Dette afsnit indgår i kapitel 15 under afsnit V (Voksne) og beskriver formålet med støtteydelser til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder de overordnede mål for den helhedsorienterede indsats.

 § 81. Formålet med at yde støtte efter denne lov til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller med særlige sociale problemer er at sikre, at den enkelte får en sammenhængende og helhedsorienteret indsats, der modsvarer den enkeltes behov. Støtten skal ydes med det formål at styrke den enkeltes egne muligheder og eget ansvar for at udvikle sig og udnytte egne potentialer, i det omfang det er muligt for den enkelte. Desuden er formålet at medvirke til at sikre, at den enkelte kan fastholde sit aktuelle funktionsniveau, og at yde kompensation, omsorg og pleje. Indsatserne til voksne skal således
1) forebygge, at den enkeltes problemer forværres,
2) understøtte den enkeltes muligheder for at fastholde egne ressourcer eller fremme øget selvstændighed samt forbedre den enkeltes sociale og personlige funktion,
3) forbedre mulighederne for den enkeltes livsudfoldelse gennem kontakt, tilbud om samvær, aktivitet, behandling, omsorg og pleje,
4) fremme inklusion i samfundet, herunder medvirke til at øge den enkeltes mulighed for deltagelse i uddannelse, beskæftigelse og sociale relationer, og
5) sikre en helhedsorienteret støtte med tilbud afpasset efter den enkeltes særlige behov i egen bolig, herunder i botilbud efter lov om almene boliger m.v. eller i botilbud efter denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 15 om formålet med støtte til voksne med nedsat funktionsevne eller særlige sociale problemer og præciserer, at kommunalbestyrelsen skal fastlægge en værdighedspolitik for ydelser til personer over folkepensionsalderen.

 § 81 a. Kommunalbestyrelsen skal i et møde træffe beslutning om samt offentliggøre en værdighedspolitik, der beskriver de overordnede værdier og prioriteringer for personlig hjælp, omsorg og pleje m.v., som ydes efter lov om social service til personer over folkepensionsalderen, jf. § 1 a i lov om social pension.


Dette afsnit omhandler værdighedspolitikken for personer over folkepensionsalderen, hvor kommunalbestyrelsen skal træffe beslutning om og offentliggøre en værdighedspolitik for personlig hjælp, omsorg og pleje.

 Stk. 2. Sundheds- og ældreministeren fastsætter nærmere regler om kommunalbestyrelsens forpligtelser efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler hjælp til voksne med betydelig nedsat psykisk funktionsevne, hvor kommunalbestyrelsen har pligt til at yde hjælp, selv om den pågældende ikke kan give samtykke, dog uden brug af fysisk tvang. Det indgår i kapitel 15, der beskriver formålet med støtte til voksne med nedsat funktionsevne eller særlige sociale problemer.

 § 82. Kommunalbestyrelsen skal yde hjælp efter denne lov i overensstemmelse med formålet, jf. § 81, til personer med betydelig nedsat psykisk funktionsevne, der ikke kan tage vare på deres egne interesser, uanset om der foreligger samtykke fra den enkelte. Hjælpen kan dog ikke ydes ved brug af fysisk tvang.


Dette afsnit omhandler formålet med at yde støtte til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder kommunalbestyrelsens ansvar for at sikre, at interesserne for personer med betydelig nedsat psykisk funktionsevne bliver varetaget, herunder gennem inddragelse af pårørende eller udpeget værge.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal påse, om der er pårørende eller andre, der kan inddrages i varetagelsen af interesserne for en person med betydelig nedsat psykisk funktionsevne. Kommunalbestyrelsen skal være opmærksom på, om der er behov for at bede Familieretshuset om at beskikke en værge efter værgemålsloven.


Dette afsnit indgår i kapitel 15 a, som omhandler tidlig forebyggende indsats inden for voksenområdet i loven om social service, og præciserer muligheden for at tilbyde gruppebaserede tilbud til personer med nedsat funktionsevne eller sociale problemer.

 § 82 a. Til personer, der har nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer, og personer, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer, kan kommunalbestyrelsen iværksætte eller give tilskud til tilbud om gruppebaseret hjælp, omsorg eller støtte samt gruppebaseret optræning og hjælp til udvikling af færdigheder. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen vurderer, at deltagelse i sådanne tilbud vil kunne forbedre modtagerens aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende generelle tilbud med aktiverende og forebyggende sigte, herunder fastsættelse af retningslinjer for tilbuddenes målgrupper, og specificerer, at sådanne afgørelser ikke kan klages til en anden administrativ myndighed.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsens afgørelse efter stk. 1 kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit indgår i kapitel 15 a, som omhandler tidlig forebyggende indsats inden for voksenområdet, og præciserer muligheden for at yde tidsbegrænset individuel støtte til personer med nedsat funktionsevne eller sociale problemer.

