Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af ændringer til årsregnskabsloven ved lov nr. 695 af 24. maj 2022, herunder overgangsregler og ikrafttræden af de enkelte paragraffer i loven.

 Stk. 1. § 1, nr. 1, træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende 10) .


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af bestemmelser i lov nr. 695 af 24. maj 2022, herunder at § 1, nr. 2-17, træder i kraft den 1. juli 2022.

 Stk. 2. § 1, nr. 2-17, træder i kraft den 1. juli 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for ændringer i årsregnskabsloven, herunder tidspunktet for virkning af specifikke lovændringer.

 Stk. 3. § 1, nr. 1, har virkning for regnskabsår, der slutter den 31. december 2021 eller senere.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lovændringer, herunder tidspunkter for, hvornår forskellige paragrafer træder i kraft, med særlig fokus på ændringer, der har virkning fra 1. januar 2023 eller senere.

 Stk. 4. § 1, nr. 2-15, har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2023 eller senere.


Afsnit I, Kapitel 1, handler om lovens anvendelsesområde og grundlæggende krav, hvor § 3 specificerer, hvilke erhvervsdrivende virksomhedsformer der skal aflægge årsrapport efter reglerne i årsregnskabsloven, medmindre de er undtaget efter §§ 4-6.

 § 3


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for loven, herunder geografisk anvendelse og mulighed for trinvis implementering i Grønland.

 Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland, men kan ved kongelig anordning sættes i kraft for Grønland med de ændringer, som de grønlandske forhold tilsiger. Loven kan endvidere sættes i kraft på forskellige tidspunkter.


Kapitel 5 omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapport efter regnskabsklasse A og indgår i Afsnit II, som beskriver regnskabsklasse A.

 Kapitel 5


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lovændringer, der har indgået i årsregnskabsloven gennem ændringslove, herunder specifikt lov nr. 700 af 24. maj 2022 om bogføring, som vedrører overgangsregler for ændringer i bogføringslovgivningen.

 Lov nr. 700 af 24. maj 2022 om bogføring 11) indeholder følgende overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser:


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling

 § 34. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsregler for ændringer i årsregnskabsloven, herunder bestemmelser om, at Erhvervsministeren fastsætter tidspunktet for ikrafttrædelse af specifikke paragraffer, herunder regler relateret til regnskabsklasseinddeling og omsætningsgrænser.

 Stk. 2. Erhvervsministeren fastsætter efter høring af skatteministeren tidspunktet for ikrafttrædelsen af §§ 15-17, 19, 20, 24, 25, 27, 29 og 36. Ministeren kan fastsætte, at bestemmelserne træder i kraft på forskellige tidspunkter, herunder at § 16, stk. 1 og 2, træder i kraft på forskellige tidspunkter for virksomheder omfattet af forskellige regnskabsklasser efter årsregnskabsloven eller efter forskellige omsætningsgrænser.


Dette afsnit omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, hvor visse stk. er udeladt.

 Stk. 3 og 4. (Udelades)


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling, mellem § 34 og § 35 a

 § 35. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelserne for lov nr. 735 af 13. juni 2023, som implementerer EU-direktiv (EU) 2021/2101 om offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer.

 Lov nr. 735 af 13. juni 2023 (Implementering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/2101 for så vidt angår offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer m.v.) 12) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelser:


Afsnit I, Kapitel 1, handler om lovens anvendelsesområde og grundlæggende krav, hvor § 2 fastsætter pligten for visse virksomheder til at aflægge årsregnskab og supplerende oplysninger som ledelsesberetning og ledelsespåtegning.

 § 2


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af lov nr. 735 af 13. juni 2023, som implementerer EU-direktiv om offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 22. juni 2023.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelserne for lov nr. 735 af 13. juni 2023, som implementerer EU-direktiv om offentliggørelse af selskabsskatteoplysninger.

 Stk. 2. § 1, nr. 3, har virkning for regnskabsår, der begynder den 22. juni 2024 eller senere.


Overskrift i kapitel 6 i afsnit III (Regnskabsklasse B), der indleder afsnittet om udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B.

 Udarbejdelse af årsrapport


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og anvendelsesområdet af loven, herunder undtagelser for Færøerne og Grønland samt muligheden for, at loven kan sættes i kraft for Grønland via kongelig anordning med tilpasninger efter lokale forhold.

 Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland, men kan ved kongelig anordning sættes helt eller delvis i kraft for Grønland med de ændringer, som de grønlandske forhold tilsiger.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for lovændringer, der er integreret i årsregnskabsloven, herunder specifikt lov nr. 1535 af 12. december 2023 om en ekstraskat for visse koncernenheder (minimumsbeskatningsloven), som ændrer dele af årsregnskabsloven.

 Lov nr. 1535 af 12. december 2023 om en ekstraskat for visse koncernenheder (minimumsbeskatningsloven) 13) indeholder følgende overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser:


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelser for lov nr. 1535 af 12. december 2023 om en ekstraskat for visse koncernenheder (minimumsbeskatningsloven), herunder tidspunktet for lovens ikrafttræden og virkning for regnskabsår.

 § 71. Loven træder i kraft den 31. december 2023.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og virkningsområdet for lov nr. 1535 af 12. december 2023 om en ekstraskat for visse koncernenheder (minimumsbeskatningsloven), herunder overgangsregler for, hvilke regnskabsår loven gælder fra.

 Stk. 2. Loven har virkning for regnskabsår, der påbegyndes den 31. december 2023 eller senere, jf. dog stk. 3.


Afsnit XI, Kapitel 25, § 165, stk. 3

 Stk. 3. (Udelades)


Dette afsnit indgår i kapitlet "Overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser" i lovbekendtgørelsen og omfatter udeladte paragraffer vedrørende overgangsregler og ikrafttræden af lovændringer.

 §§ 72-75. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og anvendelsesområdet for loven, herunder undtagelser for Færøerne og Grønland.

 § 80. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for lov nr. 480 af 22. maj 2024, som gennemfører EU-direktiver om virksomheders bæredygtighedsrapportering og ændringer i størrelsesgrænserne i regnskabslovgivningen.

 Lov nr. 480 af 22. maj 2024 (Gennemførelse af EU-direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering og EU-direktiv om forhøjelse af størrelsesgrænser i regnskabsdirektivet m.v.) 14) indeholder følgende overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser:


Afsnit I, Kapitel 3, Grundlæggende krav til årsrapporten – Grundlæggende forudsætninger for udarbejdelse af årsrapporten.

 § 13


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for lov nr. 480 af 22. maj 2024, herunder ændringer til årsregnskabsloven.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juni 2024, jf. dog stk. 2 og 3.


Kapitel 6 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler udarbejdelse af årsrapport, hvor "Generelle bestemmelser" er den indledende del, der specificerer kravene til årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B.

 Generelle bestemmelser


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for loven, herunder bestemmelser om, hvornår forskellige dele af loven træder i kraft, og særlige regler for Færøerne og Grønland.

 Stk. 2. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af ændringer til årsregnskabsloven, herunder overgangsbestemmelser for de enkelte paragraffer, der er ændret ved lov nr. 480 af 22. maj 2024.

 Stk. 3. § 1, nr. 23, træder i kraft den 6. januar 2030.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelser for loven, herunder bestemmelser om, at visse paragraffer er udeladt.

 Stk. 4. (Udelades)


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser i forbindelse med ændringer i årsregnskabsloven, herunder ikrafttræden af nye regler og fravigelse af tidligere bestemmelser.

 Stk. 5. Regler fastsat i medfør af § 138, stk. 7, i årsregnskabsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1441 af 14. november 2022, forbliver i kraft, indtil de ophæves eller afløses af forskrifter udstedt i medfør af årsregnskabslovens § 138, stk. 8, jf. denne lovs § 1, nr. 43.


Dette afsnit indgår i overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelserne i årsregnskabsloven, hvor visse paragraffer er markeret som udeladte.

 Stk. 6-8. (Udelades)


Kapitel 3, afsnit I, omhandler grundlæggende krav til årsrapporten, herunder kravet om et retvisende billede, kvalitetskrav og grundlæggende forudsætninger. § 14 indgår i dette kapitel og specificerer kravene til supplerende beretninger om sociale ansvar, miljøforhold og etiske målsætninger.

 § 14


Dette afsnit omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder hvilke paragraffer der gælder for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2024 eller senere.

 Stk. 1. §§ 1, 7, 10 og 11 har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2024 eller senere, jf. dog stk. 2-5, 7, 8 og 10.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for lovændringerne i lov nr. 480 af 22. maj 2024, herunder tidspunktet for, hvornår de enkelte paragrafer træder i kraft.

 Stk. 2. § 1, nr. 2, 3, 8 og 31, har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2023 eller senere.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for ændringer i årsregnskabsloven, herunder tidspunkter for, hvornår forskellige paragrafer i lovændringen træder i kraft.

 Stk. 3. § 1, nr. 9-14, 16-18, 25, 32 og 33, har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. juni 2024 eller senere.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsregler for ændringer i årsregnskabsloven, herunder specifikke frister for, hvornår bestemte regler gælder for store virksomheder i regnskabsklasse C og D, især med hensyn til indholdet af ledelsesberetningen og bæredygtighedsrapportering.

 Stk. 4. For store virksomheder, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 2, nr. 3, der er i regnskabsklasse C, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 1, nr. 3, har årsregnskabslovens § 99, stk. 2, jf. denne lovs § 1, nr. 20, og årsregnskabslovens § 99 a som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22, virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2025 eller senere. Det samme gælder for store virksomheder, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 2, nr. 3, der er omfattet af regnskabsklasse D, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 1, nr. 4, og som på balancetidspunktet havde et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i regnskabsåret på 500 eller mindre. For regnskabsår, der er påbegyndt inden den 1. januar 2025, finder § 99 a og regler udstedt i medfør af § 99 a, stk. 9 og 10, som affattet ved lov nr. 1716 af 27. december 2018 anvendelse.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsregler for ændringer i årsregnskabsloven, herunder specifikke frister for, hvornår bestemte regler gælder for små og mellemstore virksomheder i regnskabsklasse D, især med hensyn til indholdet af ledelsesberetningen og bæredygtighedsrapportering.

 Stk. 5. For små og mellemstore virksomheder, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 2, nr. 1 og 2, jf. denne lovs § 1, nr. 2 og 3, der er i regnskabsklasse D, jf. årsregnskabslovens § 7, stk. 1, nr. 4, har årsregnskabslovens § 99, stk. 2, jf. denne lovs § 1, nr. 20, og årsregnskabslovens § 99 a som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22, virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2026 eller senere. For regnskabsår, der er påbegyndt inden den 1. januar 2026, finder § 99 a og regler udstedt i medfør af § 99 a, stk. 9 og 10, som affattet ved lov nr. 1716 af 27. december 2018 anvendelse.


Dette afsnit omhandler overgangsregler for virksomheders bæredygtighedsrapportering, herunder frister og muligheder for frivillig anvendelse af de nye regler før fristen.

 Stk. 6. Uanset stk. 4, 3. pkt., og stk. 5, 2. pkt., kan virksomheder, der er omfattet af stk. 4 og 5, for regnskabsår, der begynder tidligere end den 1. januar 2026, vælge at udarbejde deres bæredygtighedsrapportering efter årsregnskabslovens § 99 a som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22.


Dette afsnit omhandler regler for store virksomheder i regnskabsklasse C, herunder krav til ledelsesberetningen, herunder bæredygtighedsrapportering, og særlige bestemmelser for modervirksomheder, der aflægger koncernregnskab.

 Stk. 7. Stk. 1-6 finder tilsvarende anvendelse på modervirksomheder, som aflægger koncernregnskab. Ved opgørelse af antal heltidsbeskæftigede, jf. stk. 4, 1. pkt., anvendes antallet af heltidsbeskæftigede i koncernen som helhed.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelser for ændringer i årsregnskabsloven, herunder tidspunkter for, hvornår bestemte paragrafer får virkning for fremtidige regnskabsår.

 Stk. 8. § 1, nr. 41, § 7, nr. 8, § 10, nr. 9, og § 11, nr. 9, har virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2028 eller senere.


