnit (regnskabsklasser).


Undtagelse fra særlige regler for statslige aktieselskaber vedrørende datterselskaber.

 § 7 a. Denne lovs særlige regler om statslige aktieselskaber finder ikke anvendelse på aktieselskaber, som er datterselskaber af statslige aktieselskaber.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder krav til klassifikation og opstilling af regnskabsposter i balancen og resultatopgørelsen.

 § 80. Virksomheden skal i en linje i henholdsvis resultatopgørelsen og balancen særskilt præsentere de aktiviteter, der i henhold til en samlet plan skal afhændes, lukkes eller opgives, medmindre de ikke kan udskilles fra de øvrige aktiviteter.


Dette afsnit omhandler kravene til opstilling og præsentation af årsrapporter for store virksomheder, herunder specifikke regler for klassifikation og opstilling af poster i resultatopgørelse og balance, samt de tilhørende noter.

 Stk. 2. De poster, som er sammendraget i en linje i henholdsvis resultatopgørelsen og balancen efter stk. 1, skal specificeres i noterne.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og præciserer, at store virksomheder ikke kan benytte undtagelsen fra at oplyse nettoomsætning i resultatopgørelsen, men skal vise nettoomsætningen sammen med yderligere opdelte poster i overensstemmelse med bilag 2.

 § 81. § 32 om undtagelser for oplysning om nettoomsætning m.v. gælder ikke for store virksomheder. Disse skal derfor i resultatopgørelsen vise nettoomsætningen tillige med de i bilag 2, skema 3, opregnede poster nr. 2-5 eller de i bilag 2, skema 4, opregnede poster nr. 2, 3 og 6.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder specifikke krav til opgørelse af kostpris for varebeholdninger.

 § 82. Virksomheden skal i kostprisen for de varebeholdninger, den har fremstillet, indregne de omkostninger, der indirekte kan henføres til varebeholdninger, hvis omkostningerne vedrører fremstillingsperioden.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af aktiver i regnskabsklasse C, herunder krav til store virksomheder om at indregne udviklingsprojekter som aktiver.

 § 83. Store virksomheder skal indregne udviklingsprojekter, der tilsigter at udvikle et bestemt produkt eller en bestemt proces, som virksomheden har til hensigt at fremstille henholdsvis benytte i produktionen. Herunder hører patenter og andre immaterielle aktiver, som følger af et udviklingsprojekt.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning af udviklingsprojekter i årsregnskabet for store virksomheder i regnskabsklasse C, herunder oprettelse af en reserve for udviklingsomkostninger under egenkapitalen.

 Stk. 2. Indregnes udviklingsprojekter, jf. stk. 1, skal et beløb svarende til de indregnede udviklingsomkostninger indregnes direkte i posten »Reserve for udviklingsomkostninger« under egenkapitalen. § 41, stk. 3, 2. og 3. pkt., finder tilsvarende anvendelse på denne reserve.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og præciserer, at virksomheder skal indregne alle aktiver, der opfylder den lovgivningsmæssige definition, også selvom virksomheden ikke ejer aktivet.

 § 83 a. Virksomheden skal indregne alle aktiver, som opfylder definitionen på aktiver i bilag l, C, nr. 1, uanset om virksomheden har ejendomsretten over aktivet.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og specificerer, at store virksomheder ikke kan benytte undtagelsen fra indregning af indtægter efter produktionsmetoden, som ellers kan gælde for mindre virksomheder.

 § 83 b. Undtagelsen i § 49, stk. 1, 2. pkt., finder ikke anvendelse for virksomheder omfattet af regnskabsklasse C.


Afsnit IV, Kapitel 10, som omhandler indregning og måling i regnskabsklasse C, herunder bestemmelser for pengestrømsopgørelse og egenkapitalopgørelse.

 § 84. (Ophævet)


Afsnit IV, Kapitel 10, som omhandler indregning og måling i regnskabsklasse C, herunder pengestrømsopgørelsen og egenkapitalopgørelsen.

 § 85. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af pengestrømsopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder indregning af ind- og udbetalinger på betalingstidspunktet.

 § 86. I pengestrømsopgørelsen skal ind- og udbetalinger indregnes på betalingstidspunktet, uanset hvornår indregningen sker i resultatopgørelsen eller balancen.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af pengestrømsopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder opstilling og indhold af pengestrømme fra drifts-, investerings- og finansieringsaktiviteter samt ændringer i likvider.

 Stk. 2. Pengestrømsopgørelsen skal i det mindste vise periodens pengestrømme fordelt på drifts-, investerings- og finansieringsaktiviteterne. Endvidere skal pengestrømsopgørelsen særskilt vise regnskabsårets forskydninger i likvider samt likviderne ved periodens begyndelse og slutning.


Dette afsnit omhandler kravene til opstilling af pengestrømsopgørelsen i årsrapporten for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C, herunder krav til sammenligningsoplysninger fra det foregående regnskabsår.

 Stk. 3. De tilsvarende beløb for posterne i det foregående regnskabsår skal anføres. Er posterne ikke direkte sammenlignelige med det foregående års poster, skal sidstnævnte tilpasses. Virksomheden kan dog undlade at tilpasse sammenligningstal, hvis den manglende sammenlignelighed skyldes ændringer i virksomhedens aktiviteter. Poster i pengestrømsopgørelsen, som ikke indeholder noget beløb for regnskabsåret, skal kun medtages, hvis den foregående årsrapport indeholder en sådan post.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder specifikke regler for indholdet af pengestrømsopgørelsen i et koncernregnskab.

 Stk. 4. En virksomhed kan undlade selv at udarbejde en pengestrømsopgørelse, hvis denne er indeholdt i en pengestrømsopgørelse for koncernen.


Dette afsnit omhandler kravene til egenkapitalopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder specifikke oplysningspligter for bevægelser i egenkapitalposterne over regnskabsåret.

 § 86 a. Egenkapitalopgørelsen skal for hver post oplyse
1) størrelsen primo regnskabsåret,
2) tilgang i løbet af regnskabsåret,
3) afgang i løbet af regnskabsåret og
4) størrelsen ultimo regnskabsåret.


Dette afsnit omhandler kravene til egenkapitalopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder oplysninger om bevægelser i egenkapitalposterne.

 Stk. 2. Indholdet af årets bevægelser på egenkapitalopgørelsen skal fremgå af benævnelsen eller af noterne.


Dette afsnit omhandler kravene til egenkapitalopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder specifikke oplysninger om bevægelser i reserver og beløb, der indregnes direkte på egenkapitalen.

 Stk. 3. I opgørelsen efter stk. 1 skal særskilt fremgå til- og afgange i posterne »Reserve for opskrivninger« og »Reserve for udviklingsomkostninger« samt beløb, som indregnes direkte på egenkapitalen i henhold til § 49, stk. 2, nr. 3 og 4.


Dette afsnit omhandler kravene til egenkapitalopgørelsen i regnskabsklasse C, herunder hvilke oplysninger der skal fremgå, herunder ledelsens forslag til anvendelse af overskud eller dækning af underskud.

 Stk. 4. Ledelsens forslag til beslutning om anvendelse af overskud eller dækning af underskud skal fremgå af opgørelsen.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder krav til indhold, opstilling og oplysninger i noterne. Specifikt vedrører afsnittet kapitel 11, som omhandler oplysninger i noterne, og mere præcist noteoplysninger om anvendt regnskabspraksis.

 § 87. Ud over de i § 53 krævede oplysninger skal redegørelsen for anvendt regnskabspraksis indeholde oplysning om indregningsmetoder og målegrundlag for pengestrømsopgørelsen, herunder oplysning om, hvad virksomheden henregner til likvider. Det skal særskilt oplyses, hvis virksomheden har undladt at udarbejde en pengestrømsopgørelse i medfør af § 86, stk. 4.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i ledelsesberetningen for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C, herunder specifikke krav til redegørelse for anvendte metoder ved opgørelse af nøgletal.

 Stk. 2. Virksomheden skal i ledelsesberetningen oplyse om de anvendte metoder til opgørelse af de nøgletal, der indgår i ledelsesberetningen.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C, herunder specifikke krav til oplysninger om virksomhedskapitalen i kapitalselskaber.

 § 87 a. Består virksomhedskapitalen i et kapitalselskab af flere klasser, skal disse specificeres, jf. stk. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler oplysninger om virksomhedens kapitalstruktur, herunder specificering af forskellige aktieklasser og deres pålydende eller bogførte værdi, som skal oplyses i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse D.

 Stk. 2. Antallet af aktier eller anparter og deres pålydende værdi skal angives for hver klasse. Ved kapitalandele uden pålydende værdi skal den bogførte pariværdi angives for hver klasse.