 § 82 b. Til personer, der har nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer, og personer, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer, kan kommunalbestyrelsen iværksætte eller give tilskud til tilbud om tidsbegrænset individuel hjælp, omsorg eller støtte samt tidsbegrænset individuel optræning og hjælp til udvikling af færdigheder. Tilbuddet kan gives i op til 6 måneder. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen vurderer, at tilbuddet vil kunne forbedre modtagerens aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende generelle tilbud med aktiverende og forebyggende sigte, herunder fastsættelse af retningslinjer for målgrupper og betaling for tilbuddene.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsens afgørelse efter stk. 1 kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler tidlig forebyggende indsats inden for socialområdet og indgår i kapitel 15 a i loven om social service, som omfatter forskellige former for tilbud til personer med nedsat funktionsevne eller sociale problemer.

 § 82 c. Kommunalbestyrelsen kan oprette og drive sociale akuttilbud. Oprettelse og drift kan ske i samarbejde med andre kommuner, regioner og private leverandører.


Dette afsnit omhandler sociale akuttilbud, som kommunalbestyrelsen kan oprette og drive, enten selvstændigt eller i samarbejde med andre kommuner, regioner eller private leverandører, med det formål at yde akut støtte til personer med psykiske lidelser.

 Stk. 2. Formålet med et socialt akuttilbud er at tilbyde personer med psykiske lidelser akut støtte, omsorg og rådgivning.


Dette afsnit indgår i kapitel 15 a, som omhandler tidlig forebyggende indsats inden for voksenområdet, og præciserer, hvordan kommunalbestyrelsen kan tilbyde forebyggende støtte i samarbejde med frivillige aktører.

 § 82 d. Til personer, der har nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller sociale problemer, og personer, der er i risiko for at udvikle funktionsnedsættelse eller sociale problemer, kan kommunalbestyrelsen tilbyde støtte efter §§ 82 a og 82 b etableret i samarbejde med frivillige sociale organisationer og foreninger. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen vurderer, at deltagelse i sådanne tilbud vil kunne forbedre det aktuelle funktionsniveau eller forebygge, at funktionsnedsættelsen eller de sociale problemer forværres.


Dette afsnit omhandler tilbud om personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder formålet med støtten, kvalitetsstandarder og handleplaner.

 § 83. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde
1) personlig hjælp og pleje,
2) hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet og
3) madservice.


Dette afsnit omhandler tilbuddene om personlig hjælp, omsorg og pleje samt madservice, som kommunalbestyrelsen skal tilbyde efter § 83, stk. 1, og præciserer, hvem der har ret til disse tilbud.

 Stk. 2. Tilbuddene efter stk. 1 gives til personer, som på grund af midlertidigt eller varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer ikke selv kan udføre disse opgaver.


Dette afsnit omhandler personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder krav til individuel vurdering af behov og forudgående evaluering af rehabiliteringsforløb.

 Stk. 3. Forud for vurderingen af behovet for hjælp efter stk. 1 skal kommunalbestyrelsen vurdere, om et tilbud efter § 83 a vil kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler formålet med og kravene til personlig hjælp, omsorg og pleje efter § 83 i lov om social service, herunder betingelser for ydelsen af hjælp til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.

 Stk. 4. Tilbud om hjælp efter stk. 1 skal bidrage dels til at vedligeholde fysiske eller psykiske færdigheder, dels til at afhjælpe væsentlige følger af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.


Dette afsnit omhandler personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder fastsættelse og tilpasning af individuelle mål for den enkelte modtager af hjælpen.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte individuelle mål for hjælp efter stk. 1 til den enkelte modtager af hjælpen. Hjælpen skal løbende tilpasses modtagerens behov.


Dette afsnit omhandler vurdering af behovet for personlig hjælp og pleje efter afslutning af et rehabiliteringsforløb inden for sociallovens kapitel om personlig hjælp, omsorg og pleje.

 Stk. 6. I forbindelse med afslutning af et rehabiliteringsforløb efter § 83 a skal kommunalbestyrelsen vurdere modtagerens behov for hjælp efter § 83.


Dette afsnit omhandler personlig hjælp, omsorg og pleje til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder betingelser for ydelse af hjælp efter § 83.

 Stk. 7. Tilbuddene efter stk. 1 kan ikke gives som generelle tilbud efter § 79.


Dette afsnit omhandler personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder krav til respekt for plejetestamenter ved demens.

 Stk. 8. Kommunen skal ved tilrettelæggelsen af pleje og omsorg m.v. for en person med en demensdiagnose så vidt muligt respektere dennes vejledende tilkendegivelser for fremtiden med hensyn til bolig, pleje og omsorg (plejetestamenter).