Dette afsnit indgår i overgangsbestemmelserne til lov nr. 480 af 22. maj 2024, som implementerer EU-direktiver om virksomheders bæredygtighedsrapportering og justering af størrelsesgrænser i regnskabslovgivningen, og præciserer midlertidige undtagelser for virksomheder, der første gang skal opfylde krav om bæredygtighedsrapportering, herunder omfanget af oplysninger om værdikæden.

 Stk. 9. En virksomhed, hvis ledelsesberetning skal indeholde oplysninger om virksomhedens værdikæde efter årsregnskabslovens § 99 a, stk. 4, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22, skal, i tilfælde af at ikke alle de fornødne oplysninger om værdikæden foreligger, redegøre for de bestræbelser, den gør sig for at fremskaffe de fornødne oplysninger om værdikæden, for grundene til, at ikke alle de fornødne oplysninger er blevet fremskaffet, og for sine planer for fremskaffelse af de fornødne oplysninger i fremtiden. 1. pkt. gælder alene for de 3 første regnskabsår, for hvilke virksomheden efter årsregnskabslovens § 99 a, stk. 1, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22, er forpligtet til i ledelsesberetningen at medtage en bæredygtighedsrapportering.


Dette afsnit omhandler overgangsregler for virksomheder, der skal overholde kravene til bæredygtighedsrapportering efter ændringer i årsregnskabsloven, herunder særlige frister og muligheder for små og mellemstore virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked.

 Stk. 10. Uanset årsregnskabslovens § 99 a, stk. 1, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 22, kan små og mellemstore virksomheder, jf. størrelsesgrænserne for små og mellemstore virksomheder i årsregnskabslovens § 7, stk. 2, nr. 1 og 2, jf. denne lovs § 1, nr. 2 og 3, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i Den Europæiske Union eller i et land, som Unionen har indgået aftale med på det finansielle område, beslutte ikke at lade bæredygtighedsrapporteringen efter § 99 a, stk. 1, indgå i ledelsesberetningen for regnskabsår, der begynder inden den 1. januar 2028. Virksomhederne, jf. 1. pkt., skal i så fald angive, hvorfor rapporteringen ikke er medtaget i ledelsesberetningen. For regnskabsår, hvor 1. pkt. anvendes, finder § 99 a og regler udstedt i medfør af § 99 a, stk. 9 og 10, som affattet ved lov nr. 1716 af 27. december 2018 anvendelse.


Dette afsnit omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder frister og undtagelser vedrørende implementering af nye regler for årsregnskaber, bæredygtighedsrapportering og skatteoplysninger.

 Stk. 11. (Udelades)


Kapitel 3, Afsnit I – Grundlæggende krav til årsrapporten, omhandler regler for regnskabsåret, herunder dets varighed, ændringer og sammenhæng med modervirksomheders og dattervirksomheders regnskabsår.

 § 15


Dette afsnit indeholder overgangsbestemmelser og ikrafttrædelsesregler for lovændringer, hvor visse paragraffer er markeret som udeladt.

 (Udelades)


Kapitel 3, afsnit I, omhandler grundlæggende krav til årsrapporten, herunder retvisende billede, kvalitetskrav og grundlæggende forudsætninger. § 16 falder under dette kapitel og beskriver regler for valutaanvendelse i årsrapporter.

 § 16


Dette afsnit indgår i reglerne for udarbejdelse af årsrapporter efter regnskabsklasse B og omhandler krav til opstilling og klassifikation af balance og resultatopgørelse i overensstemmelse med bilag 2.

 Klassifikation og opstilling


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og overgangsbestemmelserne for loven, herunder geografiske undtagelser.

 Stk. 1. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland, jf. dog stk. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og anvendelsen af loven for Grønland, hvor det fastsættes, at loven kan sættes i kraft for Grønland ved kongelig anordning, og at der kan foretages ændringer, så loven tager højde for de særlige grønlandske forhold.

 Stk. 2. Loven kan ved kongelig anordning helt eller delvis sættes i kraft for Grønland med de ændringer, som de grønlandske forhold tilsiger.


Afsnit X, Kapitel 25, § 165, stk. 3

 Stk. 3. (Udelades)


Dato for udarbejdelse af bekendtgørelsen af årsregnskabsloven.

 Erhvervsstyrelsen, den 27. august 2024


Underskrift af bekendtgørelsen af årsregnskabsloven af direktør i Erhvervsstyrelsen

 P.M.V. Jørgen Wissing Jensen


Underskriftslinje i bekendtgørelsen af årsregnskabsloven, hvor myndighedsrepræsentanter har underskrevet dokumentet.

 / Susanne Thorhauge


Bilag 1 indeholder definitioner af centrale begreber anvendt i årsregnskabsloven, herunder definitioner relateret til virksomheder, koncerner, regnskabselementer og målegrundlag, og fungerer som en referenceramme for fortolkning af lovens bestemmelser.

 Bilag 1


Bilag 1, som indeholder definitioner af centrale begreber anvendt i årsregnskabsloven, herunder generelle, koncernrelaterede og regnskabsmæssige termer, der er afgørende for fortolkningen og anvendelsen af lovens bestemmelser.

 Definitioner


Bilag 1 indeholder definitioner af centrale begreber anvendt i årsregnskabsloven, herunder generelle definitioner, definitioner relateret til koncerner og definitioner vedrørende elementer i årsrapporten.

 I denne lov skal nedenstående forstås som


Del af bilag 1 i årsregnskabsloven, der indeholder definitioner anvendt i loven, hvoraf dette afsnit omfatter generelle definitioner.

 A. Generelt


Bilag 1, Definitioner, A. Generelt

 1. Aktivt marked:


Definition af "aktivt marked" i bilag 1, A, nr. 1, til årsregnskabsloven.

 Et marked, hvor transaktioner med aktivet eller forpligtelsen finder sted med tilstrækkelig hyppighed og i et tilstrækkeligt omfang til løbende at give prisfastsættelsesoplysninger.


Bilag 1, A. Generelt – Definitioner i årsregnskabsloven

 2. Kapitalandele:


Definition af "kapitalandele" i bilag 1, A, nr. 2, til årsregnskabsloven.

 Andele i aktieselskaber (aktier), i anpartsselskaber (anparter) samt i andre virksomheders egenkapital.


Bilag 1, A. Generelt – Definitioner i årsregnskabsloven

 3. Minoritetsinteresser:


Definition af "Minoritetsinteresser" i bilag 1, A, nr. 3, til årsregnskabsloven.

 Kapitalandele i konsoliderede virksomheder, der ejes af andre end koncernvirksomhederne.


Bilag 1, C. Årsrapportens elementer, hvor der gives definitioner på centrale begreber anvendt i årsregnskabsloven.

 4. Monetære poster:


Definition af "monetære poster" i bilag 1, C, nr. 4, til årsregnskabsloven.

 Likvider samt aktiver og forpligtelser, herunder hensatte forpligtelser, der afregnes i fastlagte eller bestemmelige beløb.


I afsnittet "De omfattede virksomheder" i kapitel 1, § 3, stk. 1, nr. 5, nævnes statslige aktieselskaber som én af de erhvervsdrivende virksomheder, der skal aflægge årsrapport efter reglerne i årsregnskabsloven.

 5. Statslige aktieselskaber:


Definition af "statslige aktieselskaber" i bilag 1 til årsregnskabsloven.

 Et aktieselskab, hvortil den danske stat har samme forbindelse til selskabet, som et moderselskab har til et datterselskab, jf. § 351, jf. §§ 6 og 7 i selskabsloven.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 under regnskabsklasse C og omhandler krav til ledelsesberetningen, specifikt kravet om at sammenholde det faktiske årsresultat med tidligere forventninger og begrunde eventuelle afvigelser.

 § 100. Ledelsesberetningen skal beskrive årets resultat sammenholdt med den forventede udvikling ifølge den senest offentliggjorte årsrapport og begrunde afvigelser i resultatet i forhold hertil.


Dette afsnit indgår i Kapitel 11 under Afsnit IV (Regnskabsklasse C) og specificerer indholdet af ledelsesberetningen, herunder krav om oplysning af nøgletal for det aktuelle og de fire foregående regnskabsår.

 § 101. Ledelsesberetningen skal indeholde en oversigt over
1) årets nettoomsætning, resultat af primær drift, resultat af finansielle poster, årets resultat, balancesum, investeringer i materielle anlægsaktiver, egenkapital og de nøgletal, som efter virksomhedens forhold er nødvendige, og
2) de i nr. 1 nævnte tal for de fire foregående regnskabsår.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i regnskabsklasse C og præciserer, hvordan oplysninger i den obligatoriske oversigt over nøgletal skal præsenteres, herunder krav til sammenligningsoplysninger og specifikke regler for mellemstore virksomheder vedrørende nettoomsætning.

 Stk. 2. På oversigten efter stk. 1 finder bestemmelserne i § 24, stk. 1, 2. og 3. pkt., og § 55, stk. 1 og 2, tilsvarende anvendelse, jf. dog stk. 3. For mellemstore virksomheder finder § 32 anvendelse på nettoomsætningen i stk. 1, nr. 1.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i ledelsesberetningen, herunder nøgletal for det aktuelle og de fire foregående regnskabsår, og indeholder undtagelser for sammenligningsoplysninger, når virksomheden har ændret regnskabspraksis.

 Stk. 3. Uanset stk. 2 kan virksomheden dog undlade at tilpasse sammenligningstal for 2.-4. foregående regnskabsår i oversigten efter stk. 1, hvis virksomheden har ændret regnskabspraksis. Der skal i så fald gives oplysning herom i tilknytning til oversigten med en overordnet omtale af, hvilken indvirkning den ændrede regnskabspraksis har på sammenligningstallene.


Dette afsnit omhandler indholdet af ledelsesberetningen for virksomheder i regnskabsklasse C og D, herunder krav om oplysninger om nøgletal og udvikling i virksomheden.

 Stk. 4. En virksomhed, der er modervirksomhed i en koncern, kan undlade at vise den i stk. 1 nævnte oversigt i årsregnskabet, hvis virksomheden aflægger koncernregnskab, hvori der gives en oversigt efter stk. 1 for koncernen.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse D, som omfatter statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og beskriver de særlige krav til indholdet af deres årsrapport.

 § 102. En virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse D, skal udarbejde en årsrapport, der i det mindste består af en ledelsespåtegning, balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse og pengestrømsopgørelse, noter og en ledelsesberetning.


Dette afsnit omhandler kravene til indholdet af årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder at revisionspåtegningen skal indgå i årsrapporten, når regnskabet er revideret.

 Stk. 2. Når et årsregnskab og et eventuelt koncernregnskab er revideret, indgår revisionspåtegningen m.v. i årsrapporten, jf. § 135, stk. 1 og 7.


Dette afsnit angiver, hvilke regler der finder anvendelse på virksomheder i regnskabsklasse D ved udarbejdelse af årsrapport, herunder at de generelt skal følge reglerne for store virksomheder, og at bestemmelserne i §§ 103-108 har forrang, medmindre andet følger af anvendelse af internationale regnskabsstandarder.

 Stk. 3. §§ 11-17, § 19, stk. 1, 2 og 4, § 20, stk. 2, §§ 23-29 og 32-39, § 40, 1. og 3. pkt., §§ 41-43 a, § 44, stk. 1 og 3, §§ 45-64, 66-70, 73, 77-77 b og 80-95 a, § 96, stk. 1 og 2, og §§ 97-101 og 103-108 finder anvendelse, jf. dog § 137.


Dette afsnit fastlægger, at reglerne i kapitel 10 og 11 i afsnit IV (regnskabsklasse C) har forrang, hvis de står i strid med bestemmelser i tidligere kapitler om regnskabsklasse B.

 Stk. 4. Kommer regler i §§ 23-29 og 32-39, § 40, 1. og 3. pkt., §§ 41-43 a, § 44, stk. 1 og 3, og §§ 45-64, 66-70, 73 og 77-77 b i strid med reglerne i §§ 80-95 a, § 96, stk. 1 og 2, og §§ 97-101, har reglerne i §§ 80-95 a, § 96, stk. 1 og 2, og §§ 97-101 forrang.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse D og fastsætter, at bestemmelserne i §§ 103-108 har forrang, hvis de er i strid med tidligere nævnte regler i regnskabsklasse C og andre afsnit.