Dette afsnit omhandler oplysninger om virksomhedskapitalen i ledelsesberetningen for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C, herunder specificering af kapitalandele i forskellige klasser og deres værdi.

 Stk. 3. For aktieselskaber og partnerselskaber skal angives antal og pålydende værdi eller ved kapitalandele uden pålydende værdi den bogførte pariværdi.


Dette afsnit omhandler oplysninger om virksomhedskapitalen i årsrapporter for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse D, herunder krav om specificering af kapitalandele.

 Stk. 4. Er der i et aktieselskab, anpartsselskab eller partnerselskab tegnet nye kapitalandele i regnskabsåret, skal antallet og den pålydende værdi eller ved kapitalandele uden pålydende værdi den bogførte pariværdi oplyses.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og specificerer, hvordan oplysninger om anlægsaktiver skal præsenteres i noterne til årsrapporten, herunder detaljerede oplysninger om kostpris, opskrivninger samt ned- og afskrivninger.

 § 88. For hver post under anlægsaktiver skal kostpris, opskrivninger samt ned- og afskrivninger oplyses således:
1) Kostprisen:
a) Kostprisen ved det foregående regnskabsårs slutning uden op-, ned- og afskrivninger,
b) tilgang i årets løb, herunder forbedringer,
c) afgang i årets løb,
d) overførsler i årets løb til andre poster og
e) den samlede kostpris på balancetidspunktet.
2) Opskrivninger:
a) Opskrivninger ved det foregående regnskabsårs slutning,
b) årets opskrivninger,
c) årets tilbageførsler af tidligere års opskrivninger og
d) de samlede opskrivninger på balancetidspunktet.
3) Ned- og afskrivninger:
a) Ned- og afskrivninger ved det foregående regnskabsårs slutning,
b) årets nedskrivninger,
c) årets afskrivninger,
d) årets ned- og afskrivninger på afhændede og udrangerede aktiver,
e) årets tilbageførsler af tidligere års nedskrivninger samt tilbageførsel af de samlede af- og nedskrivninger på aktiver, der i året er afhændet eller udgået af driften, og
f) de samlede af- og nedskrivninger på balancetidspunktet.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapportens noter om anlægsaktiver, herunder kostpris, opskrivninger og ned- og afskrivninger, og præciserer, at reglerne også gælder for anlægsaktiver, der måles til dagsværdi eller indre værdi.

 Stk. 2. Stk. 1 finder med de fornødne tilpasninger anvendelse for hver post under anlægsaktiver der, måles til dagsværdi efter §§ 37-38 eller til indre værdi efter § 43 a.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og præciserer yderligere oplysningskrav i noterne til årsrapporten, herunder specifikke forudsætninger for måling af udviklingsprojekter og skatteaktiver.

 § 88 a. Virksomheden skal oplyse om de særlige forudsætninger, som ligger til grund for indregning og måling af udviklingsprojekter og skatteaktiver.


Regnskabsklasse C, kapitel 11, noteoplysninger om aktiver

 § 88 b. Har virksomheden finansielle anlægsaktiver, der måles til kostpris, hvor de pågældende aktiver er indregnet til en højere værdi end dagsværdien, skal virksomheden give oplysning om aktivernes dagsværdi, den indregnede værdi og årsagen til, at der ikke er foretaget nedskrivninger. Der skal endvidere gives oplysning om, hvilken dokumentation der ligger til grund for antagelsen om, at den bogførte værdi vil blive genindvundet.


Dette afsnit omhandler oplysninger om nedskrivninger og opskrivninger af anlægsaktiver i årsrapporten, herunder krav til oplysning om dagsværdi, årsag til manglende nedskrivning og dokumentation for genindvindelsesværdi, og tillader sammentælling af oplysninger for ensartede grupper af anlægsaktiver.

 Stk. 2. Oplysningerne kan gives samlet for ensartede grupper af anlægsaktiver.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og vedrører specifikke krav til noteoplysninger om aktiver, herunder forklaring af periodeafgrænsningsposter, der indgår som aktiver i balancen.

 § 89. Virksomheden skal forklare de periodeafgrænsningsposter, der indgår som aktiver i balancen, jf. § 27, stk. 1.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C og handler specifikt om de krav, der stilles til oplysninger om varebeholdninger i noterne til årsregnskabet.

 Stk. 2. Afviger en varebeholdnings genanskaffelsesværdi fra kostprisen opgjort i overensstemmelse med §§ 44, 45 og 82, skal virksomheden for hver post oplyse forskelsbeløbet.


Kapitel 2 i Afsnit I omhandler ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten, herunder pligten til at udarbejde og godkende regnskabet.

 § 8. Virksomhedens ledelse, jf. bilag 1, A, nr. 6, skal aflægge årsrapport for virksomheden.


Kapitel 2, § 8, stk. 2 – Ledelsens ansvar for udarbejdelse af årsrapporten, herunder overholdelse af lovgivning, standarder og indsendelsesfrister.

 Stk. 2. Hvert enkelt medlem af de ansvarlige ledelsesorganer har ansvar for, at årsrapporten udarbejdes i overensstemmelse med lovgivningen og eventuelle yderligere krav til regnskaber i vedtægter eller aftale. Ved udarbejdelsen skal de endvidere iagttage de for virksomheden gældende standarder, jf. §§ 136 og 137. Endvidere har hvert enkelt medlem ansvar for, at årsrapporten, hvis revision er krævet, kan revideres og godkendes i tide. Hvert enkelt medlem af det øverste ledelsesorgan har ansvar for, at årsrapporten indsendes til Erhvervsstyrelsen inden for de i loven fastsatte frister.


Dette afsnit omhandler ledelsens ansvar for udarbejdelse og godkendelse af årsrapporten, herunder pligten til at sikre, at årsrapporten kan revideres og godkendes i tide, samt at en eventuel erklæring om bæredygtighedsrapportering kan afgives inden for fastsatte frister.

 Stk. 3. Endvidere har hvert enkelt medlem af de ansvarlige ledelsesorganer ansvar for,
1) at årsrapporten, hvis revision er krævet, kan revideres og godkendes i tide, og
2) at en eventuel erklæring om bæredygtighedsrapportering kan afgives, så årsrapporten kan godkendes i tide.


Dette afsnit omhandler ledelsens ansvar for udarbejdelse og indsendelse af årsrapporten, herunder krav til underskrift og frister.

 Stk. 4. Hvert enkelt medlem af det øverste ledelsesorgan har ansvar for, at årsrapporten indsendes til Erhvervsstyrelsen inden for de frister, der fremgår af § 138, stk. 1, jf. § 153.


Afsnit III, Kapitel 11, Noteoplysninger – Oplysninger om aktiver

 § 90. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og præciserer, at virksomheden skal oplyse om aktiver, der er indregnet i regnskabet, selvom virksomheden ikke ejer dem, herunder den værdi, de er indregnet til, i overensstemmelse med § 83 a, som kræver indregning af alle aktiver, der opfylder definitionsgrundlaget, uanset ejerskab.

 § 90 a. Virksomheden skal oplyse, hvilke indregnede aktiver der ikke ejes af virksomheden, og med hvilken værdi de er indregnet, jf. § 83 a.


Store virksomheder skal i noterne til årsrapporten oplyse om eventualaktiver, herunder deres karakter og værdi, som ikke er indregnet i balancen, men som kan medføre fremtidige økonomiske fordele.

 § 90 b. Store virksomheder skal oplyse karakteren og værdien af virksomhedens eventualaktiver.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravet om at forklare bestemte forpligtelser i noterne til årsregnskabet.

 § 91. Virksomheden skal forklare
1) periodeafgrænsningsposter, der indgår som forpligtelser i balancen, jf. § 27, stk. 2, og
2) hensatte forpligtelser, jf. § 47.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravet om oplysning om langfristede gældsforpligtelser i noterne til årsregnskabet.

 § 92. For hver post under gældsforpligtelser skal der gives oplysning om den del, der forfalder til betaling mere end 5 år efter balancetidspunktet.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravene til oplysninger om gæld, herunder konvertible gældsbreve og gældsbreve med rente, der afhænger af udbytte eller overskud.

 § 93. Har virksomheden optaget lån mod udstedelse af konvertible gældsbreve, skal der for hvert lån angives det udestående beløb, ombytningskursen, den fastsatte frist for ombytning til kapitalandele og eventuelle øvrige rettigheder, som er knyttet hertil. Er der optaget lån mod obligationer eller mod andre gældsbreve med ret til rente, hvis størrelse helt eller delvis er afhængig af det udbytte, som virksomheden deklarerer, eller af årets overskud, skal der for hvert lån angives det udestående beløb samt den aftalte forrentning.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger om finansielle forpligtelser og særlige rettigheder i årsrapporter, herunder oplysninger om konvertible gældsbreve og andre rettigheder, der kan føre til udstedelse af nye kapitalandele.