Dette afsnit omhandler tilbud om genoptræning og rehabilitering som led i den sociale hjælp til voksne med nedsat funktionsevne, og indgår i kapitel 16 om personlig hjælp, omsorg og pleje i Afsnit V om voksne.

 § 83 a. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83, stk. 1. Vurderingen skal være individuel og konkret og tage udgangspunkt i modtagerens ressourcer og behov.


Dette afsnit omhandler rehabiliteringsforløb inden for personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat funktionsevne, og specificerer, at forløbet skal være helhedsorienteret og tværfagligt, med individuelle mål fastsat i samarbejde med borgeren.

 Stk. 2. Rehabiliteringsforløbet, jf. stk. 1, skal tilrettelægges og udføres helhedsorienteret og tværfagligt. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte individuelle mål for rehabiliteringsforløbet i samarbejde med den enkelte modtager af forløbet.


Dette afsnit omhandler kravene til indhold og opfølgning i forbindelse med et rehabiliteringsforløb efter § 83 a, herunder at mål og tidsramme skal dokumenteres og eventuelle ændringer foretages i samarbejde med borgeren.

 Stk. 3. De fastsatte mål og tidsrammen for rehabiliteringsforløbet skal indgå i en samlet beskrivelse af forløbet. Er der under rehabiliteringsforløbet behov for at ændre i målene, skal dette ske i samarbejde med modtageren.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 om personlig hjælp, omsorg og pleje samt plejetestamenter og vedrører rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvor kommunalbestyrelsen skal tilbyde nødvendig hjælp og støtte under forløbet og justere denne efter modtagerens udvikling.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde modtageren af et rehabiliteringsforløb den nødvendige hjælp og støtte under forløbet med henblik på at nå de fastsatte mål, jf. stk. 2. Hjælpen og støtten skal løbende tilpasses udviklingen i modtagerens funktionsevne. Hvis modtageren ikke gennemfører et rehabiliteringsforløb, skal kommunalbestyrelsen vurdere modtagerens behov for hjælp efter § 83, jf. § 83, stk. 6.


Dette afsnit omhandler tilbud om personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder afløsning til pårørende.

 § 84. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde afløsning eller aflastning til ægtefælle, forældre eller andre nære pårørende, der passer en person med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.


Dette afsnit omhandler kommunens mulighed for at tilbyde afløsning eller aflastning til pårørende, der passer en person med nedsat funktionsevne, samt mulighed for midlertidigt ophold til personer med særligt behov for omsorg og pleje.

 Stk. 2. Kommunen kan tilbyde midlertidigt ophold til personer, der i en periode har et særligt behov for omsorg og pleje.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 under afsnit V (Voksne) og beskriver kommunalbestyrelsens pligt til at tilbyde hjælp, omsorg, støtte og træning til voksne med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, som ikke dækkes af andre bestemmelser i kapitlet.

 § 85. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp, omsorg eller støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.


Dette afsnit omhandler tilbud om personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder genoptræning og vedligeholdelse af fysiske eller psykiske færdigheder.

 § 86. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde genoptræning til afhjælpning af fysisk funktionsnedsættelse forårsaget af sygdom, der ikke behandles i tilknytning til en sygehusindlæggelse.


Dette afsnit omhandler tilbud om personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder genoptræning og vedligeholdelse af fysiske eller psykiske færdigheder.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde hjælp til at vedligeholde fysiske eller psykiske færdigheder til personer, som på grund af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer har behov herfor.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 om personlig hjælp, omsorg og pleje samt plejetestamenter og præciserer, at kommunalbestyrelsen skal sikre, at de opgaver, der omfatter personlig hjælp, praktiske opgaver i hjemmet og madservice, kan varetages døgnet rundt, når det er nødvendigt.

 § 87. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at de opgaver, der er nævnt i §§ 83-85, i fornødent omfang kan varetages døgnet rundt.


Dette afsnit omhandler afgørelser om tildeling af personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder procedurer for behandling af ansøgninger og individuel behovsvurdering.

 § 88. Kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om tildeling af personlig hjælp og pleje m.v. efter dette kapitel. Kommunalbestyrelsen skal behandle anmodninger om hjælp efter § 83 ved en konkret, individuel vurdering af behovet for hjælp til de opgaver, som modtageren ikke selv kan udføre. Ved vurderingen af behovet for hjælp skal kommunalbestyrelsen tage stilling til alle anmodninger om hjælp fra ansøgeren.


Dette afsnit omhandler afgørelser og ydelsesvilkår vedrørende genoptræning og vedligeholdelse af fysiske eller psykiske færdigheder efter § 86 i forbindelse med social service til voksne med nedsat funktionsevne.