 Stk. 5. Kommer regler i §§ 23-29 og 32-39, § 40, 1. og 3. pkt., §§ 41-43 a, § 44, stk. 1 og 3, §§ 45-64, 66-70, 73, 77-77 b og 80-95 a, § 96, stk. 1 og 2, og §§ 97-101 i strid med reglerne i §§ 103-108, har reglerne i §§ 103-108 forrang.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse D, som omfatter statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og specificerer, at disse uanset deres størrelse skal følge kravene gældende for store virksomheder.

 Stk. 6. Hvor reglerne i §§ 80-95 a, § 96, stk. 1 og 2, og §§ 97-101 indeholder forskelle i kravene til mellemstore og store virksomheder, skal en virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse D, uanset virksomhedens egen størrelse følge reglerne for store virksomheder.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse D og indeholder særlige undtagelser vedrørende bæredygtighedsrapportering og ledelsesberetning for bestemte typer virksomheder, herunder mikrovirksomheder og store virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i EU/EØS.

 Stk. 7. Uanset stk. 3 finder § 99, stk. 3, og § 99 a ikke anvendelse for virksomheder, som opfylder størrelsesgrænserne for mikrovirksomheder, jf. § 22 a, stk. 1. Uanset stk. 3 finder bestemmelserne i § 99 a, stk. 7-9, ikke anvendelse for store virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i EU/EØS.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder særlige krav til statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 8. Statslige aktieselskaber, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal følge reglerne for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, hvor disse regler afviger fra denne lovs regler for statslige aktieselskaber.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder krav til bestanddele, opstilling og oplysninger i årsrapporten og ledelsesberetningen.

 Stk. 9. Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder krav til klassifikation og opstilling af regnskabsposter.

 § 103. Uanset virksomhedens størrelse skal resultatopgørelsen vise nettoomsætningen tillige med de i bilag 2, skema 3, opregnede poster nr. 2-5, eller de i bilag 2, skema 4, opregnede poster nr. 2, 3 og 6.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder særlige oplysninger om ejerforhold og stemmerettigheder.

 § 104. Virksomheden skal oplyse fulde navn og bopæl, for virksomheders vedkommende hjemstedet, samt den nøjagtige ejer- og stemmeandel for enhver, der besidder aktier i virksomheden, når aktiernes stemmeret udgør mindst 5 pct. af aktiekapitalens stemmerettigheder eller deres pålydende værdi udgør mindst 5 pct. af aktiekapitalen, dog mindst 100.000 kr.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse D, herunder særlige krav til modervirksomheder i koncerner om revision af dattervirksomheders årsrapporter.

 § 105. Modervirksomheder skal oplyse, hvis ikke alle dattervirksomhedernes årsrapporter revideres af mindst en af modervirksomhedens revisorer, en af disses udenlandske samarbejdspartnere eller af en anerkendt international revisionsvirksomhed.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger om vederlag til ledelsesmedlemmer i virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse D, og specificerer, at disse oplysninger skal gives uanset bestemmelser i § 98 b, stk. 3.

 § 106. Uanset § 98 b, stk. 3, skal virksomheden give de i § 98 b, stk. 1 og 2, omhandlede oplysninger om vederlag m.v. til ledelsesmedlemmer.


Afsnit V - Regnskabsklasse D, Kapitel 12 - Udarbejdelse af årsrapport, Oplysninger

 § 106 a. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen i regnskabsklasse D og omhandler krav til oplysning om ledelsesmedlemmers stillinger i andre virksomheder.

 § 107. Der skal oplyses om de ledelseshverv, som ledelsesmedlemmerne beklæder i andre erhvervsdrivende virksomheder bortset fra aktieselskabets eller partnerselskabets egne 100 pct. ejede datterselskaber. Er den pågældende medlem af ledelsen i såvel et andet moderselskab som et eller flere af dettes 100 pct. ejede datterselskaber, er det uanset 1. pkt. tilstrækkeligt at oplyse navnet på dette moderselskab og antallet af dets datterselskaber, hvori den pågældende er ledelsesmedlem.


Dette afsnit indgår i kapitel 10 under ledelsesberetningen i regnskabsklasse D og præciserer, hvordan oplysninger om årets resultat i forhold til forventet udvikling skal præsenteres, når der tidligere er offentliggjort prognoser.

 Stk. 2. Har offentliggørelse af oplysninger om forventet udvikling fundet sted i årets løb, skal oplysningerne efter § 100 gives i forhold til den senest offentliggjorte beskrivelse.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse D og omhandler særlige oplysningskrav til ledelsesberetningen for selskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder krav om gennemsigtighed vedrørende kapitalstruktur, ejerforhold, stemmeretsbegrænsninger og bestemmelse af ledelsen.

 § 107 a. Et selskab, som har en eller flere aktieklasser med tilknyttede stemmerettigheder optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal supplere ledelsesberetningen med oplysninger, som skaber gennemsigtighed omkring selskabets forhold med det formål at fremme den frie omsætning af selskabets aktier. Oplysningerne skal omfatte følgende:
1) Forhold vedrørende selskabets kapitalstruktur og ejerforhold, herunder
a) antallet af aktier med tilknyttede stemmerettigheder og deres pålydende værdi,
b) andelen af aktier med tilknyttede stemmerettigheder, der ikke er optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land,
c) specifikation af de forskellige aktieklasser som anført i § 87 a, hvis selskabet har flere aktieklasser, og
d) oplysning om ejerforhold og stemmeandel m.v. som anført i § 104.
2) Oplysninger, som er kendt af selskabet, om
a) rettigheder og forpligtelser, der knytter sig til hver aktieklasse,
b) begrænsninger i aktiernes omsættelighed og
c) stemmeretsbegrænsninger.
3) Regler for udpegning og udskiftning af medlemmer af selskabets øverste ledelsesorgan og for ændring af selskabets vedtægter.
4) Ledelsens beføjelser, især hvad angår muligheden for at udstede aktier, jf. § 155 i selskabsloven, eller for at erhverve egne aktier, jf. § 198 i selskabsloven.
5) Væsentlige aftaler, som selskabet har indgået, og som får virkning, ændres eller udløber, hvis kontrollen med selskabet ændres som følge af et gennemført overtagelsestilbud, samt virkningerne heraf. Oplysningerne efter 1. pkt. kan dog undlades, hvis oplysningernes offentliggørelse vil være til alvorlig skade for selskabet, medmindre selskabet udtrykkeligt er forpligtet til at videregive sådanne oplysninger i henhold til anden lovgivning. Udeladelse af oplysninger efter 2. pkt. skal nævnes.
6) Aftaler mellem selskabet og dets ledelse eller medarbejdere, hvorefter disse modtager kompensation, hvis de fratræder eller afskediges uden gyldig grund eller deres stilling nedlægges som følge af et overtagelsestilbud.


Dette afsnit omhandler krav til ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, herunder oplysninger om kapitalstruktur, ejerforhold og virksomhedsledelse.

 Stk. 2. Selskaber, som er omfattet af stk. 1, kan undlade at give oplysninger efter §§ 87 a og 104 i noterne.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse D og omhandler de særlige krav til ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU- eller EØS-land, herunder krav om redegørelse for virksomhedsledelse i overensstemmelse med gældende lovgivning og børsregler.

 § 107 b. En virksomhed, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal medtage en redegørelse for virksomhedsledelse, der omfatter følgende:
1) Oplysning om, hvorvidt virksomheden er omfattet af en kodeks for virksomhedsledelse, med henvisning til den kodeks, virksomheden i givet fald er omfattet af.
2) Angivelse af, hvor den i nr. 1 omhandlede kodeks er offentligt tilgængelig.
3) Angivelse af, hvilke dele af den i nr. 1 omhandlede kodeks virksomheden fraviger, og grundene hertil, hvis virksomheden har besluttet at fravige dele af kodeksen.
4) Angivelse af grundene til, at virksomheden ikke anvender den i nr. 1 omhandlede kodeks, hvis virksomheden har besluttet ikke at anvende kodeksen.
5) Henvisning til eventuelle andre kodekser for virksomhedsledelse, som virksomheden har besluttet at anvende i tillæg til eller i stedet for den i nr. 1 omhandlede kodeks, eller som virksomheden frivilligt anvender, med angivelse af tilsvarende oplysninger som de i nr. 2 og 3 anførte.
6) Beskrivelse af hovedelementerne i virksomhedens interne kontrol- og risikostyringssystemer i forbindelse med regnskabsaflæggelsesprocessen.
7) Beskrivelse af sammensætningen af virksomhedens ledelsesorganer og deres udvalg samt disses funktion.


Dette afsnit omhandler krav til virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, herunder undtagelser fra oplysningspligten i forbindelse med redegørelse for virksomhedsledelse.

 Stk. 2. En virksomhed, som er omfattet af stk. 1, og som alene har andre værdipapirer end aktier optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, kan undlade at give de i stk. 1, nr. 1-5 og 7, nævnte oplysninger, medmindre den pågældende virksomhed har aktier optaget til handel i en multilateral handelsfacilitet i et EU/EØS-land. 1. pkt. gælder ikke for statslige aktieselskaber.


Dette afsnit indgår i reglerne for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og præciserer, hvorledes redegørelsen for virksomhedsledelse skal integreres i ledelsesberetningen sammen med oplysninger om kapitalstruktur og ejerforhold.

 Stk. 3. Redegørelsen efter stk. 1 skal gives i sammenhæng med de i § 107 a nævnte oplysninger i ledelsesberetningen, jf. dog stk. 4.


Dette afsnit omhandler regler for, hvordan og under hvilke betingelser en virksomhed kan henlede til informationer om dataetik, der er offentliggjort på hjemmesiden, i stedet for at medtage dem direkte i ledelsesberetningen, herunder Erhvervsstyrelsens beføjelser til at fastsætte nærmere regler for offentliggørelse og revisors rolle.

 Stk. 4. Erhvervsstyrelsen kan bestemme, at redegørelsen efter stk. 1 ikke skal medtages i ledelsesberetningen, hvis ledelsesberetningen indeholder en henvisning til virksomhedens hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler herom, herunder om virksomhedens opdatering af oplysningerne på hjemmesiden og revisors pligter i forbindelse med de oplysninger, som offentliggøres på hjemmesiden.


Dette afsnit omhandler særlige krav til ledelsesberetningen for statslige aktieselskaber, herunder pligt til at redegøre for anvendelse af kodeks for virksomhedsledelse, herunder fravigelser og eventuelle alternative kodekser.

 § 107 c. Statslige aktieselskaber skal medtage en redegørelse for virksomhedsledelse, der omfatter følgende:
1) Oplysning om, hvorvidt selskabet anvender en kodeks for virksomhedsledelse, eller i benægtende fald hvordan selskabet i øvrigt forholder sig til god virksomhedsledelse.
2) Angivelse af, hvor den i nr. 1 omhandlede kodeks er offentligt tilgængelig.
3) Angivelse af, hvilke dele af den i nr. 1 omhandlede kodeks selskabet fraviger, og angivelse af grundene hertil, hvis selskabet har besluttet at fravige dele af kodeksen.
4) Angivelse af eventuelle andre kodekser for virksomhedsledelse, som selskabet har besluttet at anvende i tillæg til den i nr. 1 nævnte kodeks, med angivelse af tilsvarende oplysninger som de i nr. 2 og 3 anførte.


Dette afsnit omhandler særlige krav til ledelsesberetningen for statslige aktieselskaber, herunder redegørelse for virksomhedsledelse, interne kontrol- og risikostyringssystemer samt offentliggørelse på hjemmeside.

 Stk. 2. § 107 b, stk. 1, nr. 6 og 7, finder tilsvarende anvendelse for statslige aktieselskaber. Endvidere finder § 107 b, stk. 4, anvendelse på disse selskaber.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse D og omhandler særlige krav til ledelsesberetningen for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder pligt til at redegøre for mangfoldighedspolitik.

 § 107 d. En virksomhed, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, og som er omfattet af § 7, stk. 2, nr. 3, skal supplere ledelsesberetningen med en redegørelse om virksomhedens mangfoldighedspolitik.


Dette afsnit omhandler undtagelser for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked, og præciserer, at visse oplysninger kan undlades, hvis virksomheden kun har andre værdipapirer end aktier, medmindre aktier også er optaget til handel i en multilateral handelsfacilitet.