 Stk. 2. Stk. 1, 1. pkt., finder tilsvarende anvendelse på øvrige rettigheder udstedt af virksomheden, som vil kunne medføre afgang af eksisterende eller udstedelse af nye kapitalandele i virksomheden. Oplysningerne skal gives for hver rettighed.


Dette afsnit omhandler oplysninger om forpligtelser i årsrapporter, herunder særlige oplysninger om kreditorers tilbagetræden fra fordringer til fælles fordel.

 Stk. 3. Har en kreditor tilkendegivet at ville træde tilbage til fordel for alle virksomhedens andre kreditorer med henblik på dækning for deres tilgodehavender i virksomheden, skal der for hver forpligtelse, som er omfattet af tilbagetrædelsen, oplyses det udestående beløb, tidspunktet for forfald og eventuelle særlige vilkår for tilbagetrædelsen.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer de krav, der gælder for oplysninger om udskudt skat i noterne til årsregnskabet.

 § 93 a. For udskudt skat, jf. § 47, skal i det mindste oplyses om beløbet
1) ved foregående regnskabsårs slutning,
2) indregnet i resultatopgørelsen i regnskabsåret,
3) indregnet direkte på egenkapitalen i regnskabsåret og
4) på balancetidspunktet.


Dette afsnit omhandler oplysninger om hensatte forpligtelser i forbindelse med udskudt skat, herunder særlige oplysninger for virksomheder, der er omfattet af undtagelser i forbindelse med ekstraskat efter minimumsbeskatningsloven.

 Stk. 2. En virksomhed omfattet af undtagelsen i § 33, stk. 3, og § 47, stk. 3, skal oplyse herom og om den ekstraskat, som i året er betalt som følge af minimumsbeskatningsloven eller et andet lands tilsvarende regler.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger om sikkerhedsstillelser i forbindelse med forpligtelser og indgår i reglerne for noteoplysninger i regnskabsklasse C.

 § 94. Har virksomheden stillet pant eller anden sikkerhed i aktiver, skal den angive omfanget af pantsætningerne og de pantsatte aktivers regnskabsmæssige værdi, specificeret for de enkelte poster.


Dette afsnit indgår i reglerne for noter til årsrapporten i regnskabsklasse C og D og præciserer kravet om oplysning om økonomiske arrangementer, der ikke er indregnet i balancen, men som kan påvirke virksomhedens finansielle stilling.

 § 94 a. Virksomheden skal oplyse om arrangementer, som ikke er indregnet i balancen, herunder anvendelse af virksomheder eller aktiviteter til et specielt økonomisk, juridisk, skatte- eller regnskabsmæssigt formål, hvis oplysning herom er nødvendig for bedømmelsen af virksomhedens finansielle stilling.


Dette afsnit indgår i reglerne om oplysninger til årsrapporter for virksomheder, der anvender regnskabsklasse C eller D, og præciserer indholdet af oplysninger om økonomiske arrangementer, som ikke er indregnet i balancen, herunder anvendelse af virksomheder eller aktiviteter til specielle økonomiske, juridiske, skatte- eller regnskabsmæssige formål.

 Stk. 2. Oplysningerne efter stk. 1 skal omfatte karakteren af og det forretningsmæssige formål med arrangementerne. Virksomheden skal tillige oplyse om de risici og fordele, der er forbundet med arrangementerne, og den finansielle indvirkning heraf.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapportens noter og præciserer, hvordan oplysninger om eventualforpligtelser skal opdeles, når de ikke er indregnet i balancen, som en del af regnskabsklasse C's krav til detaljerede finansielle oplysninger.

 § 94 b. Oplysningerne om eventualforpligtelser, jf. § 64, stk. 1, skal gives særskilt for kautions- og garantiforpligtelser samt andre eventualforpligtelser, som ikke er indregnet i balancen.


Dette afsnit indgår i reglerne om oplysninger i årsrapporter for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C, og præciserer, hvordan eventuelle leasingforpligtelser, der ikke er indregnet i balancen, skal oplyses i noterne.

 Stk. 2. For leasingaftaler, der oplyses i overensstemmelse med § 64, stk. 1, skal forpligtelserne i henhold til aftalerne oplyses særskilt, medmindre forpligtelserne er indregnet i balancen.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og omhandler specifikke krav til noteoplysninger om ændringer i regnskabsmæssige skøn.

 § 95. Virksomheden skal redegøre for indtægter og omkostninger, der hidrører fra ændring af regnskabsmæssigt skøn, jf. § 52.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og C og omhandler krav til oplysninger i ledelsesberetningen om forslag til anvendelse af overskud eller dækning af underskud, herunder krav om, at forslag til udbytte skal fremgå som en særskilt post i egenkapitalen.

 § 95 a. Virksomheden skal oplyse om ledelsens forslag til beslutning om anvendelse af virksomhedens overskud eller dækning af underskud. Ledelsens forslag til udbytte skal fremgå som en særlig post i egenkapitalen under »Overført overskud eller underskud«, jf. bilag 2, skema 1 eller 2.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i regnskabsklasse C og D og præciserer oplysningskravene om udlodning af ekstraordinært udbytte i forbindelse med ledelsens forslag til anvendelse af overskud.

 Stk. 2. Er der foretaget udlodning af ekstraordinært udbytte i regnskabsåret, skal dette oplyses. Er der foretaget udlodning af ekstraordinært udbytte efter regnskabsårets udløb, skal dette ligeledes oplyses.


Dette afsnit omhandler kravene til oplysninger om ledelsens forslag til anvendelse af overskud eller dækning af underskud i resultatopgørelsen og i ledelsesberetningen, herunder undtagelser fra tidligere krav.

 Stk. 3. Afgivelsen af oplysningerne efter stk. 1 og 2 fritager virksomheden for at give de i § 31 krævede oplysninger.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse C og omhandler specifikke oplysningskrav til store virksomheder om fordelingen af nettoomsætning på aktiviteter og geografiske markeder i ledelsesberetningen.

 § 96. Store virksomheder skal oplyse nettoomsætningens fordeling på aktiviteter og på geografiske markeder, hvis disse henholdsvis aktiviteter og markeder afviger betydeligt indbyrdes med hensyn til tilrettelæggelsen af salget af varer og tjenesteydelser. Ved fordelingen skal der tages hensyn til den måde, hvorpå salget af de varer og tjenesteydelser, der indgår i virksomhedens primære drift, er tilrettelagt. Angivelserne kan udelades, hvis de kan volde betydelig skade for virksomheden. Udeladelsen skal begrundes. § 11, stk. 2, finder ikke anvendelse på oplysninger, der er udeladt efter 3. pkt.


Dette afsnit omhandler oplysninger om revisionens honorar, som store virksomheder skal angive i deres årsrapport, herunder en opdeling af honoraret efter type af ydelser og sammenligningsoplysninger for det foregående regnskabsår.

 Stk. 2. En stor virksomhed skal angive det samlede honorar for regnskabsåret til den revisionsvirksomhed, der udfører den lovpligtige revision, og til revisionsvirksomhedens dattervirksomheder. Oplysningen skal specificeres i honorar for lovpligtig revision af årsregnskabet, honorar for andre erklæringsopgaver med sikkerhed, honorar for skatterådgivning og honorar for andre ydelser. For de i 1. pkt. omhandlede beløb skal angives de tilsvarende beløb for det foregående regnskabsår.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapporter for store virksomheder, herunder krav til oplysning om honorar til revisionsvirksomheden og dattervirksomheder.

 Stk. 3. En virksomhed kan undlade at give oplysningerne efter stk. 2, hvis virksomhedens regnskab ved fuld konsolidering indgår i et koncernregnskab, hvori oplysningen gives for koncernen som helhed, og koncernregnskabet er udarbejdet af en modervirksomhed, der henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravet om at oplyse om sikkerhedsstillelser givet til datter- og andre tilknyttede virksomheder, som supplement til oplysningerne i § 94 om pantsætninger og sikkerheder.

 § 97. Virksomheden skal særskilt angive den samlede sikkerhedsstillelse, jf. § 94, for eventuelle dattervirksomheder og den samlede sikkerhedsstillelse for eventuelle andre tilknyttede virksomheder.