 Stk. 2. Tilbud efter § 86 gives efter en konkret, individuel vurdering af træningsbehovet. Genoptræningstilbud efter § 86, stk. 1, gives med henblik på så vidt muligt at bringe personen op på det funktionsniveau, som den pågældende havde inden sygdommen. Tilbud efter § 86, stk. 2, gives til personer, som har brug for en individuel træningsindsats med henblik på at kunne vedligeholde fysiske eller psykiske færdigheder.


Dette afsnit omhandler afgørelser og oplysninger vedrørende personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder krav om skriftlig information til borgeren om den bevilgede hjælp.

 § 89. I forbindelse med afgørelsen efter dette kapitel skal ansøgeren skriftligt oplyses om, hvilken hjælp der er bevilget. Kommunalbestyrelsen kan ved mindre, begunstigende justeringer i hjælpen undlade at fremsende en ny skriftlig oplysning herom til borgeren.


Dette afsnit omhandler levering og tidsmæssig opfyldelse af afgørelser om personlig hjælp, omsorg og pleje samt genoptræning, herunder kommunens ansvar for at sikre, at hjælpen ydes i overensstemmelse med den trufne afgørelse og inden for en rimelig frist.

 § 90. Hjælp efter §§ 83 og 86 skal leveres i overensstemmelse med den afgørelse, kommunalbestyrelsen har truffet efter §§ 88 og 89. Kommunalbestyrelsen skal sørge for, at den tildelte hjælp efter § 83 leveres inden for en rimelig frist, hvis leverandøren ikke kan overholde de aftaler, der i forbindelse med afgørelsen efter § 88, stk. 1, er indgået om levering af hjælpen.


Dette afsnit omhandler afgørelser og oplysninger vedrørende tildeling af personlig hjælp og pleje efter kapitel 16 i lov om social service, herunder ret til hjælp, opfølgning og borgerens mulighed for at klage, hvis hjælpen ikke leveres som aftalt.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal i forbindelse med afgørelsen om hjælp efter § 83 oplyse modtageren af hjælpen om, hvor hos myndigheden denne kan rette henvendelse, hvis den tildelte hjælp ikke leveres i overensstemmelse med afgørelsen.


Dette afsnit omhandler levering og valg af leverandører af personlig hjælp og pleje efter § 83, herunder krav om frit valg mellem leverandører og kommunens ansvar for at sikre konkurrence og valgmuligheder.

 § 91. Kommunalbestyrelsen skal skabe grundlag for, at modtagere af hjælp efter § 83 kan vælge mellem to eller flere leverandører af denne hjælp, hvoraf den ene leverandør kan være kommunal.


Dette afsnit omhandler kommunens forpligtelser til at skabe valgmuligheder for borgere, der modtager personlig hjælp og pleje efter § 83, herunder gennem kontrakter med flere leverandører eller udstedelse af fritvalgsbevis.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal for at opfylde forpligtelsen i medfør af stk. 1 som minimum
1) indgå kontrakt med to eller flere leverandører eller
2) tilbyde modtagerne et fritvalgsbevis, som giver borgere, der er visiteret til hjælp efter § 83, adgang til, at de pågældende borgere selv indgår aftale med en cvr-registreret virksomhed om hjælpens udførelse, jf. dog stk. 3.


Dette afsnit omhandler fritvalg af leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, herunder muligheden for, at borgeren kan modtage et fritvalgsbevis til selv at indgå aftale med en leverandør.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde træffe afgørelse om, at en borger ikke kan modtage hjælpen efter stk. 2, nr. 2.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at oplyse og vejlede borgerne, der modtager et fritvalgsbevis, som giver dem mulighed for selv at vælge leverandør af hjælp efter § 83 i lov om social service.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal vejlede de borgere, der modtager et fritvalgsbevis efter stk. 2, nr. 2, om ordningen.


Dette afsnit omhandler fritvalg af leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp efter § 83, herunder udstedelse og værdi af fritvalgsbeviser samt afregning mellem kommunen og leverandøren.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen fastsætter værdien af fritvalgsbeviset, jf. stk. 2, nr. 2, for hver af de ydelseskategorier efter § 83, som kommunalbestyrelsen har besluttet at tilbyde i ordningen. Kommunalbestyrelsen afregner med den leverandør, som borgeren har valgt, jf. stk. 2, nr. 2, til den pris, der svarer til fritvalgsbevisets værdi, jf. stk. 6.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at tilbyde valg mellem leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, herunder muligheden for at modtage et fritvalgsbevis, og indeholder regler for, hvordan fritvalgsordningen skal tilrettelægges og administreres.