 Stk. 2. En virksomhed omfattet af stk. 1, som alene har andre værdipapirer end aktier optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, kan undlade at give de i stk. 4 og 6 nævnte oplysninger, medmindre den pågældende virksomhed tillige har aktier optaget til handel i en multilateral handelsfacilitet i et EU-/EØS-land.


Dette afsnit omhandler krav til ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder specifikke oplysninger om mangfoldighedspolitik.

 Stk. 3. Et statsligt aktieselskab skal uanset størrelsesgrænserne i stk. 1 supplere ledelsesberetningen med en redegørelse om mangfoldighed.


Dette afsnit indgår i reglerne for ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land eller er statslige aktieselskaber, og som derfor er omfattet af regnskabsklasse D. Det specificerer indholdet af redegørelsen om mangfoldighedspolitik, som skal supplere ledelsesberetningen.

 Stk. 4. Redegørelsen skal omfatte en beskrivelse af virksomhedens mangfoldighedspolitik, der anvendes i forbindelse med sammensætningen af virksomhedens ledelse, for så vidt angår køn og andre aspekter som f.eks. alder, handicap eller uddannelses- og erhvervsmæssig baggrund. Redegørelsen skal indeholde oplysning om
1) målene for mangfoldighedspolitikken,
2) hvordan mangfoldighedspolitikken er blevet gennemført, og
3) resultaterne af mangfoldighedspolitikken i rapporteringsperioden.


Dette afsnit omhandler redegørelsen om mangfoldighedspolitik i ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land eller er statslige aktieselskaber, og indeholder undtagelsesmulighed for, at oplysninger ikke behøver at gentages, hvis de allerede er inkluderet i bæredygtighedsrapporteringen.

 Stk. 5. En virksomhed, der er omfattet af § 99 a, kan undlade at medtage oplysninger efter stk. 4, hvis oplysningerne er medtaget i virksomhedens bæredygtighedsrapportering og en henvisning hertil fremgår af virksomhedens redegørelse efter §§ 107 b eller 107 c.


Dette afsnit omhandler krav til ledelsesberetningen for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder krav om en redegørelse for mangfoldighedspolitik, og specificerer, at virksomheder uden en sådan politik skal forklare baggrunden herfor i ledelsesberetningen.

 Stk. 6. Har en virksomhed omfattet af stk. 1 eller 3 ikke en politik for mangfoldighed, skal ledelsesberetningen indeholde en redegørelse med forklaring af baggrunden herfor.


Dette afsnit omhandler krav til, at store virksomheder med en politik for dataetik skal supplere ledelsesberetningen med en redegørelse herom, herunder mulighed for, at redegørelsen kan offentliggøres på virksomhedens hjemmeside i stedet for i ledelsesberetningen, under visse betingelser.

 Stk. 7. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at redegørelsen ikke skal medtages i ledelsesberetningen, hvis ledelsesberetningen indeholder en henvisning til virksomhedens hjemmeside, hvor redegørelsen er offentliggjort, og om virksomhedens opdatering af oplysningerne på hjemmesiden og revisors pligter i forbindelse med de oplysninger, som offentliggøres på hjemmesiden.


Dette afsnit omhandler muligheden for små og mellemstore virksomheder, der er omfattet af kravet om bæredygtighedsrapportering, at anvende forenklede standarder for sådan rapportering i overensstemmelse med EU-regulering, herunder hvilke specifikke oplysninger der skal indgå.

 § 107 e. Små og mellemstore virksomheder, der er omfattet af § 99 a, kan begrænse deres bæredygtighedsrapportering i overensstemmelse med standarderne for bæredygtighedsrapportering for små og mellemstore virksomheder som fastsat af Kommissionen ved delegerede retsakter i medfør af artikel 29 c i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer til følgende oplysninger:
1) En kort beskrivelse af virksomhedens forretningsmodel og -strategi.
2) En beskrivelse af virksomhedens politikker vedrørende bæredygtighedsspørgsmål.
3) Virksomhedens væsentligste aktuelle eller potentielle negative indvirkninger på bæredygtighedsspørgsmål og eventuelle tiltag, der er taget for at identificere, overvåge, forebygge, afbøde eller afhjælpe sådanne aktuelle eller potentielle negative indvirkninger.
4) De væsentligste risici for virksomheden vedrørende bæredygtighedsspørgsmål, og hvordan virksomheden håndterer disse risici.
5) Nøgleindikatorer, som er nødvendige for oplysningerne i nr. 1-4.


Dette afsnit omhandler særlige regler for statslige aktieselskaber og muligheden for, at Erhvervs- og vækstministeren kan fastsætte undtagelser fra disse regler for at sikre ligebehandling med selskaber, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 § 108. Erhvervs- og vækstministeren kan fastsætte bestemmelser, der undtager fra de særlige regler, som gælder for statslige aktieselskaber, hvis dette er nødvendigt for at sikre en ligestilling mellem disse regler og de tilsvarende regler, som fastsættes for selskaber, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.


Dette afsnit fastsætter pligten for modervirksomheder til at udarbejde koncernregnskab, medmindre der gælder undtagelser efter §§ 110-112, og henviser til de regler, der gælder for koncernregnskabets indhold i kapitel 14.

 § 109. Modervirksomheder, der er omfattet af § 3, stk. 1, skal aflægge koncernregnskab i overensstemmelse med reglerne i kapitel 14, jf. dog § 137, medmindre andet følger af §§ 110-112.


Dette afsnit præciserer undtagelser fra reglen i § 110 om, at modervirksomheder kan undlade at aflægge koncernregnskab, hvis koncernen ikke overskrider bestemte størrelsesgrænser. Undtagelsen gælder for modervirksomheder i regnskabsklasse D eller hvis en dattervirksomhed er i regnskabsklasse D, er et kreditinstitut eller et forsikringsselskab.

 Stk. 2. § 110 finder ikke anvendelse på modervirksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse D, eller hvis en dattervirksomhed af den pågældende modervirksomhed er
1) omfattet af regnskabsklasse D,
2) et kreditinstitut som defineret i artikel 4, nr. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF, og som ikke er omhandlet i direktivets artikel 2, eller
3) et forsikringsselskab som defineret i artikel 2, stk. 1, i Rådets direktiv 91/674/EØF.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge koncernregnskab, og stk. 3 specificerer, at § 112 ikke gælder for modervirksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.

 Stk. 3. Endvidere finder § 112 ikke anvendelse på modervirksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.


Kapitel 2, "Ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten", omhandler ledelsens pligt og ansvar for udarbejdelse og godkendelse af årsrapporten, herunder underskrifts- og påtegningspligt.

 § 10. Selv om et ledelsesmedlem er helt eller delvis uenig i en årsrapport eller har indvendinger mod, at den skal godkendes med det indhold, der er besluttet, kan medlemmet ikke undlade at underskrive årsrapporten. Ledelsesmedlemmet kan dog tilkendegive sine indvendinger med konkret og fyldestgørende begrundelse i tilknytning til sin underskrift og ledelsespåtegningen.


Kapitel 2 a i Afsnit I omhandler oplysninger om fravalg af revision for det kommende regnskabsår, og dette afsnit indeholder bestemmelser om, hvornår og hvordan en virksomhed skal oplyse om beslutninger om ikke at lade årsregnskabet revidere, selvom det ellers ville være pligtigt.

 § 10 a. Hvis årsregnskabet er revideret, skal det i tilknytning til ledelsespåtegningen, jf. § 9, oplyses, hvis generalforsamlingen eller det tilsvarende godkendelsesorgan i en virksomhed, der opfylder betingelserne i § 135, stk. 1, 3. pkt., har truffet beslutning om, at årsregnskabet for det kommende regnskabsår ikke skal revideres.


Dette afsnit omhandler kravene til ledelsens ansvar for aflæggelse af årsrapporten, herunder indholdet og formen af ledelsespåtegningen, og hvilke oplysninger der skal gives i ledelsesberetningen, hvis der ikke afgives en ledelsespåtegning.

 Stk. 2. Indeholder virksomhedens årsrapport ikke en ledelsespåtegning, jf. § 9 a, stk. 1, skal de i stk. 1 omhandlede oplysninger gives i ledelsesberetningen.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab og beskriver undtagelser herfra. Specifikt fastsættes i § 110, at en modervirksomhed kan undlade at aflægge koncernregnskab, hvis den samlede størrelse af koncernen ikke overskrider to af de nævnte størrelsesgrænser vedrørende balancesum, nettoomsætning og antal heltidsbeskæftigede.

 § 110. En modervirksomhed kan undlade at aflægge koncernregnskab, jf. dog § 109, stk. 2, hvis koncernvirksomhederne på balancetidspunktet tilsammen ikke overskrider to af følgende størrelser:
1) En balancesum på 55 mio. kr.,
2) en nettoomsætning på 111 mio. kr. og
3) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 50.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab, herunder undtagelser fra denne pligt for modervirksomheder, og præciserer, hvordan størrelsesgrænserne for koncernen beregnes, når visse dattervirksomheder kan holdes ude af konsolideringen.

 Stk. 2. Ved opgørelse af størrelsesgrænserne i stk. 1 medtages ikke de koncernvirksomheder, der i medfør af § 114, stk. 2, kan holdes ude af konsolideringen.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab og undtagelser herfra, herunder beregning af størrelsesgrænser for koncernen som helhed i forhold til undtagelsen i § 110.

 Stk. 3. § 7, stk. 3 og 4, finder tilsvarende anvendelse på den samlede koncern. Balancesum og nettoomsætning skal dog opgøres efter §§ 119 og 120.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab og undtagelser herfra, herunder beregning af størrelsesgrænser for koncernvirksomheder.

 Stk. 4. I stedet for at anvende den i stk. 3, 2. pkt., anførte beregningsmåde kan modervirksomheden beregne balancesum, nettoomsætning og gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i regnskabsåret som summen af alle koncernvirksomhedernes balancesummer, nettoomsætninger og heltidsbeskæftigede. Ved beregning af balancesum og nettoomsætning forhøjes beløbsstørrelserne i stk. 1, nr. 1 og 2, med 20 pct.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab, herunder undtagelser fra denne pligt for modervirksomheder, og præciserer, hvornår en virksomhed kan fravige eller genoptage pligten baseret på størrelseskriterier.

 Stk. 5. Adgangen til at anvende bestemmelsen i stk. 1 ændres kun, hvis virksomhederne på balancetidspunktet tilsammen har overskredet eller ikke længere overskrider to af de tre størrelser i to på hinanden følgende regnskabsår.


Dette afsnit omhandler pligten til at aflægge koncernregnskab og omfatter undtagelser fra denne pligt for modervirksomheder under bestemte betingelser.

 § 111. En modervirksomhed, hvis dattervirksomheder alle udeholdes af konsolideringen i medfør af § 13, stk. 1, nr. 3, eller § 114, stk. 2, kan undlade at udarbejde koncernregnskab.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at udarbejde koncernregnskab for modervirksomheder, herunder særlige regler for erhvervsdrivende fonde.

 Stk. 2. Herudover kan en modervirksomhed, der er en erhvervsdrivende fond, undlade at udarbejde koncernregnskab, hvis
1) fonden kun har én dattervirksomhed,
2) fonden selv kun i begrænset omfang udøver erhvervsaktiviteter og
3) fonden, bortset fra konvertible gældsbreve og ikkebetalt udbytte eller udlodning, ikke har tilgodehavender hos eller har stillet sikkerhed for dattervirksomheden.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten for modervirksomheder at udarbejde koncernregnskab, herunder særlige regler for erhvervsdrivende fonde, der har flere dattervirksomheder.

 Stk. 3. Endvidere kan en modervirksomhed, der er en erhvervsdrivende fond, undlade at udarbejde koncernregnskab, hvis
1) fonden har flere dattervirksomheder og en af disse udarbejder et koncernregnskab, hvori den erhvervsdrivende moderfond er udeladt,
2) koncernregnskabet er udarbejdet efter årsregnskabsloven, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer eller regler, der i det mindste er ligeværdige med reglerne for konsoliderede årsregnskaber i det nævnte direktiv, og det er revideret af personer, der er autoriseret hertil i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder dattervirksomheden, der har udarbejdet koncernregnskabet, henhører,
3) fonden selv kun i begrænset omfang udøver erhvervsaktiviteter,
4) fonden bortset fra konvertible gældsbreve og ikke udbetalt udbytte eller udlodning ikke har tilgodehavender hos eller har stillet sikkerhed for en af dattervirksomhederne,
5) det oplyses i fondens årsrapport, at fonden i medfør af denne undtagelse har undladt at udarbejde koncernregnskab, og
6) fonden til Erhvervsstyrelsen indsender det i nr. 1 nævnte reviderede koncernregnskab sammen med sin egen årsrapport.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for modervirksomheder til ikke at udarbejde koncernregnskab, når de selv er dattervirksomheder i en større koncern, og indgår i Kapitel 13 om pligt til at aflægge koncernregnskab i Afsnit VI, som behandler koncernregnskab samt regnskab for fusion m.v.