Dette afsnit indgår i reglerne om oplysninger til årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og omhandler specifikke oplysninger om nærtstående parter, herunder kapitalinteresser, dattervirksomheder, associerede virksomheder og interessent- eller kommanditselskaber, hvor virksomheden har en ejer- eller ledelsesposition.

 § 97 a. Virksomheden skal oplyse navn på, hjemsted og retsform for hver kapitalinteresse, dattervirksomhed og associeret virksomhed og for hvert interessent- eller kommanditselskab, i hvilket virksomheden er interessent eller komplementar.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer, hvilke oplysninger der skal gives om kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder i noterne til årsregnskabet.

 Stk. 2. Virksomheden skal endvidere for hver kapitalinteresse, dattervirksomhed og associeret virksomhed oplyse,
1) hvor stor en andel virksomheden ejer, og
2) størrelsen af egenkapitalen og resultatet ifølge den senest godkendte årsrapport.


Dette afsnit indgår i reglerne om oplysninger til nærtstående parter i årsrapporter for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C eller D, og præciserer undtagelser fra pligten til at oplyse om egenkapital og resultat for kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder.

 Stk. 3. Oplysningerne i stk. 2, nr. 2, kan undlades, hvis
1) den pågældende kapitalinteresse eller associerede virksomhed ikke offentliggør en årsrapport,
2) den pågældende dattervirksomheds eller associerede virksomheds regnskab indgår ved konsolidering i virksomhedens koncernregnskab eller
3) virksomheden indregner kapitalandelene i den pågældende kapitalinteresse, dattervirksomhed eller associerede virksomhed til dennes regnskabsmæssige indre værdi.


Dette afsnit omhandler oplysninger om nærtstående parter i årsrapporter, herunder krav om at oplyse navn, hjemsted og retsform for kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder, samt andele og økonomiske oplysninger.

 Stk. 4. Oplysningerne i stk. 1 kan udelades, hvis de kan volde betydelig skade for virksomheden selv eller de i stk. 1 omhandlede virksomheder. Anvendelse af 1. pkt. skal oplyses.


Dette afsnit indgår i reglerne om oplysninger til noterne i årsrapporten for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse C eller D, og specifikt i kapitlet om oplysninger om nærtstående parter og koncernforhold.

 § 97 b. Virksomheden skal oplyse navn på og hjemsted for de modervirksomheder, der udarbejder koncernregnskab for den henholdsvis største og mindste koncern, hvori virksomheden indgår som dattervirksomhed. Det skal endvidere oplyses, hvor de pågældende udenlandske modervirksomheders koncernregnskaber kan rekvireres.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 under afsnit III (Regnskabsklasse B) og omhandler oplysninger i årsrapporten, specifikt noteoplysninger om nærtstående parter. Paragraf 98 bygger på oplysninger i § 77 og kræver, at virksomheden oplyser om kapitalandele i sig selv, som ejes eller anvendes som sikkerhed af dattervirksomheder, eller som er erhvervet eller afhændet af disse i regnskabsåret.

 § 98. Virksomheden skal give oplysninger efter § 77 for kapitalandele i virksomheden, der besiddes af dattervirksomhederne til eje eller sikkerhed, eller som er erhvervet eller afhændet af dattervirksomhederne i regnskabsåret.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravet til opgørelse af personaleomkostninger i noterne, medmindre oplysningen allerede fremgår af resultatopgørelsen.

 § 98 a. Virksomhedens personaleomkostninger skal specificeres i lønninger, pensioner og andre omkostninger til social sikring, medmindre dette fremgår af resultatopgørelsen.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og omhandler specifikke krav til oplysning om vederlag, pensioner og incitamentsprogrammer for ledelsesmedlemmer.

 § 98 b. Virksomheden skal angive det samlede vederlag m.v. for regnskabsåret til nuværende og forhenværende medlemmer af ledelsen for deres funktion fordelt på hvert ledelsesorgan samt, hvor der ikke er udpeget et ledelsesorgan, for ejerne. Desuden skal virksomheden angive de samlede forpligtelser til at yde pension til de nævnte. Er der fastsat særlige incitamentsprogrammer for medlemmer af ledelsen, skal det oplyses, hvilken kategori af ledelsesmedlemmer programmet gælder for, hvilke ydelser programmet omfatter, og hvad der er nødvendigt for at kunne vurdere værdien heraf.


Dette afsnit omhandler kravet om, at virksomheder skal angive sammenlignende oplysninger og beløb fra det foregående regnskabsår i deres årsrapport, herunder i resultatopgørelse, balance og noter, for at sikre sammenlignelighed og gennemsigtighed i regnskabsoplysningerne.

 Stk. 2. De tilsvarende oplysninger og beløb for det foregående regnskabsår skal angives.


Dette afsnit omhandler oplysninger om vederlag til ledelsen i årsrapporter, herunder regler for, hvordan beløb skal præsentes, når det kunne afsløre individuelle beløb for medlemmer af ledelsen.

 Stk. 3. Hvis oplysninger efter stk. 1 vil føre til, at der vises beløb for et enkelt medlem af en ledelseskategori, kan beløbene i stedet
1) angives samlet for to kategorier eller
2) udelades, hvis kun én kategori modtager vederlag m.v., pension eller særligt incitamentsprogram.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse C og D og præciserer kravene til oplysninger om transaktioner med nærtstående parter, herunder art, størrelse og betingelser for sådanne transaktioner samt nedskrivninger af tilgodehavender.

 § 98 c. Har der fundet transaktioner sted mellem virksomheden og dens nærtstående parter, jf. stk. 2, skal virksomheden oplyse om arten af forholdet mellem virksomheden og de nærtstående parter og give de oplysninger om transaktioner og mellemværender, der er nødvendige for en forståelse af forholdets mulige påvirkning af årsregnskabet. Oplysningerne skal som minimum omfatte
1) transaktionernes art og beløbsmæssige størrelse,
2) den beløbsmæssige størrelse af mellemværender og betingelserne for disse,
3) årets nedskrivninger af tilgodehavender fra nærtstående parter og
4) den akkumulerede nedskrivning på eksisterende tilgodehavender.


Dette afsnit omhandler oplysninger om transaktioner mellem virksomheden og nærtstående parter, herunder definitionen af nærtstående parter i henhold til den internationale regnskabsstandard IAS 24, som skal anvendes i årsrapporter for visse virksomheder.

 Stk. 2. Nærtstående parter defineres i overensstemmelse med definitionen i den internationale regnskabsstandard IAS 24, således som denne er vedtaget af Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, samt efterfølgende ændringer i definitionen, som vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med den nævnte forordning.


Dette afsnit omhandler oplysninger om transaktioner mellem virksomheden og dens nærtstående parter, herunder krav om at oplyse om arten af forholdet, transaktionernes beløb og vilkår. Stk. 3 specificerer en undtagelse fra disse oplysningskrav, når transaktioner foregår mellem virksomheden og dens helt ejede dattervirksomheder.

 Stk. 3. De i stk. 1 nævnte oplysninger kan undlades, hvis transaktionerne er indgået imellem virksomheden og en eller flere af virksomhedens helejede dattervirksomheder.


Dette afsnit omhandler oplysninger om transaktioner mellem virksomheden og nærtstående parter, herunder krav til, hvordan sådanne transaktioner skal oplyses i årsrapporten, og muligheden for at gruppere oplysninger, så længe det ikke skjuler væsentlige virkninger på virksomhedens finansielle stilling.

 Stk. 4. Oplysninger om individuelle transaktioner efter stk. 1 kan grupperes efter deres karakter, medmindre særskilte oplysninger er nødvendige for at forstå virkningerne af transaktioner med nærtstående parter for virksomhedens finansielle stilling.


Dette afsnit omhandler oplysninger om transaktioner mellem virksomheden og nærtstående parter, herunder undtagelser for fonde, der er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde.

 Stk. 5. Stk. 1, 3 og 4 finder ikke anvendelse på fonde, som er omfattet af lov om erhvervsdrivende fonde.


Dette afsnit omhandler oplysninger om transaktioner mellem virksomheden og nærtstående parter, herunder krav om at oplyse om arten af forholdet og de finansielle vilkår. Stk. 6 tillader begrænsning af oplysningerne til transaktioner, der ikke er gennemført på normale markedsvilkår, såfremt dette tydeligt oplyses.

 Stk. 6. Oplysningerne efter stk. 1 kan begrænses til at omfatte transaktioner, som ikke er gennemført på normale markedsvilkår. Anvendelse af 1. pkt. skal oplyses.


Dette afsnit indgår i kapitlet om oplysninger i årsrapporten for regnskabsklasse C og specificerer, at der skal gives en beskrivelse af væsentlige hændelser efter regnskabsårets afslutning og deres økonomiske konsekvenser.