 Stk. 6. Sundheds- og ældreministeren fastsætter nærmere regler om leverandørernes tilbagemeldingspligt, jf. stk. 2, nr. 1 og 2, og om kommunalbestyrelsens tilrettelæggelse af fritvalgsbeviset, jf. stk. 2, nr. 2, og regler om beregningsgrundlaget for og offentliggørelse af fritvalgsbevisets værdi.


Dette afsnit omhandler kommunens forpligtelser til at sikre en ordnet håndtering af konkurser hos private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, herunder krav om bankgaranti og dokumentationspligt, som led i tilsynet med leverandører og opretholdelse af serviceydelser til borgere.

 § 92. Kommunalbestyrelsen skal have en skriftlig beredskabsplan med retningslinjer for, hvordan kommunalbestyrelsen håndterer konkurser hos private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, som kommunalbestyrelsen indgår kontrakt med, jf. § 91, stk. 2, nr. 1.


Dette afsnit omhandler kommunens krav til private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, herunder krav om bankgaranti ved kontraktindgåelse, som en del af beredskabsplanen og sikringen mod konkurser.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal stille krav om bankgaranti eller tilsvarende garanti ved kontraktindgåelse med private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp.


Dette afsnit indgår i reglerne om kommunens tilsyn med private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, herunder krav til dokumentation og økonomisk stabilitet ved kontraktindgåelse, som en del af den generelle ordning for fritvalg og kvalitetssikring inden for social service.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen skal i forbindelse med kontraktindgåelse med private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp stille krav om følgende:
1) Den private leverandør skal inden kontraktindgåelse og en gang årligt i kontraktperioden sende skattemæssige årsregnskaber til kommunen.
2) Den private leverandør, der i medfør af årsregnskabsloven er omfattet af krav om at udarbejde regnskab og krav om at lade regnskabet revidere, skal inden kontraktindgåelse og en gang årligt i kontraktperioden sende revideret regnskab til kommunen eller henvise kommunen til, hvor regnskabet kan findes på www.cvr.dk. Hvis leverandøren endnu ikke har aflagt regnskab efter årsregnskabsloven, kan kommunalbestyrelsen fastsætte krav om anden passende dokumentation.
3) Den private leverandør skal dokumentere, at der ikke ved kontraktindgåelse er forfalden gæld på 50.000 kr. eller derover til offentlige myndigheder vedrørende skatter, afgifter eller bidrag til sociale sikringsordninger i henhold til dansk lovgivning eller lovgivningen i det land, hvor ansøgeren eller tilbudsgiveren er etableret.


Dette afsnit omhandler krav til private leverandører af personlig pleje og praktisk hjælp, som kommunalbestyrelsen indgår kontrakt med, herunder dokumentationspligt og krav om fravær af forfalden gæld til offentlige myndigheder.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde fravige kravet i stk. 3, nr. 3.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at foretage efterberegning af afregningspriser, når der benyttes en godkendelsesordning uden priskonkurrence ved tilvejebringelse af fri valg af personlig pleje og praktisk hjælp, og indgår i reglerne om tilsyn og økonomisk styring af leverandører af sociale ydelser.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelser, der benytter en godkendelsesordning ved tilvejebringelse af det frie valg af personlig pleje og praktisk hjælp, hvormed prisen fastsættes uden priskonkurrence, skal foretage efterberegning af afregningspriser løbende efter behov og mindst en gang årligt.


Dette afsnit omhandler regler for levering og valg af hjælpemidler og tjenester til borgere med nedsat funktionsevne, herunder fritvalg mellem leverandører og brug af fritvalgsbeviser. Bestemmelsen præciserer, at disse regler ikke gælder for beboere i plejehjem og tilsvarende boligformer, som har særlige regler for tjenesteydelse og tilsyn.

 § 93. Bestemmelserne i §§ 91 og 94 omfatter ikke beboere i plejehjem m.v., jf. § 192, lejere i plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om almene boliger m.v. eller lov om boliger for ældre og personer med handicap, lejere og beboere i friplejeboliger, der er omfattet af lov om friplejeboliger, og lejere i tilsvarende boligenheder.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at fastsætte og offentliggøre kvalitetskrav for leverandører af kommunale serviceydelser til beboere i plejehjem, plejeboliger og tilsvarende boligenheder, herunder hvis kommunen har ansvar for andre dele af driften af disse boliger.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte og offentliggøre de kvalitetskrav, der stilles til leverandører af kommunale serviceydelser til de i stk. 1 nævnte persongrupper, jf. § 139. Hvis kommunalbestyrelsen har ansvaret for andre dele af driften af de i stk. 1 nævnte boliger, skal kommunalbestyrelsen endvidere fastsætte og offentliggøre de kvalitetskrav, der stilles i forbindelse med varetagelsen af disse opgaver.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens forpligtelser til at fastsætte og offentliggøre kvalitetskrav for leverandører af kommunale serviceydelser til beboere i plejehjem, plejeboliger og tilsvarende boligenheder, herunder krav til kvalitet i forbindelse med levering af personlig pleje og praktisk hjælp.