 § 112. En modervirksomhed kan undlade at aflægge koncernregnskab, jf. dog § 109, stk. 2, hvis den selv er en dattervirksomhed af en højere modervirksomhed, der henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land, og
1) den højere modervirksomhed
a) besidder mindst 90 pct. af kapitalandelene i den lavere modervirksomhed og minoritetsdeltagerne over for denne modervirksomheds øverste ledelse har godkendt, at den ikke aflægger koncernregnskab, eller
b) besidder mindre end 90 pct. af kapitalandelene i den lavere modervirksomhed og dennes øverste ledelse ikke senest 6 måneder før regnskabsårets udløb fra minoritetsdeltagere, der ejer mindst 10 pct. af virksomhedskapitalen, har modtaget krav om aflæggelse af koncernregnskab, og
2) den højere modervirksomhed udarbejder koncernregnskab og konsolideret ledelsesberetning i overensstemmelse med lovgivningen i den medlemsstat, hvortil den højere modervirksomhed henhører, og koncernregnskabet er revideret af personer, der er autoriseret i medfør af denne medlemsstats lovgivning.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge koncernregnskab for modervirksomheder, der selv er dattervirksomheder under en højere modervirksomhed uden for EU/EØS, og indeholder særlige betingelser for, hvornår sådanne virksomheder kan undlade at udarbejde koncernregnskab, herunder krav til revision og overensstemmelse med internationale regnskabsregler.

 Stk. 2. En modervirksomhed kan endvidere undlade at aflægge koncernregnskab, jf. dog § 109, stk. 2, hvis den selv er en dattervirksomhed af en højere modervirksomhed, der henhører under lovgivningen i et land, der ikke henhører under den i stk. 1 nævnte lovgivning, og
1) den lavere modervirksomheds øverste ledelse ikke senest 6 måneder før regnskabsårets udløb fra minoritetsdeltagere har modtaget krav om aflæggelse af koncernregnskab,
2) den højere modervirksomhed udarbejder koncernregnskab og, hvor relevant, konsolideret ledelsesberetning i overensstemmelse med
a) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer,
b) regler, der i det mindste er ligeværdige med reglerne for konsoliderede årsregnskaber i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer,
c) de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget af Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, samt efterfølgende ændringer, som vedtages af Europa-Kommissionen i overensstemmelse med den nævnte forordning, eller
d) regler, der af Europa-Kommissionen er vurderet at være ligeværdige med reglerne for konsoliderede årsregnskaber i de internationale regnskabsstandarder, og
3) koncernregnskabet er revideret af personer, der er godkendt i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder den højere modervirksomhed henhører.


Dette afsnit omhandler yderligere krav for modervirksomheder, der undlader at udarbejde koncernregnskab, fordi de selv er dattervirksomheder i en højere koncern, og beskriver de betingelser, der skal opfyldes for at benytte denne undtagelse, herunder krav om konsolidering, oplysninger i årsregnskabet og indsendelse af dokumenter til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. For de i stk. 1 og 2 omhandlede undtagelser kræves endvidere, at
1) den lavere modervirksomheds eget regnskab og dens dattervirksomheders regnskaber indgår ved fuld konsolidering i koncernregnskabet for den højere modervirksomhed, jf. dog § 114,
2) den lavere modervirksomhed i sit årsregnskab oplyser, at den i medfør af stk. 1 henholdsvis stk. 2 har undladt at udarbejde sit eget koncernregnskab, og oplyser navn, hjemsted og eventuelt CVR-nummer eller registreringsnummer for den højere modervirksomhed, og
3) den lavere modervirksomhed til Erhvervsstyrelsen sammen med sin egen årsrapport indsender det i stk. 1 eller 2 nævnte koncernregnskab, ledelsesberetningen og den tilhørende revisionspåtegning samt de oplysninger, styrelsen måtte kræve, jf. § 147.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge koncernregnskab for modervirksomheder, herunder betingelserne for, hvornår en modervirksomhed kan undlade at udarbejde koncernregnskab, jf. § 112, og kravene til offentliggørelse af koncernregnskab og ledelsesberetning.

 Stk. 4. En virksomhed, der undlader at aflægge koncernregnskab efter stk. 1 og 2, er ikke undtaget fra at udarbejde bæredygtighedsrapportering efter § 128.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af koncernregnskab, herunder hvilken regnskabsklasse koncernregnskabet skal følge, afhængigt af koncernens størrelse efter konsolidering og eliminering af interne transaktioner.

 § 113. For koncerner, som efter eliminering, jf. § 120, opfylder størrelsesgrænserne for mellemstore virksomheder, jf. § 7, stk. 2-4, skal koncernregnskabet i det mindste udarbejdes efter reglerne for mellemstore virksomheder i regnskabsklasse C.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af koncernregnskab, herunder hvilken regnskabsklasse koncernen skal følge, afhængigt af dens størrelse efter konsolidering og eliminering af interne transaktioner.

 Stk. 2. For koncerner, som efter eliminering, jf. § 120, opfylder størrelsesgrænserne for store virksomheder, jf. § 7, stk. 2-4, skal koncernregnskabet i det mindste udarbejdes efter reglerne for store virksomheder i regnskabsklasse C. 1. pkt. finder tilsvarende anvendelse for koncerner, som efter eliminering, jf. § 120, opfylder størrelsesgrænserne for små virksomheder, jf. § 7, stk. 2-4, men som ikke kan undlade at udarbejde koncernregnskab i henhold til § 110.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af koncernregnskab, herunder hvilke regler der gælder for forskellige virksomhedstyper og -størrelser, og specifikt hvordan regnskabsklasse D påvirker kravene til koncernregnskabet uanset koncernens størrelse.

 Stk. 3. Er modervirksomheden omfattet af regnskabsklasse D, skal koncernregnskabet udarbejdes efter reglerne i regnskabsklasse D uanset koncernens størrelse.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge koncernregnskab, herunder bestemmelser for modervirksomheder, der frivilligt vælger at udarbejde et koncernregnskab, selvom de har ret til at undlade det.

 Stk. 4. Aflægger en modervirksomhed, som kan undlade at aflægge koncernregnskab, alligevel et koncernregnskab, der ikke udelukkende anvendes til virksomhedens eget brug, finder bestemmelserne om koncernregnskaber i kapitel 14 anvendelse. Modervirksomheden kan dog anvende reglerne for årsregnskaber i regnskabsklasse B på koncernregnskabet, hvis modervirksomheden kunne undlade at aflægge koncernregnskab efter § 110. Kapitalandele i associerede virksomheder skal dog i koncernregnskabet indregnes og måles til disse virksomheders indre værdi ved anvendelse af bestemmelserne i § 43 a, stk. 2-6.


Kapitel 14 i Afsnit VI om koncernregnskab, som omhandler regler for konsolidering af regnskaber for modervirksomheder og dattervirksomheder.

 § 114. Medmindre andet følger af denne paragraf, skal alle koncernvirksomhedernes regnskaber indgå i koncernregnskabet ved fuld konsolidering.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at indgå i koncernregnskabet ved fuld konsolidering, og præciserer de betingelser, under hvilke en koncernvirksomhed – typisk en dattervirksomhed – kan holdes ude af konsolideringen i koncernregnskabet.

 Stk. 2. En koncernvirksomhed kan holdes ude af konsolideringen, hvis
1) den er en dattervirksomhed og betydelige og vedvarende hindringer i væsentlig grad begrænser modervirksomhedens udøvelse af sine rettigheder over dattervirksomhedens aktiver eller ledelse,
2) den er en dattervirksomhed, og de nødvendige oplysninger ikke kan indhentes inden for en rimelig frist eller uden uforholdsmæssigt store omkostninger,
3) den er en dattervirksomhed, der ikke tidligere har indgået i koncernregnskabet ved konsolidering, og modervirksomheden udelukkende besidder kapitalandelene i dattervirksomheden med henblik på efterfølgende at overdrage den eller
4) den er en erhvervsdrivende moderfond, der selv kun i begrænset omfang udøver erhvervsaktiviteter og ikke, bortset fra konvertible gældsbreve og ikkeudbetalt udbytte, har tilgodehavender hos eller har stillet sikkerhed for nogen af sine dattervirksomheder.


Dette afsnit omhandler kravene til koncernregnskabets indhold og konsolidering, herunder hvordan de enkelte virksomheder i en koncern skal behandles som én enhed i det samlede regnskab.

 § 115. Koncernregnskabet skal vise de konsoliderede virksomheders aktiver og passiver, deres finansielle stilling samt deres resultat, som om de tilsammen var en enkelt virksomhed.


Kapitel 14 i Afsnit VI om koncernregnskabets indhold, hvor der fastsættes regler for konsolidering af regnskaber for modervirksomhed og dattervirksomheder.

 § 116. Koncernregnskabet skal have samme balancedag som modervirksomhedens årsregnskab.


Dette afsnit omhandler regler for konsolidering af dattervirksomheders regnskaber i et koncernregnskab, herunder krav til balancedag for dattervirksomheder i forhold til modervirksomheden.

 Stk. 2. Ligger en konsolideret dattervirksomheds balancedag tre måneder eller mindre forud for eller efter modervirksomhedens balancedag, kan dattervirksomheden indgå i konsolideringen på grundlag af sit årsregnskab. Ligger en konsolideret dattervirksomheds balancedag mere end tre måneder forud for eller efter modervirksomhedens balancedag, skal dattervirksomheden indgå i koncernregnskabet på grundlag af et særligt regnskab udarbejdet efter denne lovs bestemmelser pr. modervirksomhedens balancedag.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af koncernregnskab, herunder sammendrag af regnskaber for datterselskaber og nødvendige justeringer i forhold til enkeltregnskaber.

 § 117. Ved konsolideringen sammendrages regnskaberne, således at ensartede indtægter og omkostninger samt aktiver og passiver sammenlægges. Der skal foretages de tilpasninger, der er nødvendige på grund af de særlige forhold, som gælder for koncernregnskaber til forskel fra årsregnskaber.


Dette afsnit omhandler regler for konsolidering af regnskaber i en koncern, herunder hvordan virksomheder, der bliver en del af koncernen under regnskabsåret, skal indgå i det konsoliderede regnskab.

 Stk. 2. Koncernvirksomheder, for hvilke koncernforholdet er etableret i løbet af regnskabsåret, må kun indgå i sammendraget med indtægter og omkostninger af de transaktioner og forhold, der er opstået efter tidspunktet for koncernforholdets etablering.


Dette afsnit omhandler regler for konsolidering af regnskaber i en koncern, herunder hvordan virksomheder, der ikke længere er en del af koncernen i løbet af regnskabsåret, skal indgå i det konsoliderede regnskab.

 Stk. 3. Koncernvirksomheder, for hvilke koncernforholdet ophører i løbet af regnskabsåret, må kun indgå i sammendraget med indtægter og omkostninger af de transaktioner og forhold, der er opstået indtil tidspunktet for koncernforholdets ophør.


Dette afsnit omhandler opstillingen af koncernregnskabets bestanddele og fastsætter, at disse skal udarbejdes i overensstemmelse med reglerne for regnskabsklasse C, medmindre modervirksomheden er underlagt strengere krav i regnskabsklasse D.

 § 118. Koncernregnskabets balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse og pengestrømsopgørelse skal opstilles efter reglerne for årsregnskaber i regnskabsklasse C, jf. § 78, medmindre andet følger af 2. pkt. eller stk. 2-4. Hvis modervirksomheden skal følge reglerne for årsregnskaber i regnskabsklasse D, jf. § 102, skal koncernregnskabet også følge disse regler, medmindre andet følger af stk. 2-4.