 § 98 d. Der skal gives en beskrivelse af arten af betydningsfulde hændelser, som er indtruffet efter regnskabsårets udløb, og den finansielle virkning heraf.


Dette afsnit indgår i Afsnit IV (Regnskabsklasse C) og specificerer indholdskravene til ledelsesberetningen for mellemstore og store virksomheder, herunder krav om beskrivelse af aktiviteter, usikkerheder, udvikling og forventninger.

 § 99. Ledelsesberetningen skal
1) beskrive virksomhedens væsentligste aktiviteter,
2) beskrive eventuel usikkerhed ved indregning eller måling, så vidt muligt med angivelse af beløb,
3) beskrive usædvanlige forhold, der kan have påvirket indregningen eller målingen, så vidt muligt med angivelse af beløb,
4) redegøre for udviklingen i virksomhedens aktiviteter og økonomiske forhold,
5) beskrive virksomhedens forventede udvikling, herunder særlige forudsætninger og usikre faktorer, som ledelsen har lagt til grund for beskrivelsen,
6) beskrive forsknings- og udviklingsaktiviteter i eller for virksomheden og
7) omtale filialer i udlandet.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i regnskabsklasse C og D og præciserer, at store virksomheder skal redegøre for deres immaterielle nøgleressourcer og deres betydning for forretningsmodellen og værdiskabelsen.

 Stk. 2. Store virksomheder skal i ledelsesberetningen medtage oplysninger om immaterielle nøgleressourcer og redegøre for, hvordan virksomhedens forretningsmodel grundlæggende afhænger af sådanne immaterielle nøgleressourcer, og hvorledes disse ressourcer er en kilde til værdiskabelse for virksomheden.


Dette afsnit indgår i ledelsesberetningen for store virksomheder i regnskabsklasse C og D og beskriver kravene til oplysninger om virksomhedens risikostyring i forbindelse med finansielle instrumenter.

 Stk. 3. Er det væsentligt for at vurdere virksomhedens aktiver, forpligtelser, finansielle stilling og resultat, skal ledelsesberetningen i forhold til virksomhedens anvendelse af finansielle instrumenter beskrive
1) virksomhedens mål og politikker for styring af finansielle risici, herunder virksomhedens politik for sikring for alle større grupper af forventede fremtidige transaktioner, for hvilke der anvendes sikring, og
2) virksomhedens risikoeksponering i forbindelse med mulige ændringer i priser, kreditværdighed, likviditet og pengestrømme.


Dette afsnit indgår i Afsnit IV (Regnskabsklasse C) under Kapitel 11 (Oplysninger) og omhandler kravene til bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder, herunder indhold, struktur og undtagelser.

 § 99 a. Store virksomheder skal i ledelsesberetningen medtage en bæredygtighedsrapportering. I rapporteringen, der skal udgøre et særskilt afsnit, skal medtages oplysninger, der er nødvendige for at forstå virksomhedens indvirkning på bæredygtighedsspørgsmål, og hvordan bæredygtighedsspørgsmål påvirker virksomhedens udvikling, resultat og situation, jf. dog stk. 7 og 12. Virksomheden skal oplyse om den proces, den har gennemført for at identificere de oplysninger, som er medtaget i rapporteringen.


Dette afsnit omhandler kravene til bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder og koncerner, herunder undtagelser for dattervirksomheder, der er omfattet af en koncerns rapportering.

 Stk. 10. For virksomheder, som udarbejder konsolideret bæredygtighedsrapportering, er det tilstrækkeligt, at oplysningerne efter stk. 1-6 gives for koncernen som helhed, jf. dog § 128, stk. 4.


Dette afsnit omhandler undtagelser for dattervirksomheder, der er underlagt en modervirksomhed uden for EU/EØS, med hensyn til pligten til at udarbejde bæredygtighedsrapportering, og indeholder særlige overgangsregler indtil 6. januar 2030.

 Stk. 11. En dattervirksomhed, hvis modervirksomhed har hjemsted uden for EU/EØS, er, jf. stk. 7, 2. pkt., indtil den 6. januar 2030 undtaget fra pligten i stk. 1, hvis dattervirksomheden og dens dattervirksomheder er omfattet af en konsolideret bæredygtighedsrapportering, som er udarbejdet af en anden dattervirksomhed inden for EU/EØS, og som opfylder betingelserne i 3. pkt. En bæredygtighedsrapportering efter 1. pkt. kan indeholde oplysninger efter artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og skal da omfatte de aktiviteter, der udføres af alle modervirksomhedens dattervirksomheder inden for EU/EØS, som er omfattet af forordningen. En bæredygtighedsrapportering efter 1. pkt. skal
1) omfatte alle modervirksomhedens dattervirksomheder i EU/EØS, der har pligt til at udarbejde en bæredygtighedsrapportering efter stk. 1-6 eller tilsvarende national regulering i det pågældende EU-/EØS-land,
2) være udarbejdet i overensstemmelse med stk. 1-6, jf. stk. 10, eller tilsvarende national regulering i det pågældende EU-/EØS-land,
3) være udarbejdet af en anden koncernforbundet dattervirksomhed inden for EU/EØS, som er en af modervirksomhedens dattervirksomheder inden for EU/EØS, der i mindst 1 af de foregående 5 regnskabsår på et konsolideret grundlag havde den største omsætning inden for EU/EØS, og
4) offentliggøres i overensstemmelse med § 138 eller tilsvarende national regulering i det pågældende EU-/EØS-land.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at udarbejde bæredygtighedsrapportering for erhvervsdrivende fonde, der ikke udarbejder koncernregnskab, men hvor dattervirksomhederne opfylder de relevante oplysningskrav.

 Stk. 12. En modervirksomhed, der er en erhvervsdrivende fond, som undlader at udarbejde koncernregnskab i medfør af § 111, stk. 2, er undtaget fra at udarbejde bæredygtighedsrapportering, hvis dattervirksomheden opfylder oplysningskravene efter stk. 1-6 i sin ledelsesberetning. Herudover er en modervirksomhed, der er en erhvervsdrivende fond, som undlader at udarbejde koncernregnskab i medfør af § 111, stk. 3, undtaget fra at udarbejde bæredygtighedsrapportering, hvis den dattervirksomhed, der udarbejder det i § 111, stk. 3, nr. 1, nævnte reviderede koncernregnskab, opfylder oplysningskravene efter stk. 1-6 i sin konsoliderede ledelsesberetning.


Dette afsnit indgår i reglerne for bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og specificerer de oplysninger, der skal medtages i bæredygtighedsrapporteringen i overensstemmelse med lovkrav og relevante standarder.

 Stk. 2. Oplysninger nævnt i stk. 1, 2. pkt., skal omfatte følgende, jf. dog stk. 5:
1) En kort beskrivelse af virksomhedens forretningsmodel og -strategi, herunder
a) virksomhedens forretningsmodel og -strategis modstandsdygtighed over for risici i forbindelse med bæredygtighedsspørgsmål,
b) virksomhedens muligheder vedrørende bæredygtighedsspørgsmål,
c) virksomhedens planer, herunder gennemførelsestiltag og hertil hørende finansierings- og investeringsplaner for at sikre, at dens forretningsmodel og -strategi er forenelige med Parisaftalen inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer vedtaget den 12. december 2015 og med målet om at opnå klimaneutralitet senest i 2050 som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og, hvor det er relevant, virksomhedens eksponering for kul-, olie- og gasrelaterede aktiviteter,
d) hvordan virksomhedens forretningsmodel og -strategi tager hensyn til virksomhedens interessenters interesser og til virksomhedens indvirkning på bæredygtighedsspørgsmål, og
e) hvordan virksomhedens strategi er blevet gennemført med hensyn til bæredygtighedsspørgsmål.
2) En beskrivelse af de tidsfæstede mål vedrørende bæredygtighed, som virksomheden har fastsat, herunder, hvor det er relevant, absolutte mål for reduktion af drivhusgasemission i hvert fald for 2030 og 2050, en beskrivelse af virksomhedens fremskridt med hensyn til at nå disse mål og en tilkendegivelse af, hvorvidt virksomhedens mål vedrørende miljømæssige faktorer er baseret på videnskabelig dokumentation.
3) En beskrivelse af den rolle, som virksomhedens ledelse, jf. bilag 1, A, nr. 6, spiller med hensyn til bæredygtighedsspørgsmål, og en beskrivelse af dens ekspertise og færdigheder med henblik på at varetage denne rolle eller den mulighed, den har for at anvende bistand på dette område.
4) En beskrivelse af virksomhedens politikker vedrørende bæredygtighedsspørgsmål.
5) Oplysninger om, hvorvidt der foreligger incitamentsordninger forbundet med bæredygtighedsspørgsmål, som tilbydes medlemmer af virksomhedens ledelse, jf. bilag 1, A, nr. 6.
6) En beskrivelse af
a) due diligence-procedurer, der er gennemført af virksomheden med hensyn til bæredygtighedsspørgsmål og, hvor det er relevant, i tråd med anden lovgivning, som stiller krav til virksomheder om at gennemføre en due diligence-procedure,
b) de væsentligste aktuelle eller potentielle negative indvirkninger vedrørende virksomhedens egne aktiviteter og dens værdikæde, herunder dens produkter og tjenesteydelser, dens forretningsforbindelser og dens leverandørkæde, tiltag til at identificere og overvåge disse indvirkninger og andre negative indvirkninger, som virksomheden er påkrævet at identificere i henhold til anden lovgivning for virksomheder om at gennemføre en due diligence-procedure, og
c) eventuelle tiltag, der er taget af virksomheden for at forebygge, afbøde, afhjælpe eller standse aktuelle eller potentielle negative indvirkninger, og resultatet af sådanne tiltag.
7) En beskrivelse af de væsentligste risici for virksomheden vedrørende bæredygtighedsspørgsmål, herunder en beskrivelse af virksomhedens væsentligste afhængigheder, for så vidt angår disse spørgsmål, og hvordan virksomheden styrer disse risici.
8) Indikatorer, som er relevante for oplysningerne i nr. 1-7.