 Stk. 3. Sundheds- og ældreministeren fastsætter i en bekendtgørelse regler for opgørelse og offentliggørelse m.v. af de af kommunalbestyrelsen fastsatte kvalitetskrav efter stk. 2.


Dette afsnit omhandler personlig hjælp, omsorg og pleje til voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer, herunder retten til at vælge en selvudpeget hjælper.

 § 94. En person, som er berettiget til hjælp eller støtte efter § 83, kan vælge selv at udpege en person til at udføre opgaverne. Den udpegede person skal godkendes af kommunalbestyrelsen, som herefter skal indgå kontrakt med den pågældende om omfang og indhold af opgaverne, om leverancesikkerhed, jf. § 90, og om betaling m.v.


Dette afsnit omhandler valgfrihed for modtagere af personlig hjælp og pleje efter § 83, herunder muligheden for at fravælge en tilkendt ydelse uden mulighed for senere at kræve levering af den.

 § 94 a. Personer, der modtager hjælp efter § 83, kan vælge en helt eller delvis anden hjælp end den, der er truffet afgørelse om, jf. §§ 88 og 89. En tilkendt ydelse, der fravælges efter 1. pkt., kan ikke efterfølgende kræves leveret efter § 90.


Dette afsnit er en ophævet bestemmelse i kapitlet om tilrettelæggelse og levering af hjælp efter lov om social service.

 § 94 b. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler kontant tilskud som alternativ til ydelse af praktisk hjælp og afløsning, når kommunen ikke kan levere den nødvendige hjælp efter reglerne om personlig hjælp, omsorg og pleje samt afløsning til pårørende.

 § 95. Hvis kommunalbestyrelsen ikke kan stille den nødvendige hjælp til rådighed for en person, der har behov for hjælp efter §§ 83 og 84, kan kommunalbestyrelsen i stedet udbetale et tilskud til hjælp, som den pågældende selv antager.


Dette afsnit omhandler muligheden for at modtage et kontant tilskud i stedet for at modtage praktisk hjælp og pleje i hjemmet, når kommunen ikke kan yde den nødvendige hjælp, og det gælder især for personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for mere end 20 timers ugentlig hjælp.

 Stk. 2. En person med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har behov for personlig hjælp og pleje og for støtte til løsning af nødvendige praktiske opgaver i hjemmet i mere end 20 timer ugentligt, kan vælge at få udbetalt et kontant tilskud til hjælp, som den pågældende selv antager.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af kontant tilskud til personer, der har behov for hjælp efter §§ 83 og 84, herunder muligheden for, at tilskuddet udbetales til en nærtstående, der varetager pasningsopgaven, og regler for pasningens omfang.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan dog i særlige tilfælde beslutte, at hjælpen efter stk. 2 fortsat skal gives som naturalhjælp eller udbetales til en nærtstående person, som helt eller delvis passer den pågældende. Den nærtstående kan, medmindre vedkommende har indgået aftale om overførsel af tilskuddet efter stk. 5, højst varetage pasningsopgaven i 48 timer om ugen. Deles pasningsopgaven af flere nærtstående, der samtidig er tilskudsmodtagere, gælder 2. pkt. for de nærtstående tilsammen. I særlige tilfælde kan kommunalbestyrelsen dog beslutte, at en eller flere nærtstående kan varetage pasningsopgaven i mere end 48 timer om ugen.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af kontant tilskud til ansættelse af hjælpere til nattelig overvågning og støtte for unge mellem 18 og 23 år, der modtager hjælp efter reglerne om kontant tilskud, herunder muligheden for at forlænge støtten, hvis den unge lider af en livstruende sygdom.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal udbetale et kontant tilskud til ansættelse af hjælpere til at yde overvågning og støtte i forbindelse hermed om natten til unge i alderen fra 18 år til og med 23 år, som har behov herfor, og som modtager hjælp efter stk. 3 som et kontant tilskud. Hvis den unge ved det fyldte 24. år efter en lægelig vurdering lider af en livstruende sygdom, skal kommunalbestyrelsen fortsætte udbetalingen af det kontante tilskud til ansættelse af hjælpere til overvågning og støtte i forbindelse hermed, indtil den unge afgår ved døden, dog højst i 2 år. Tilskuddet til ansættelse af hjælpere til overvågning og støtte i forbindelse hermed skal udbetales til samme nærtstående, forening eller private virksomhed, som får udbetalt tilskuddet efter stk. 3. Den unges forældre må ikke ansættes som hjælpere til at udføre overvågningen og støtten i forbindelse hermed.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af kontant tilskud til ansættelse af hjælpere i hjemmet, herunder krav til tilskudsmodtagerens evne til at fungere som arbejdsleder og arbejdsgiver, samt muligheden for at overføre tilskuddet til en godkendt nærtstående, forening eller privat virksomhed.