Dette afsnit omhandler kravene til opstilling i koncernregnskabets balance, herunder hvordan poster for ikke-konsoliderede dattervirksomheder og kapitalinteresser skal fremgå som særskilte poster.

 Stk. 2. Kapitalandele i, tilgodehavender hos eller gæld til ikke konsoliderede dattervirksomheder, henholdsvis kapitalinteresser, opføres som særskilte poster i koncernregnskabets balance.


Dette afsnit omhandler regler for opstilling af koncernregnskabets balance, resultatopgørelse, egenkapitalopgørelse og pengestrømsopgørelse, herunder krav til konsolidering og klassifikation af poster.

 Stk. 3. Den konsoliderede egenkapital kan opstilles således, at kun de poster vises, der er nødvendige for at opnå et retvisende billede som anført i § 11, stk. 1.


Dette afsnit omhandler kravene til opstilling af koncernregnskabets balance og egenkapitalopgørelse, herunder hvordan minoritetsinteresser skal fremgå som en særskilt post i egenkapitalen og i forslaget til anvendelse af overskud eller dækning af underskud.

 Stk. 4. Minoritetsinteressernes forholdsmæssige andel af dattervirksomhedernes egenkapital opføres som en særskilt hovedpost under »Egenkapital«. Minoritetsinteressernes forholdsmæssige andel af dattervirksomhedernes resultat skal opføres som en særskilt post i ledelsens forslag til beslutning om anvendelse af virksomhedens overskud eller dækning af underskud.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning og måling af aktiver, passiver, indtægter og omkostninger i et koncernregnskab, herunder anvendelse af ensartede metoder og særlige regler for kapitalandele i associerede virksomheder.

 § 119. De af konsolideringen omfattede aktiver og passiver samt indtægter og omkostninger indregnes og måles efter ensartede metoder i overensstemmelse med reglerne for årsregnskaber i regnskabsklasse C, jf. §§ 33-52, 78 og 82-83 b. Kapitalandele i associerede virksomheder skal dog indregnes og måles efter indre værdis metode, jf. § 43 a, stk. 2-6.


Dette afsnit omhandler kravene til koncernregnskabets indhold og specifikt de generelle krav til konsolideringen, herunder anvendelse af ensartede indregningsmetoder og målegrundlag i koncernregnskabet i forhold til modervirksomhedens årsregnskab.

 Stk. 2. I koncernregnskabet anvendes så vidt muligt de samme metoder for indregning og grundlag for måling som i modervirksomhedens årsregnskab. Anvender konsoliderede dattervirksomheder andre metoder og grundlag i deres eget årsregnskab, udarbejdes et nyt regnskab med henblik på koncernregnskabet, hvori der indregnes og måles i overensstemmelse med de i dette anvendte metoder og grundlag.


Dette afsnit omhandler reglerne for konsolidering i koncernregnskaber, herunder anvendelse af ensartede metoder for indregning og måling samt muligheden for fravigelse i særlige tilfælde.

 Stk. 3. Stk. 2, 2. pkt., kan fraviges i særlige tilfælde.


Dette afsnit indgår i Kapitel 3 under Afsnit I, som omhandler grundlæggende krav til årsrapporten, og fastsætter kravet om, at årsregnskab og koncernregnskab skal give et retvisende billede af virksomhedens og koncernens økonomiske forhold, og at ledelsesberetningen skal indeholde en retvisende redegørelse.

 § 11. Årsregnskabet og et eventuelt koncernregnskab skal give et retvisende billede af virksomhedens og koncernens aktiver og passiver, finansielle stilling samt resultatet. Ledelsesberetningen skal indeholde en retvisende redegørelse for de forhold, som beretningen omhandler.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og præciserer, at der skal ydes yderligere oplysninger i års- eller koncernregnskabet, hvis lovens bestemmelser alene ikke er tilstrækkelige til at give et retvisende billede af virksomhedens eller koncernens økonomiske stilling.

 Stk. 2. Hvis anvendelsen af bestemmelserne i denne lov ikke er tilstrækkelig til at give et retvisende billede som nævnt i stk. 1, skal der gives yderligere oplysninger i årsregnskabet, henholdsvis koncernregnskabet.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og præciserer, at bestemmelserne i loven kan fraviges, hvis det er nødvendigt for at opnå et retvisende billede, hvilket er det overordnede krav i årsregnskabsloven.

 Stk. 3. Hvis anvendelse af bestemmelserne i denne lov i særlige tilfælde vil stride mod kravet i stk. 1, 1. pkt., skal de fraviges, således at dette krav opfyldes. En sådan fravigelse skal hvert år oplyses i noterne, hvor den skal begrundes konkret og fyldestgørende med oplysning om, hvilken indvirkning, herunder så vidt muligt den beløbsmæssige indvirkning, fravigelsen har på virksomhedens henholdsvis koncernens aktiver og passiver, finansielle stilling samt resultatet.


Dette afsnit omhandler de grundlæggende krav til årsrapporten, herunder krav om et retvisende billede, kvalitetskrav og grundlæggende forudsætninger for udarbejdelsen af regnskaber.

 Stk. 4. Kravene i stk. 1-3 gælder tilsvarende, når der anvendes standarder, der er udstedt inden for rammerne af denne lov, jf. § 136.


Dette afsnit omhandler reglerne for eliminering af interne poster ved udarbejdelse af koncernregnskab, og indgår i kapitlet om koncernregnskabets indhold i Afsnit VI.

 § 120. Følgende poster skal elimineres:
1) Tilgodehavender og forpligtelser mellem de konsoliderede virksomheder,
2) indtægter og omkostninger som følge af transaktioner mellem de konsoliderede virksomheder og
3) gevinster og tab som følge af transaktioner mellem de konsoliderede virksomheder, som indgår i posternes bogførte værdi.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncernregnskab, herunder hvordan etablering af et koncernforhold skal behandles ved virksomhedssammenslutninger, og præciserer, at overtagelsesmetoden som udgangspunkt anvendes, medmindre andet fremgår.

 § 121. Når intet andet fremgår, behandles etablering af et koncernforhold mellem to virksomheder ved overtagelsesmetoden, jf. § 122.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncerners sammenslægning og konsolidering af regnskaber, herunder hvilke metoder der kan anvendes ved etablering af et koncernforhold, og præciserer, at sammenlægningsmetoden kan anvendes, når virksomhederne allerede er under samme bestemmende indflydelse før og efter sammenslutningen.

 Stk. 2. Er de to virksomheder ved etableringen af koncernforholdet begge underlagt en modervirksomhed i et koncernforhold, eller er begge i øvrigt underlagt den samme interesses bestemmende indflydelse både før og efter virksomhedssammenslutningen, og er denne bestemmende indflydelse ikke midlertidig, kan koncernetableringen behandles efter sammenlægningsmetoden, jf. § 123.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncernregnskab, specifikt indregning og måling af aktiver og forpligtelser ved etablering af et koncernforhold gennem virksomhedsovertagelse, som en del af kapitel 14 om koncernregnskabets indhold.

 § 122. Etableres koncernforholdet ved overtagelse af en virksomhed, indregnes og måles aktiver og forpligtelser på erhvervelsestidspunktet i den erhvervede virksomhed til dagsværdi i koncernregnskabet, uanset de før erhvervelsen ikke havde været indregnet i virksomhedens balance.


Kontekst for virksomhedsovertagelse og identifikation af den erhvervende virksomhed i forbindelse med koncernregnskab.

 Stk. 2. Ved vurderingen af, hvilken virksomhed der er den erhvervende virksomhed, tages der udgangspunkt i de faktiske forhold. Hvor det ikke er åbenbart, hvem der er den reelle erhverver, kan den formelt erhvervende virksomhed anses for erhverver.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncernregnskab, specifikt elimineringsprincipperne ved etablering af et koncernforhold, herunder hvordan kapitalandele og nettoaktiver udlignes til dagsværdi ved koncernetablering.

 Stk. 3. De konsoliderede virksomheders kapitalandele i en konsolideret dattervirksomhed, målt til kostpris, udlignes med de konsoliderede virksomheders forholdsmæssige andel af dattervirksomhedens nettoaktiver, målt til dagsværdi, jf. stk. 1. Udligningen sker på tidspunktet for koncernetableringen.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomhedsovertagelse i forbindelse med udarbejdelse af koncernregnskab, hvor stk. 4 beskriver, hvordan eventuelle forskelsbeløb ved overtagelse skal behandles i regnskabet.

 Stk. 4. Et efter stk. 3 fremkommet positivt forskelsbeløb behandles som goodwill, jf. § 43. Et efter stk. 3 fremkommet negativt forskelsbeløb indtægtsføres i resultatopgørelsen.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncernregnskabets indhold, herunder elimineringsprincipper ved konsolidering af virksomheder.

 Stk. 5. Kapitalandele i en modervirksomhed, der besiddes af en konsolideret virksomhed, udlignes ikke, men behandles som egne kapitalandele.


Dette afsnit omhandler reglerne for koncernregnskab, herunder metoder til koncernetablering ved virksomhedssammenlægning, og indgår i kapitel 14, som beskriver koncernregnskabets indhold og konsolideringsprincipper.

 § 123. Efter sammenlægningsmetoden aflægges koncernregnskabet for den periode, hvori sammenlægningen er sket, som om virksomhederne havde været sammenlagt fra den tidligste regnskabsperiode, der indgår i regnskabet.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomhedssammenlægninger i forbindelse med udarbejdelse af koncernregnskab, hvor en virksomhed kan vælge at anse sammenlægningen sket på erhvervelsestidspunktet i stedet for at behandle den som en sammenlægning fra den tidligste regnskabsperiode.

 Stk. 2. Virksomheden kan dog i stedet vælge at anse sammenlægningen som sket på erhvervelsestidspunktet.


Dette afsnit omhandler reglerne for virksomhedssammenlægninger i forbindelse med koncernregnskaber, herunder hvordan forskelle i værdier ved sammenlægning skal håndteres og hvilke reserver der påvirkes.

 Stk. 3. Forskellen mellem det beløb, der vederlægges som virksomhedskapital, og eventuel overkurs med tillæg af et eventuelt kontant vederlag og den regnskabsmæssige indre værdi i dattervirksomheden henholdsvis tillægges og fratrækkes på tydelig vis i de reserver, der kan anvendes til at dække underskud.


Dette afsnit omhandler reglerne for konsolidering af virksomheder i et koncernregnskab, herunder specifikke metoder som pro rata-konsolidering ved fælles ledelse.

 § 124. En virksomhed, som virksomheden leder sammen med en eller flere andre virksomheder, kan indgå i koncernregnskabet ved pro rata-konsolidering.


Dette afsnit omhandler pro rata-konsolidering i koncernregnskaber og præciserer, hvordan poster fra en fælles ledet virksomhed skal indregnes i forhold til den konsoliderede virksomheds andel af egenkapital og resultat, samt henviser til de gældende konsolideringsregler i §§ 114-122 med nødvendige tilpasninger.

 Stk. 2. Posterne i den fælles ledede virksomhed medtages i forhold til de konsoliderede virksomheders andel af virksomhedens egenkapital og resultat. I øvrigt finder reglerne om konsolidering m.v. i §§ 114-122 anvendelse med de fornødne tilpasninger.


Dette afsnit omhandler reglerne for redegørelse for anvendt regnskabspraksis og noter i koncernregnskabet, herunder krav om konsoliderede oplysninger og anvendelse af bestemmelser fra tidligere kapitler.

 § 125. Koncernregnskabets redegørelse for anvendt regnskabspraksis og noterne skal oplyse om koncernen, som om de konsoliderede virksomheder tilsammen var én virksomhed. §§ 53-55 og 87 finder tilsvarende anvendelse på koncernregnskabets oplysninger om koncernen. I stedet for oplysninger om den enkelte virksomheds beløb vises de konsoliderede virksomheders beløb tilsammen, konsolideret efter de samme metoder som gælder for koncernregnskabet.


Dette afsnit indgår i reglerne for koncernregnskabets indhold og præciserer, hvilke oplysninger der skal fremgå af redegørelsen for anvendt regnskabspraksis i koncernregnskabet, herunder om udeladelse af dattervirksomheder, afvigende balancedag og afvigende regnskabsmetoder.