Dette afsnit indgår i reglerne for bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder, hvor der fastsættes krav til, at oplysningerne skal omfatte kortsigtede, mellem- og langsigtede perspektiver, når det er relevant.

 Stk. 3. Oplysningerne i stk. 2 skal omfatte oplysninger vedrørende kort-, mellem- og langsigtede horisonter, alt efter hvad der er relevant.


Dette afsnit indgår i reglerne for bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder, hvor der fastsættes krav om, at virksomheden skal oplyse om sin forretningsmodel, strategi, mål, risici og indvirkning i forhold til bæredygtighedsspørgsmål.

 Stk. 4. Oplysninger efter stk. 1-3 skal, hvor det er relevant, indeholde oplysninger om virksomhedens egne aktiviteter og dens værdikæde, herunder dens produkter og tjenesteydelser, dens forretningsforbindelser og dens leverandørkæde. Oplysninger efter stk. 1-3 skal endvidere indeholde henvisninger til og yderligere forklaringer på andre oplysninger, der er medtaget, jf. § 99, og beløb, der er anført i årsregnskabet.


Dette afsnit omhandler bæredygtighedsrapportering for store virksomheder, herunder krav til indhold, metoder og offentliggørelse, og indeholder bestemmelser om mulige undtagelser fra oplysningspligten af hensyn til virksomhedens interesser.

 Stk. 5. Virksomheden kan i særlige tilfælde undlade at give oplysninger efter stk. 2-4, hvis offentliggørelse af de pågældende oplysninger kan forventes at volde betydelig skade for virksomheden i forbindelse med igangværende forhandlinger eller retstvister. Undlader virksomheden at give oplysninger, jf. 1. pkt., må dette dog ikke forhindre, at rapporteringen giver en rimelig og afbalanceret forståelse af virksomhedens udvikling, resultat og situation og virksomhedens aktivitets påvirkning af de forhold, der er nævnt i stk. 1. Undlader virksomheden at give oplysninger, jf. 1. pkt., skal virksomheden oplyse dette i sin rapportering.


Dette afsnit indgår i reglerne for bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, og specificerer, at bæredygtighedsrapporteringen skal udarbejdes i overensstemmelse med gældende EU-standarder.

 Stk. 6. Oplysninger, der efter stk. 1-5 skal medtages i bæredygtighedsrapporteringen, skal afgives i overensstemmelse med de for virksomheden til enhver tid relevante standarder for bæredygtighedsrapportering som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer, herunder i delegerede retsakter, der er vedtaget i henhold til direktivet. Henvises der til internationale retningslinjer, protokoller el.lign. vedrørende bæredygtighedsrapportering i de i 1. pkt. omtalte standarder, vil disse være gældende, uanset at de ikke foreligger på dansk.


Dette afsnit omhandler kravene til bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder og dattervirksomheder, herunder muligheden for fravigelse af rapporteringspligt, når modervirksomheden allerede opfylder kravene på koncernniveau.

 Stk. 7. En dattervirksomhed kan undlade at medtage oplysninger efter stk. 1-6 i sin ledelsesberetning, hvis modervirksomheden opfylder oplysningskravene efter stk. 1-6 i sin konsoliderede ledelsesberetning for den samlede koncern. Er en dattervirksomheds modervirksomhed etableret i et land uden for EU/EØS, kan dattervirksomheden undlade at medtage oplysningerne efter stk. 1-6 i sin ledelsesberetning, hvis dattervirksomheden er omfattet af en konsolideret bæredygtighedsrapportering efter stk. 11. En dattervirksomhed som nævnt i 2. pkt. kan endvidere undlade at medtage oplysningerne efter stk. 1-6 i sin ledelsesberetning, hvis dens modervirksomhed medtager oplysningerne i sin konsoliderede bæredygtighedsrapportering, jf. dog stk. 9, og hvis bæredygtighedsrapporteringen er udarbejdet i overensstemmelse med de i stk. 6 nævnte standarder eller på en måde, der er vurderet at være ligeværdig med standarderne for bæredygtighedsrapportering.


Dette afsnit omhandler kravene til bæredygtighedsrapportering i ledelsesberetningen for store virksomheder og koncerner, herunder muligheden for, at en dattervirksomhed kan undlade at udarbejde egen bæredygtighedsrapportering, hvis modervirksomheden dækker dette på koncernniveau.

 Stk. 8. Anvender en dattervirksomhed bestemmelsen i stk. 7, 1. pkt., skal dattervirksomhedens ledelsesberetning indeholde oplysning om
1) navn og hjemsted på den modervirksomhed, der rapporterer oplysninger på koncernniveau i overensstemmelse med stk. 1-6 eller på en måde, der er vurderet at være ligeværdig med standarderne for bæredygtighedsrapportering som fastsat i overensstemmelse med de i stk. 6 nævnte standarder,
2) url-adresse på modervirksomhedens konsoliderede ledelsesberetning, jf. stk. 7, 1. pkt., eller i givet fald på dens konsoliderede bæredygtighedsrapportering og på erklæringen om bæredygtighedsrapportering, jf. § 135 c, eller på erklæringen om bæredygtighedsrapportering, jf. stk. 9, nr. 2, og
3) at dattervirksomheden er undtaget fra bestemmelserne i stk. 1-6.


Dette afsnit omhandler krav til bæredygtighedsrapportering for dattervirksomheder, når modervirksomheden har hjemsted uden for EU/EØS, og specificerer, hvilke oplysninger dattervirksomheden skal indsende og hvordan disse skal dokumenteres i ledelsesberetningen og til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 9. Anvender en dattervirksomhed bestemmelsen i stk. 7, og er dattervirksomhedens modervirksomhed hjemmehørende i et land uden for EU/EØS, skal
1) dattervirksomhedens ledelsesberetning indeholde oplysninger som nævnt i stk. 8,
2) dattervirksomheden sammen med sin egen årsrapport indsende modervirksomhedens konsoliderede bæredygtighedsrapportering og erklæringen om bæredygtighedsrapporteringen i overensstemmelse med § 138 til Erhvervsstyrelsen og
3) de oplysninger, der fremlægges i henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer vedrørende aktiviteter udført af dattervirksomheden, herunder dens dattervirksomheder, være indeholdt i dattervirksomhedens ledelsesberetning eller være indeholdt i modervirksomhedens konsoliderede bæredygtighedsrapportering.


Dette afsnit indgår i Afsnit IV (Regnskabsklasse C) under Kapitel 11 (Oplysninger) og behandler specifikke krav til ledelsesberetningen for store virksomheder, herunder krav om oplysninger om kønsfordeling i ledelsen, som et led i virksomhedens bæredygtigheds- og diversitetsrapportering.