 Stk. 5. Det er en betingelse for tilskud til ansættelse af hjælpere efter stk. 1-4, at tilskudsmodtageren er i stand til at fungere som arbejdsleder for hjælperne. Det er desuden en betingelse, at tilskudsmodtageren kan fungere som arbejdsgiver for hjælperne, medmindre den pågældende indgår aftale med en nærtstående eller en forening eller privat virksomhed, der er godkendt af socialtilsynet, om, at tilskuddet overføres til den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed, der herefter er arbejdsgiver for hjælperne. Arbejdsgiverbeføjelserne i forhold til hjælperne vedrørende spørgsmål om ansættelse og afskedigelse af hjælpere varetages i så fald af den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed i samråd med den pågældende. En aftale om overførsel af tilskuddet til en forening eller privat virksomhed er ikke bindende for tilskudsmodtageren, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke var godkendt af socialtilsynet på tidspunktet for aftalens indgåelse, og hvis foreningen eller den private virksomhed ikke på dette tidspunkt gjorde tilskudsmodtageren bekendt med dette.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af kontant tilskud til personer, der selv ansætter hjælpere til pasning, herunder kommunens pligt til at tilbyde at varetage lønudbetalinger, når tilskudsmodtageren fungerer som arbejdsgiver.

 Stk. 6. I de situationer, hvor tilskudsmodtageren er arbejdsgiver, skal kommunalbestyrelsen tilbyde at varetage lønudbetalinger m.v.


Dette afsnit omhandler tilskud til borgerstyret personlig assistance som en særlig form for støtte til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, hvor borgeren selv ansætter og styrer sine hjælpere.

 § 96. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde borgerstyret personlig assistance. Borgerstyret personlig assistance ydes som tilskud til dækning af udgifter ved ansættelse af hjælpere til pleje, overvågning og ledsagelse til borgere med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der har et behov, som gør det nødvendigt at yde denne ganske særlige støtte.


Dette afsnit omhandler betingelserne for borgerstyret personlig assistance efter § 96 i lov om social service, herunder krav til borgerens evne til at fungere som arbejdsleder og arbejdsgiver for hjælpere, samt muligheden for at overføre tilskuddet til en godkendt nærtstående, forening eller privat virksomhed.

 Stk. 2. Det er en betingelse for tilskud til ansættelse af hjælpere efter stk. 1, at borgeren er i stand til at fungere som arbejdsleder for hjælperne. Det er desuden en betingelse, at borgeren kan fungere som arbejdsgiver for hjælperne, medmindre den pågældende indgår aftale med en nærtstående eller en forening eller privat virksomhed, der er godkendt af socialtilsynet, om, at tilskuddet overføres til den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed, der herefter er arbejdsgiver for hjælperne. Arbejdsgiverbeføjelserne i forhold til hjælperne vedrørende spørgsmål om ansættelse og afskedigelse af hjælpere varetages i så fald af den nærtstående, foreningen eller den private virksomhed i samråd med den pågældende. En aftale om overførsel af tilskuddet til en forening eller privat virksomhed er ikke bindende for borgeren, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke var godkendt af socialtilsynet på tidspunktet for aftalens indgåelse, og hvis foreningen eller den private virksomhed ikke på dette tidspunkt gjorde borgeren bekendt med dette.


Dette afsnit omhandler borgerstyret personlig assistance som en særlig form for hjælp til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, hvor borgeren selv fungerer som arbejdsgiver for hjælperne.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan tilbyde borgerstyret personlig assistance til borgere, der ikke er omfattet af personkredsen efter stk. 1, hvis kommunalbestyrelsen vurderer, at dette er den bedste mulighed for at sikre en helhedsorienteret og sammenhængende hjælp for borgeren.


Dette afsnit omhandler borgerstyret personlig assistance som et kontant tilskud til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder betingelser for ansættelse af hjælpere og kommunens rolle i lønudbetaling, når borgeren eller en nærstående fungerer som arbejdsgiver.

 Stk. 4. I de situationer, hvor borgeren eller en nærstående er arbejdsgiver, skal kommunalbestyrelsen tilbyde at varetage lønudbetaling m.v.


Dette afsnit omhandler reglerne for borgerstyret personlig assistance, herunder tilskud til ansættelse af hjælpere og dækning af administrative omkostninger, og indgår i kapitlet om kontant tilskud i loven om social service.