 Stk. 2. Af redegørelsen om anvendt regnskabspraksis skal endvidere fremgå:
1) Udeladelse af en koncernvirksomhed med konkret og fyldestgørende begrundelse.
2) En anden balancedag for en konsolideret dattervirksomhed end for modervirksomheden, jf. § 116, stk. 2, 1. pkt. Er der mellem de to balancedatoer indtruffet betydningsfulde hændelser, som har haft indflydelse på dattervirksomhedens aktiver og passiver, på dens finansielle stilling eller på resultatet, skal dette forklares.
3) Anvendelse af andre metoder til indregning og grundlag for måling end dem i modervirksomhedens årsregnskab samt en konkret og fyldestgørende begrundelse for at anvende andre metoder, jf. § 119, stk. 2 og 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 14, som omhandler koncernregnskabets indhold, og præciserer yderligere oplysninger, der skal fremgå i redegørelsen for anvendt regnskabspraksis i koncernregnskabet, herunder specifikke krav ved brug af undtagelser og ved opgørelse af forskelsbeløb ved koncernetablering.

 Stk. 3. I en særskilt del af redegørelsen for anvendt regnskabspraksis skal fremgå:
1) Hvis virksomheden har benyttet undtagelsen i § 114, stk. 2, nr. 4. I dette tilfælde skal koncernens resultat og egenkapital oplyses.
2) De resterende positive og negative forskelsbeløb efter §§ 122 og 123 samt de metoder, der er anvendt ved opgørelsen. Ændringer i forskelsbeløbene i forhold til forrige år skal forklares.


Dette afsnit omhandler de specifikke oplysningskrav, der gælder for koncernregnskabet, og fastlægger, at bestemte oplysninger fra årsregnskabet tilsvarende skal indgå i koncernregnskabet, herunder oplysninger om nettoomsætning, revisionshonorar, aktiver, forpligtelser, nærtstående parter og efterfølgende betydningsfulde hændelser.

 § 126. Følgende krav finder tilsvarende anvendelse på koncernregnskabet:
1) Oplysning om opdeling af nettoomsætningen på aktiviteter og geografiske segmenter, jf. § 96, stk. 1.
2) Oplysning om revisionshonorar, jf. § 96, stk. 2.
3) Oplysning om særlige indtægts- eller omkostningsposter, jf. § 67 a.
4) Oplysning om ledelsens forslag til beslutning om anvendelse af virksomhedens overskud eller dækning af underskud, jf. § 95 a.
5) Oplysning om aktiver, jf. §§ 58-59, 88-88 b og 90 a.
6) Oplysning om eventualaktiver, jf. § 90 b.
7) Oplysning om virksomhedskapitalen, jf. § 87 a.
8) Oplysning om forpligtelser, jf. §§ 92-93 a.
9) Oplysning om eventualforpligtelser m.v., jf. §§ 64 og 94-94 b.
10) Oplysning om nærtstående parter m.v., jf. § 68, § 69, stk. 3 og 4, §§ 73, 97 b og 98 a og § 98 c, stk. 1, 2, 4, 5 og 6.
11) Oplysning om betydningsfulde hændelser, som er indtruffet efter regnskabsårets udløb, jf. § 98 d.


Dette afsnit indgår i reglerne for koncernregnskabets noteoplysninger og præciserer, hvordan oplysninger om tilgodehavender, sikkerhedsstillelser og vederlag til ledelsesmedlemmer og virksomhedsdeltagere skal rapporteres på koncernniveau.

 Stk. 2. Kravet om oplysninger om tilgodehavender og sikkerhedsstillelser hos og sikkerhedsstillelser for ledelsesmedlemmer i § 73 og kravet om oplysninger om vederlag m.v. i § 69, stk. 1, og § 98 b finder tilsvarende anvendelse på de samlede beløb til de af bestemmelserne omhandlede kategorier af ledelsesmedlemmer og virksomhedsdeltagere i modervirksomheden, som koncernvirksomhederne tilsammen har ydet.


Dette afsnit omhandler oplysninger i koncernregnskabet, herunder krav til oplysninger om vederlag til ledelsesmedlemmer og nærtstående parter, og præciserer, at bestemmelserne i § 106 finder tilsvarende anvendelse på sådanne oplysninger, når modervirksomheden er omfattet af regnskabsklasse D.

 Stk. 3. Kravet i § 106 finder tilsvarende anvendelse på oplysninger om ydelser efter § 98 b, jf. ovenstående stk. 2, hvis modervirksomheden er omfattet af regnskabsklasse D.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i koncernregnskabets noter, herunder specifikke oplysninger om konsoliderede virksomheder, som skal fremgå for at sikre gennemsigtighed og et retvisende billede af koncernens finansielle stilling.

 Stk. 4. Der skal gives oplysning om forskydningen i minoritetsinteressernes forholdsmæssige andel af dattervirksomhedernes egenkapital.


Dette afsnit omhandler krav til præsentation af noteoplysninger i koncernregnskabet, herunder at oplysninger skal placeres i samme rækkefølge som de tilhørende poster i resultatopgørelsen og balancen.

 Stk. 5. Oplysningerne, jf. stk. 1, skal præsenteres i samme rækkefølge som de poster i resultatopgørelsen og balancen, de vedrører.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i koncernregnskabets noter, herunder specifikke oplysninger om konsoliderede virksomheder, og præciserer, at det gennemsnitlige antal beskæftigede i pro rata-konsoliderede virksomheder skal angives særskilt.

 Stk. 6. Det gennemsnitlige antal beskæftigede i pro rata-konsoliderede virksomheder skal oplyses særskilt.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i koncernregnskabets noter, herunder specifikke oplysninger om virksomheder, der er indregnet efter sammenlægningsmetoden (§ 123), og ændringer i reserver som følge heraf.

 Stk. 7. Der skal gives oplysninger om de ændringer i reserverne, som følger af anvendelsen af § 123, og navn på og hjemsted for de virksomheder, der i årets løb er indregnet og målt efter § 123.


Dette afsnit indgår i kapitel 14, der omhandler koncernregnskabets indhold, og specificerer de oplysninger, der skal gives om dattervirksomheder i forbindelse med konsolidering i et koncernregnskab.

 § 127. For hver af de konsoliderede henholdsvis ikkekonsoliderede dattervirksomheder skal oplyses
1) navn og hjemsted,
2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af koncernvirksomhederne tilsammen,
3) grundlaget for koncernforholdet, jf. bilag 1, B, nr. 4, medmindre det følger af nævnte nr. 4, punkt 1, (flertallet af stemmerettighederne) og koncernvirksomhedernes andel af dattervirksomhedens virksomhedskapital og stemmerettigheder er den samme,
4) en konkret og fyldestgørende begrundelse, hvis virksomheden er udeholdt af konsolideringen, jf. § 114, stk. 2, og
5) om den i § 123 omhandlede metode for kapitaludligning har været anvendt.


Dette afsnit indgår i reglerne for koncernregnskabets noteoplysninger og præciserer, hvilke oplysninger der skal gives om associerede virksomheder, herunder ejerandel og anvendte målemetoder, især i forhold til indre værdis metode.

 Stk. 2. For hver associeret virksomhed skal oplyses
1) navn og hjemsted,
2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af koncernvirksomhederne tilsammen, og
3) om virksomheden er indregnet og målt efter andre metoder end den indre værdis metode, jf. § 119, stk. 1, 2. pkt., jf. § 43 a, stk. 6.


Dette afsnit indgår i kapitel 14 om koncernregnskabets indhold og omhandler specifikke oplysningskrav til virksomheder, hvis regnskab indgår i en pro rata-konsolidering efter § 124. Det er en del af de detaljerede regler for, hvilke oplysninger der skal gives om konsoliderede og ikke-konsoliderede virksomheder i koncernregnskabet.

 Stk. 3. For hver virksomhed, hvis regnskab indgår i en pro rata-konsolidering i medfør af § 124, skal oplyses
1) navn og hjemsted,
2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af de konsoliderede virksomheder tilsammen, og
3) grundlaget for den fælles ledelse.


Dette afsnit indgår i reglerne for noteoplysninger i koncernregnskabet og præciserer, hvilke oplysninger der skal gives om kapitalinteresser, der ikke er associerede virksomheder, i overensstemmelse med kravene til gennemsigtighed og konsolidering i årsregnskabsloven.

 Stk. 4. For hver kapitalinteresse, som ikke er en associeret virksomhed, skal oplyses
1) navn og hjemsted,
2) hvor stor en andel af egenkapitalen der besiddes af de konsoliderede virksomheder tilsammen, og
3) størrelsen af egenkapitalen og resultatet ifølge den senest godkendte årsrapport.


Dette afsnit omhandler oplysninger i koncernregnskabets noter, specifikt krav til oplysninger om kapitalinteresser, som ikke er associerede virksomheder, og undtagelser fra disse krav.

 Stk. 5. Oplysningerne i stk. 4, nr. 3, kan undlades, hvis den pågældende kapitalinteresse ikke har offentliggjort en årsrapport.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger om virksomheder, der indgår i koncernregnskabet, herunder navn, hjemsted og ejerandel for dattervirksomheder, associerede virksomheder og kapitalinteresser, samt oplysninger om interessentskaber og kommanditselskaber, hvor koncernvirksomhederne er interessent eller komplementar.

 Stk. 6. Der skal endvidere oplyses navn, hjemsted og retsform for hvert interessentskab eller kommanditselskab, i hvilket de konsoliderede virksomheder er interessent eller komplementar.


Dette afsnit omhandler krav om oplysninger i koncernregnskabets noter, herunder navn, hjemsted og ejerandel for dattervirksomheder, associerede virksomheder og kapitalinteresser, som skal oplyses for at sikre gennemsigtighed i koncernens struktur og sammensætning.

 Stk. 7. Oplysningerne i stk. 1-6 kan udelades, hvis de kan volde betydelig skade for virksomheden selv eller de i stk. 1-6 omhandlede virksomheder. Udeladelse af oplysninger af denne grund skal nævnes.


Dette afsnit omhandler indholdet af den konsoliderede ledelsesberetning for en koncern, herunder krav til oplysninger om koncernens aktiviteter, økonomiske forhold og bæredygtighed.

 § 128. Koncernens ledelsesberetning skal oplyse om koncernen, som om koncernvirksomhederne tilsammen var én virksomhed. I stedet for oplysninger om den enkelte virksomheds beløb vises de konsoliderede virksomheders beløb tilsammen, konsolideret efter de samme metoder, som gælder for koncernregnskabet.


Dette afsnit omhandler indholdet af koncernens ledelsesberetning, herunder de oplysninger, der skal gives for koncernen som helhed, og hvordan bestemmelserne for ledelsesberetningen i andre paragraffer anvendes i forbindelse med koncernregnskaber.

 Stk. 2. §§ 76 a, 77, 99, 99 a, 99 d, 100 og 101 finder tilsvarende anvendelse. Oplysninger efter § 99, stk. 1, nr. 7, kan dog undlades. For koncerner i regnskabsklasse D finder § 99 a kun anvendelse, hvis koncernen opfylder størrelsesgrænserne for store virksomheder, jf. § 7, stk. 2, nr. 3.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i koncernens ledelsesberetning, herunder specifikke oplysninger om dattervirksomheder, der har benyttet undtagelser i EU-direktivet om årsregnskaber.

 Stk. 3. Modervirksomheden skal oplyse, hvilke af de dattervirksomheder der er omfattet af konsolideringen, der har benyttet undtagelsen i artikel 19 a, stk. 9, eller artikel 29 a, stk. 8, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer som implementeret i national lovgivning.


Dette afsnit indgår i reglerne om bæredygtighedsrapportering for koncerner og præciserer, at modervirksomheden skal forklare betydelige forskelle i bæredygtighedsrisici eller -indvirkninger mellem koncernen og dattervirksomheder, såfremt sådanne identificeres.

 Stk. 4. Identificerer modervirksomheden ved udarbejdelse af bæredygtighedsrapporteringen efter § 99 a betydelige forskelle mellem risiciene vedrørende bæredygtighedsspørgsmål for eller indvirkningen af koncernen og risiciene for eller indvirkningen af en eller flere af dens dattervirksomheder, skal modervirksomheden give en forklaring på, alt efter hvad der er relevant, risiciene for eller indvirkningen af den eller de berørte dattervirksomheder.