 § 99 b. Virksomheder, der efter den selskabslovgivning, der er gældende for virksomheden, er forpligtet til at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn, skal, uanset om virksomheden måtte opfylde betingelserne fra at være undtaget fra forpligtelsen til at opstille måltal, i ledelsesberetningen medtage en oversigt pr. balancedagen over følgende:
1) Det samlede antal medlemmer eksklusive eventuelt medarbejdervalgte medlemmer af det øverste ledelsesorgan, og hvor stor en andel i procent det underrepræsenterede køn udgør heraf.
2) Det samlede antal personer på virksomhedens øvrige ledelsesniveauer, og hvor stor en andel i procent det underrepræsenterede køn udgør heraf.
3) De i nr. 1 og 2 nævnte tal for de 4 foregående regnskabsår.


Dette afsnit indgår i reglerne om ledelsesberetningen for store virksomheder og specifikt i forbindelse med krav om oplysninger om kønsfordeling i ledelsen, herunder måltal og målsætninger for øget andel af det underrepræsenterede køn, som skal fremgå af ledelsesberetningen i overensstemmelse med årsregnskabslovens § 99 b.

 Stk. 2. Virksomheder, der efter den selskabslovgivning, der er gældende for virksomheden, er forpligtet til at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn, skal ud over oplysningerne i oversigten efter stk. 1 oplyse følgende:
1) Måltal i procent for andelen af det underrepræsenterede køn i det øverste ledelsesorgan, herunder årstallet for, hvornår måltallet forventes opfyldt.
2) Måltal i procent for andelen af det underrepræsenterede køn på virksomhedens øvrige ledelsesniveauer, herunder årstallet for, hvornår måltallet forventes opfyldt.
3) De i nr. 1 og 2 nævnte tal for de 4 foregående regnskabsår.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i årsrapporten for store virksomheder og omhandler oplysninger om kønsfordelingen i virksomhedens ledelse, herunder krav om at angive, hvis der er ligelig fordeling af mænd og kvinder i det øverste ledelsesorgan eller på øvrige ledelsesniveauer.

 Stk. 3. Virksomheder, der pr. balancedagen har en ligelig fordeling af mænd og kvinder i det øverste ledelsesorgan eller på virksomhedens øvrige ledelsesniveauer, skal i tilknytning til oversigten efter stk. 1 angive dette.


Dette afsnit omhandler krav til virksomheder om at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn i ledelsen og give oplysninger herom i ledelsesberetningen, herunder undtagelser fra denne pligt.

 Stk. 4. Virksomheder, der efter den selskabslovgivning, der er gældende for virksomheden, er undtaget fra pligten til at opstille måltal, som følge af at de i det seneste regnskabsår har beskæftiget færre end 50 medarbejdere, skal i tilknytning til oversigten efter stk. 1 angive dette.


Dette afsnit indgår i ledelsesberetningen for virksomheder, der er forpligtet til at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn i ledelsen, og præciserer, hvilke oplysninger virksomheden skal give om status, handlinger og eventuelle årsager til, at måltallet ikke er opfyldt.

 Stk. 5. I tilknytning til oversigten efter stk. 1 skal virksomheden oplyse følgende:
1) Status for opfyldelsen af måltallet efter stk. 2, nr. 1.
2) De væsentligste handlinger foretaget i regnskabsåret for at opfylde måltallet.
3) Hvis det er relevant, årsagen til, at måltallet ikke er opfyldt.


Dette afsnit indgår i ledelsesberetningen for virksomheder, der er forpligtet til at opstille måltal for andelen af det underrepræsenterede køn i ledelsen, og præciserer, hvordan virksomheden skal redegøre for sin politik på området i forhold til øvrige ledelsesniveauer.

 Stk. 6. Virksomheder, der skal oplyse måltal efter stk. 2, nr. 2, skal i tilknytning til oversigten efter stk. 1 redegøre for virksomhedens politik for at øge andelen af det underrepræsenterede køn på virksomhedens øvrige ledelsesniveauer, herunder følgende:
1) Det væsentligste indhold af politikken.
2) De væsentligste handlinger, som virksomheden har foretaget i regnskabsåret for at nå måltallet og for at omsætte sin politik til handling.
3) Status for opfyldelsen af måltallet og, hvis det er relevant, årsagen til, at måltallet ikke er opfyldt.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i ledelsesberetningen for store virksomheder, herunder måltal for kønsfordeling i ledelsen, og specifikt lempelser for første gang virksomheden skal indberette disse oplysninger.

 Stk. 7. Første gang virksomheden skal give oplysninger efter stk. 1, skal virksomheden alene medtage oplysninger for det pågældende regnskabsår i oversigten efter stk. 1. I de efterfølgende regnskabsår skal virksomheden supplere oversigten med oplysninger for tidligere regnskabsår, hvor virksomheden har medtaget oplysninger i oversigten efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i Afsnit IV (Regnskabsklasse C) under Kapitel 11 (Oplysninger) og omhandler særlige oplysningskrav til store virksomheder, der har aktiviteter inden for udvinding af naturressourcer eller skovning af primærskove, herunder pligt til at udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder som led i ledelsesberetningen.

 § 99 c. Store virksomheder med aktivitet inden for efterforskning, prospektering, opdagelse, udvikling og udvinding af mineral-, olie- og naturgasforekomster m.v. eller skovning af primærskove, skal supplere ledelsesberetningen med en beretning om betalinger til myndigheder, jf. dog stk. 4. Med myndigheder forstås i denne forbindelse enhver national, regional eller lokal myndighed i Danmark eller i udlandet, herunder en tjenestegren, et organ eller en virksomhed, der er kontrolleret af den pågældende myndighed på samme måde, som en dattervirksomhed er kontrolleret af en modervirksomhed.


Dette afsnit indgår i en beretning om betalinger til myndigheder, som store virksomheder med aktiviteter inden for udvinding af råstoffer eller skovning af primærskove skal udarbejde som led i deres årsrapport, og det specificerer de oplysninger, der skal gives om betalingerne.

 Stk. 2. Beretningen skal indeholde følgende oplysninger vedrørende betalinger, som er foretaget i regnskabsåret, jf. dog stk. 4, 6 og 7:
1) De samlede betalinger foretaget til hver myndighed.
2) De samlede beløb pr. type af betaling til hver myndighed vedrørende
a) produktionsrettigheder,
b) skatter og afgifter på virksomhedens indtægt, produktion eller overskud, bortset fra skatter og afgifter på forbrug,
c) royalties,
d) udbytte,
e) underskrifts-, opdagelses- og produktionsbonusser,
f) licensafgifter, lejeafgifter, adgangsgebyrer og andre vederlag for licenser eller koncessioner og
g) betalinger for forbedringer af infrastruktur.


Dette afsnit indgår i reglerne om bæredygtighedsrapportering for store virksomheder, specifikt i forbindelse med beretning om betalinger til myndigheder, hvor der kræves detaljerede oplysninger om betalinger relateret til projekter.

 Stk. 3. Når betalingerne er henført til et bestemt projekt, skal der tillige gives oplysninger om de samlede beløb pr. type af betaling som nævnt i stk. 2, nr. 2, der er foretaget til hvert enkelt projekt. Endvidere skal de samlede betalinger til hvert enkelt projekt oplyses.


Dette afsnit omhandler undtagelser for, hvornår betalinger til myndigheder skal medtages i en beretning om betalinger til myndigheder, som store virksomheder med bestemte aktiviteter er forpligtet til at udarbejde.

 Stk. 4. Virksomheden kan undlade at medtage en betaling på under 750.000 kr. i beretningen. Det gælder, uanset om betalingen er foretaget som en enkeltstående betaling eller som en række med hinanden forbundne betalinger, når den samlede række af betalinger ikke udgør over 750.000 kr. i regnskabsåret.


Dette afsnit omhandler kravet om, at store virksomheder med visse aktiviteter skal udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder, herunder hvilke typer af betalinger der skal oplyses og til hvilke myndigheder, samt muligheden for at offentliggøre denne beretning enten som en del af årsrapporten, i en supplerende beretning eller på virksomhedens hjemmeside.

 Stk. 5. Beretningen om betalinger til myndigheder skal gives i tilknytning til ledelsesberetningen. Virksomheden kan dog i stedet vælge at give beretningen om betalinger til myndigheder
1) i en supplerende beretning til årsrapporten, jf. § 14, hvortil der henvises i ledelsesberetningen, i henhold til regler udstedt i medfør af stk. 9 eller
2) på virksomhedens hjemmeside, hvortil der henvises i ledelsesberetningen, i henhold til regler udstedt i medfør af stk. 9.


Dette afsnit omhandler kravene til ledelsesberetningen for store virksomheder, herunder beskrivelse af aktiviteter, usikkerheder, risici og forventet udvikling, samt særlige oplysninger om betalinger til myndigheder.

 Stk. 6. For virksomheder, som udarbejder koncernregnskab, er det tilstrækkeligt, at oplysningerne efter stk. 1-3 gives for koncernen som helhed.


Dette afsnit omhandler kravet om at udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder for store virksomheder med visse aktiviteter, herunder udvinding af råstoffer, og indeholder undtagelser for dattervirksomheder, hvis oplysninger allerede er inkluderet i modervirksomhedens beretning.

 Stk. 7. En virksomhed, som er omfattet af stk. 1, og som er en dattervirksomhed af en modervirksomhed, der henhører under lovgivningen i et EU-/EØS-land, kan undlade selv at udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder, i det omfang de efter stk. 1-3 krævede oplysninger indgår i modervirksomhedens beretning om betalinger til myndigheder.


Dette afsnit omhandler undtagelser og fritagelser vedrørende offentliggørelse af betalinger til myndigheder for store virksomheder og modervirksomheder, herunder muligheden for fritagelse, hvis en virksomhed allerede udarbejder en tilsvarende beretning efter internationale standarder.

 Stk. 8. Erhvervsstyrelsen fastsætter regler om, at virksomheder, der er omfattet af stk. 1 eller § 128 a, stk. 1, og som udarbejder og offentliggør en beretning om betalinger til myndigheder, som vurderes at svare til kravene i denne lov, fritages for kravene i stk. 1-7. Fritagelsen omfatter dog ikke forpligtelsen til at offentliggøre den pågældende beretning.


Dette afsnit omhandler regler for offentliggørelse af beretningen om betalinger til myndigheder, herunder mulighed for at offentliggøre denne i en supplerende beretning til årsrapporten eller på virksomhedens hjemmeside, samt revisors pligter i forbindelse hermed.

 Stk. 9. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om offentliggørelse af beretningen om betalinger til myndigheder i en supplerende beretning til årsrapporten og nærmere regler om revisors pligter i forhold til de oplysninger, som offentliggøres heri, jf. stk. 5, nr. 1. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om offentliggørelse af beretningen om betalinger til myndigheder på virksomhedens hjemmeside, herunder regler om virksomhedens opdatering af oplysningerne på hjemmesiden og om revisors pligter i forbindelse hermed, jf. stk. 5, nr. 2.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i regnskabsklasse C og D og præciserer kravene til store virksomheder om at dokumentere deres politik for dataetik eller begrundelse for fravær heraf i ledelsesberetningen.

 § 99 d. Store virksomheder, som har en politik for dataetik, skal supplere ledelsesberetningen med en redegørelse for virksomhedens politik for dataetik. Redegørelsen skal indeholde oplysninger om virksomhedens arbejde med og politik for dataetiske spørgsmål. Har virksomheden ikke en politik for dataetik, skal ledelsesberetningen indeholde en redegørelse med forklaring af baggrunden herfor.


Dette afsnit omhandler kravene til ledelsesberetningen for store virksomheder, herunder specifikke oplysninger om forsknings- og udviklingsaktiviteter, filialer i udlandet og bæredygtighedsspørgsmål.

 Stk. 2. For virksomheder, som udarbejder koncernregnskab, er det tilstrækkeligt, at oplysningerne efter stk. 1 gives for koncernen som helhed.


Dette afsnit omhandler undtagelser for dattervirksomheder vedrørende medtagelse af oplysninger i ledelsesberetningen, når modervirksomheden allerede har opfyldt kravene.

 Stk. 3. En dattervirksomhed, som indgår i en koncern, kan undlade at medtage oplysningerne i sin ledelsesberetning, hvis en modervirksomhed opfylder oplysningskravene efter stk. 1. Anvendes undtagelsen i 1. pkt., skal dattervirksomheden oplyse dette, herunder hvilken modervirksomhed der har medtaget redegørelsen, og hvor denne er offentliggjort.


Dette afsnit omhandler regler for, hvordan og under hvilke betingelser en virksomhed kan undlade at medtage en redegørelse om dataetik i ledelsesberetningen, såfremt redegørelsen i stedet offentliggøres på virksomhedens hjemmeside, herunder revisors pligter i forbindelse med sådan offentliggørelse.

 Stk. 4. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om, at redegørelsen ikke skal medtages i ledelsesberetningen, hvis ledelsesberetningen indeholder en henvisning til virksomhedens hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort, og om revisors pligter i forbindelse med de oplysninger, som offentliggøres på hjemmesiden.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, "Ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten", og præciserer ledelsens pligt til at underskrive årsrapporten og afgive en ledelsespåtegning, hvori de bekræfter overensstemmelse med lovgivning og at regnskabet giver et retvisende billede af virksomhedens og koncernens økonomiske forhold.

 § 9. Når årsrapporten er udarbejdet, skal alle medlemmerne af de ansvarlige ledelsesorganer underskrive den og datere underskriften. De skal give deres underskrift i tilknytning til en ledelsespåtegning, jf. dog § 9 a, hvori de erklærer,
1) hvorvidt årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med lovgivningens og eventuelle standarders krav samt eventuelle krav i vedtægter eller aftale, og
2) hvorvidt årsregnskabet og et eventuelt koncernregnskab giver et retvisende billede af virksomhedens og koncernens aktiver og passiver, finansielle stilling og resultatet.


Dette afsnit omhandler ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten, herunder krav til underskrift og godkendelse af årsrapporten af ledelsesmedlemmer.

 Stk. 2. Underskrives årsrapporten digitalt, jf. § 153 c, bortfalder kravet i stk. 1 om, at underskriften og underskriftens datering skal gives i tilknytning til ledelsespåtegningen. Underskriverens navn skal dog fremgå tydeligt i tilknytning til ledelsespåtegningen.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 om ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten og præciserer de særlige krav til ledelsespåtegningen for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land samt for statslige aktieselskaber, herunder krav om erklæring om retvisende redegørelse i ledelsesberetningen, beskrivelse af væsentlige risici og usikkerhedsfaktorer samt overensstemmelse med bæredygtighedsrapporteringsstandarder.

 Stk. 3. I ledelsespåtegningen for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og for statslige aktieselskaber skal ledelsen erklære, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for udviklingen i virksomhedens og, hvis der er udarbejdet koncernregnskab, koncernens aktiviteter og økonomiske forhold, årets resultat og virksomhedens finansielle stilling og den finansielle stilling som helhed for de virksomheder, som er omfattet af koncernregnskabet. Ledelsen skal endvidere erklære, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som virksomheden og, hvis der er udarbejdet koncernregnskab, koncernen står over for, og at en eventuel bæredygtighedsrapportering er udarbejdet i overensstemmelse med de standarder, der er nævnt i § 99 a, stk. 6, og § 107 e, og med de specifikationer, som er vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer. I ledelsespåtegningen for disse virksomheder skal navn og funktion i forhold til virksomheden for de enkelte medlemmer af de ansvarlige ledelsesorganer anføres.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra kravet om, at ledelsen skal erklære, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for virksomhedens og koncernens aktiviteter, økonomiske forhold og risici, samt hvorvidt bæredygtighedsrapporteringen er udarbejdet i overensstemmelse med gældende standarder. Bestemmelsen i stk. 4 specificerer, at visse virksomheder, der udsteder gældsinstrumenter med høj pålydende værdi, er undtaget fra disse erklæringskrav, medmindre de opfylder kriterierne i stk. 5.

 Stk. 4. Bestemmelsen i stk. 3 gælder ikke for virksomheder, der alene udsteder gældsinstrumenter, som er optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og hvis pålydende værdi pr. enhed udgør mindst 100.000 euro, eller hvis pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 100.000 euro, når gældsinstrumenterne er udstedt i en anden valuta end euro, jf. dog stk. 5.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra kravet om, at ledelsen skal erklære, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for virksomhedens og koncernens aktiviteter og økonomiske forhold, især for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 5. Stk. 3 gælder ikke for virksomheder, som alene udsteder gældsinstrumenter, der er optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land inden den 31. december 2010, hvis den pålydende værdi pr. enhed er mindst 50.000 euro, eller hvis den pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 50.000 euro, når gældsinstrumenterne er udstedt i en anden valuta end euro. 1. pkt. finder anvendelse i hele gældsinstrumenternes løbetid.


Dette afsnit omhandler ledelsens ansvar for udarbejdelse og godkendelse af årsrapporten, herunder krav til ledelsespåtegning og de erklæringer, som ledelsen skal afgive om årsrapportens overensstemmelse med lovgivningen og revisionens status.

 Stk. 6. Er årsregnskabet ikke revideret, jf. § 135, stk. 1, 3. pkt., skal medlemmerne af de ansvarlige ledelsesorganer i ledelsespåtegningen erklære, hvorvidt virksomheden opfylder betingelserne herfor.