Dette afsnit omhandler kravene til ledelsesberetningen i koncernregnskabet, herunder særlige oplysninger, der skal indgå, når modervirksomheden er omfattet af regnskabsklasse D, herunder oplysninger om kapitalstruktur, ejerforhold, virksomhedsledelse og mangfoldighedspolitik.

 Stk. 5. Er modervirksomheden omfattet af reglerne i regnskabsklasse D, finder §§ 107, 107 b og 107 d tilsvarende anvendelse på koncernens ledelsesberetning, jf. dog stk. 7.


Dette afsnit omhandler kravene til ledelsesberetningen i koncernregnskabet, herunder oplysninger om koncernens resultat, aktiviteter og økonomiske forhold, og indeholder særlige regler for, hvilke oplysninger der skal medtages, når en modervirksomhed først genoptager udarbejdelsen af koncernregnskab efter en undtagelse.

 Stk. 6. Første gang en modervirksomhed, der har undladt at aflægge koncernregnskab efter §§ 110-112, aflægger koncernregnskab, kan virksomheden uanset bestemmelsen i § 101, stk. 1, nr. 2, undlade at vise sammenligningstal for 2.-4. foregående regnskabsår.


Dette afsnit omhandler sammendrag af ledelsesberetninger for modervirksomhed og koncern i henhold til årsregnskabsloven, herunder betingelser for, hvornår de kan forenes, og krav om samlet fremstilling af oplysninger efter § 107 b og § 107 c for statslige aktieselskaber.

 Stk. 7. Modervirksomhedens og koncernens ledelsesberetninger kan sammendrages, hvis det uden vanskeligheder er muligt at finde de af denne lov krævede oplysninger, der ikke er blevet overflødige som følge af sammendraget, jf. dog § 22, stk. 4, § 78, stk. 6, og § 102, stk. 9. Oplysningerne efter § 107 b for henholdsvis modervirksomheden og koncernen skal gives samlet. 2. pkt. finder tilsvarende anvendelse på statslige aktieselskaber, jf. § 107 c.


Dette afsnit omhandler pligten for store modervirksomheder og modervirksomheder i regnskabsklasse D til at udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder, når de eller deres dattervirksomheder har visse naturressourceudvindingsaktiviteter, og specificerer, at beretningen skal omfatte hele koncernen.

 § 128 a. Store modervirksomheder, som er omfattet af § 7, stk. 2, nr. 3, modervirksomheder omfattet af regnskabsklasse D og modervirksomheder, som har en dattervirksomhed omfattet af § 109, stk. 2, nr. 1-3, skal udarbejde beretning om betalinger til myndigheder, jf. § 99 c, stk. 2, hvis virksomheden selv eller en dattervirksomhed har aktiviteter, som er omfattet af § 99 c, stk. 1. Beretningen skal gives, som om de konsoliderede virksomheder tilsammen var én virksomhed.


Dette afsnit omhandler udarbejdelse af beretning om betalinger til myndigheder for store modervirksomheder og deres dattervirksomheder, herunder hvordan betalinger fra pro rata-konsoliderede virksomheder skal indgå i beretningen.

 Stk. 2. I det omfang modervirksomheden indregner deltagelse i fælles ledede virksomheder pro rata, jf. § 124, skal betalinger, som er omfattet af stk. 1, i disse virksomheder tilsvarende indgå i beretningen pro rata.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af en beretning om betalinger til myndigheder for store virksomheder med bestemte aktiviteter, herunder hvilke betalinger der skal oplyses og under hvilke omstændigheder virksomheden kan undlade at indgå i beretningen.

 Stk. 3. For beretningen om betalinger til myndigheder efter stk. 1 finder § 114, stk. 2, tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler undtagelser for modervirksomheder, der skal udarbejde en beretning om betalinger til myndigheder i henhold til § 99 c, og præciserer, at en modervirksomhed kan undlade at udarbejde beretningen, hvis den er dattervirksomhed under en højere modervirksomhed i et EU-/EØS-land.

 Stk. 4. En modervirksomhed, der har aktiviteter omfattet af § 99 c, stk. 1, kan undlade at udarbejde beretning efter stk. 1, hvis den selv er en dattervirksomhed af en højere modervirksomhed, der henhører under lovgivningen i et EU-/EØS-land.


Dette afsnit omhandler kravet om udarbejdelse af en beretning om betalinger til myndigheder for store virksomheder og modervirksomheder, herunder undtagelser og offentliggørelsespligt.

 Stk. 5. En modervirksomhed, der er omfattet af stk. 1, og som ikke udarbejder koncernregnskab, skal give beretningen i sin egen årsrapport.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af fusionsregnskab og indgår i Afsnit VI, som behandler koncernregnskab samt regnskab for fusion m.v. Paragraffen sætter rammerne for, hvordan åbningsbalancen for en fusioneret, fortsat eller nydannet virksomhed skal udarbejdes, idet der henvises til bestemmelserne om koncernregnskab.

 § 129. I det omfang der i henhold til lovgivningen eller aftale udarbejdes en opgørelse over sammendraget af fusionerende virksomheders aktiver og passiver (fusionsregnskabet), finder bestemmelserne i §§ 115-123 bortset fra § 118, stk. 3, tilsvarende anvendelse på åbningsbalancen for den fusionerede, fortsættende eller den ved fusionen dannede virksomhed. Reglerne for modervirksomheden finder anvendelse på den erhvervende virksomhed, og reglerne for dattervirksomheder finder anvendelse på den virksomhed, som erhverves.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af fusionsregnskab, herunder krav til dets indhold og opstilling, som skal give et retvisende billede af den fusionerede virksomhed.

 Stk. 2. Medmindre andet fremgår af lov eller aftale, skal fusionsregnskabet bestå af åbningsbalancen for den fusionerede, fortsættende eller den ved fusionen dannede virksomhed suppleret med ultimobalancer for de fusionerende virksomheder og opgørelser over de bevægelser, der er nødvendiggjort af fusionen eller de dispositioner, der skal foretages som følge af fusionsaftalen. Åbningsbalancen suppleres af de noter, der er nødvendige for at give et retvisende billede af den fortsættende eller den ved fusionen dannede virksomhed, samt de supplerende beretninger, der måtte være besluttet i fusionsaftalen.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og specificerer kvalitetskrav, der skal sikre et retvisende billede i årsregnskab, koncernregnskab og ledelsesberetning.

 § 12. For at årsregnskabet og koncernregnskabet kan give et retvisende billede, og for at ledelsesberetningen kan indeholde en retvisende redegørelse, jf. § 11, skal reglerne i stk. 2 og 3 opfyldes.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og præciserer kvalitetskravene til årsrapportens formål og målgruppe, idet det fastlægger, at rapporten skal udformes, så den understøtter regnskabsbrugernes økonomiske beslutninger.

 Stk. 2. Årsrapporten skal udarbejdes således, at den støtter regnskabsbrugerne i deres økonomiske beslutninger. De omhandlede regnskabsbrugere er personer, virksomheder, organisationer og offentlige myndigheder m.v., hvis økonomiske beslutninger normalt må forventes at blive påvirket af en årsrapport, herunder nuværende og mulige virksomhedsdeltagere, kreditorer, medarbejdere, kunder, alliancepartnere, lokalsamfundet samt tilskudsgivende og fiskale myndigheder. De omhandlede beslutninger vedrører
1) placering af regnskabsbrugerens egne ressourcer,
2) ledelsens forvaltning af virksomhedens ressourcer og
3) fordeling af virksomhedens ressourcer.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og præciserer kvalitetskravene til årsrapportens indhold, herunder at oplysningerne skal være relevante og pålidelige for regnskabsbrugerne.

 Stk. 3. Årsrapporten skal udarbejdes således, at den oplyser om forhold, der normalt er relevante for regnskabsbrugerne, jf. stk. 2. Oplysningerne skal desuden være pålidelige i forhold til, hvad regnskabsbrugerne normalt forventer.


Dette afsnit omhandler regler for virksomheders overtagelse af aktiver og forpligtelser ved spaltning og henviser til de tilsvarende bestemmelser i § 129 om fusioner, med tilpasninger for spaltningers særlige karakter.

 § 130. Reglerne i § 129 gælder tilsvarende for virksomheders overtagelse af aktiver og forpligtelser i forbindelse med spaltning med de tilpasninger, der følger af spaltningers særlige natur.


Afsnit VII omhandler delårsrapporter for statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og kapitel 16 indeholder bestemmelser om udarbejdelse af halvårsrapport for statslige aktieselskaber.

 § 131. Statslige aktieselskaber skal udarbejde en halvårsrapport, som dækker de første seks måneder af selskabets regnskabsår. Er det statslige aktieselskab en modervirksomhed, skal halvårsrapporten udarbejdes, som om de konsoliderede virksomheder tilsammen var én virksomhed.


Dette afsnit omhandler udarbejdelse af halvårsrapporter for statslige aktieselskaber, herunder krav og muligheder for rapportering.

 Stk. 2. Et statsligt aktieselskab kan endvidere udarbejde tilsvarende rapporter for andre perioder.


Dette afsnit omhandler udarbejdelse af halvårsrapporter for statslige aktieselskaber, herunder krav til indhold og form.

 § 132. Halvårsrapporten skal udarbejdes ud fra tilsvarende grundlæggende krav som årsrapporten, jf. kapitel 3.


Dette afsnit omhandler indholdskravene til halvårsrapporter for statslige aktieselskaber, herunder hvilke oplysninger der skal indgå i rapporten og sammenligningskrav til foregående periode.

 Stk. 2. Halvårsrapporten skal indeholde oplysninger for den forløbne halvårsperiode svarende til de oplysninger, der kræves efter § 101, stk. 1, nr. 1. Ud for hvert tal skal angives de tilsvarende tal for samme periode det foregående år. § 24, stk. 1, 2. og 3. pkt., og § 55 finder tilsvarende anvendelse.


Afsnit VII, Kapitel 16 – Udarbejdelse af halvårsrapport for statslige aktieselskaber

 § 133. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler indholdet af halvårsrapporter for statslige aktieselskaber, som skal udarbejdes for de første seks måneder af regnskabsåret og indeholde oplysninger om udviklingen i selskabets aktiviteter, forventet udvikling, grundlaget herfor samt væsentlige beslutninger truffet af ledelsen i perioden.

 § 134. Halvårsrapporten skal indeholde følgende oplysninger:
1) En redegørelse for udviklingen i selskabets aktiviteter og forhold,
2) en redegørelse for selskabets forventede udvikling,
3) en redegørelse for eventuelle særlige forudsætninger, som selskabets ledelse har lagt til grund for omtalen af den forventede udvikling, og
4) oplysninger om væsentlige beslutninger, som selskabets øverste ledelse har truffet i den pågældende halvårsperiode.


Dette afsnit omhandler krav til udarbejdelse af delårsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse D, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder muligheden for, at Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler for indhold og form.

 § 134 a. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at virksomheder omfattet af regnskabsklasse D, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal udarbejde delårsrapport for de første 6 måneder af hvert regnskabsår (halvårsrapport). Styrelsen kan herunder fastsætte regler om indholdet af halvårsrapporten og om, hvorledes oplysningerne heri skal præsenteres. Det kan endvidere bestemmes, at delårsrapporter, som frivilligt udarbejdes for en kortere periode end 6 måneder, skal udarbejdes efter samme regler som for halvårsrapporter.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af delårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og særligt muligheden for, at Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om delårsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse A.

 Stk. 2. Der kan endvidere fastsættes bestemmelser om delårsrapporter, som udarbejdes af virksomheder omfattet af regnskabsklasse A, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra kravet om, at ledelsespåtegningen skal indeholde en erklæring om, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for virksomhedens og koncernens aktiviteter og økonomiske forhold, samt beskrivelse af væsentlige risici og bæredygtighedsrapportering. Bestemmelsen i stk. 3 angiver, at disse krav ikke gælder for visse virksomheder, der udelukkende udsteder gældsinstrumenter med høj pålydende værdi.

 Stk. 3. Bestemmelserne i stk. 1 og 2 gælder ikke for virksomheder, der alene udsteder gældsinstrumenter, der er optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og hvis pålydende værdi pr. enhed er på mindst 100.000 euro, eller hvis pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 100.000 euro, når gældsinstrumenterne er udstedt i en anden valuta end euro, jf. dog stk. 4.