 § 96 a. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte nærmere regler om kommunalbestyrelsens udmåling af tilskud til borgerstyret personlig assistance, herunder om dækning af udgifter til hjælpernes løn, udgifter ved varetagelse af arbejdsgiveropgaver og administrative opgaver m.v. samt andre udgifter for borgeren, der er forbundet med den modtagne hjælp.


Dette afsnit omhandler betingelser for udbetaling af kontant tilskud til ansættelse af hjælpere i forbindelse med borgerstyret personlig assistance eller kontant tilskud efter § 95 og § 96, herunder krav om godkendelse af foreninger eller private virksomheder, der modtager tilskuddet.

 Stk. 2. Er der indgået aftale om, at tilskuddet til ansættelse af hjælpere efter § 95 eller borgerstyret personlig assistance efter § 96 skal overføres til en forening eller privat virksomhed, kan kommunalbestyrelsen kun udbetale tilskuddet til foreningen eller den private virksomhed, hvis foreningen eller den private virksomhed er godkendt af socialtilsynet.


Dette afsnit omhandler udbetalingsregler for kontante tilskud til ansættelse af hjælpere inden for borgerstyret personlig assistance og kontant tilskud efter §§ 95 og 96 i lov om social service.

 Stk. 3. Modtager borgeren selv eller en nærtstående tilskuddet til ansættelse af hjælpere efter § 95 eller borgerstyret personlig assistance efter § 96, udbetales tilskuddet månedsvis forud. Er der indgået aftale om, at tilskuddet overføres til en godkendt forening eller privat virksomhed, udbetales tilskuddet månedsvis bagud.


Dette afsnit omhandler reglerne for udbetaling, regulering, regnskabsaflæggelse og tilbagebetaling af kontante tilskud til borgerstyret personlig assistance og anden hjælp efter lov om social service.

 Stk. 4. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte nærmere regler om udbetaling og regulering af tilskud, regnskabsaflæggelse og tilbagebetaling af tilskud.


Dette afsnit omhandler reglerne for overgang af økonomisk støtte ved flytning mellem kommuner, når en borger modtager kontant tilskud eller borgerstyret personlig assistance.

 § 96 b. Flytter en person fra en kommune, der udbetaler tilskud efter §§ 95 eller 96, skal den hidtidige opholdskommune, uanset reglerne i § 9 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, fortsætte udbetalingen af tilskud, indtil den nye opholdskommune har truffet afgørelse om tilskud efter §§ 95 eller 96.


Dette afsnit omhandler reglerne for refusion af kontante tilskud til hjælp, som en borger modtager efter flytning til en anden kommune, og sikrer, at den tidligere opholdskommune kan få refunderet de udgifter, der er påløbet indtil den nye kommune træffer afgørelse.

 Stk. 2. Har en kommune udbetalt tilskud efter stk. 1, har kommunen krav på refusion herfor fra den nye opholdskommune. Refusionskravet omfatter tilskud, som den hidtidige opholdskommune har betalt efter borgerens flytning fra den tidligere opholdskommune og frem til datoen for den nye opholdskommunes afgørelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for ophør af kontant tilskud og borgerstyret personlig assistance ved borgerens død, herunder refusion og dækning af udgifter efter dødsfaldet.

 § 96 c. Hvis en borger, der modtager tilskud efter §§ 95 og 96, dør, bortfalder tilskuddet ved udgangen af den måned, hvor dødsfaldet er sket, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af kontant tilskud til ansættelse af hjælpere i forbindelse med borgerstyret personlig assistance og kontinuiteten af støtten efter borgerens død.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen dækker dog eventuelle udgifter til hjælpere i minimum en måned efter udgangen af den måned, hvor dødsfaldet er sket.


Dette afsnit omhandler reglerne for udbetaling og regulering af tilskud til borgerstyret personlig assistance og kontant tilskud efter §§ 95 og 96, herunder refusion ved flytning og dødsfald.

 Stk. 3. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte nærmere regler om udbetaling.


Dette afsnit omhandler tilbud om ledsagelse til voksne med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, som ikke kan færdes alene, og indgår i kapitlet om personlig hjælp, omsorg og pleje samt plejetestamenter i loven om social service.

 § 97. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde 15 timers ledsagelse om måneden til personer under folkepensionsalderen, jf. § 1 a i lov om social pension, dog således at aldersgrænsen ikke kan blive mindre end 67 år. Ledsagelsen tilbydes til personer, der ikke kan færdes alene på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.


Dette afsnit omhandler ledsagelse til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder vilkår for retten til ledsagelse før og efter overgang til folkepension.

 Stk. 2. Personer, der er visiteret til ledsagelse før folkepensionsalderen, jf. § 1 a i lov om social pension, bevarer retten til ledsagelse efter overgang til folkepension.


Dette afsnit omhandler ledsageordningen for personer under folkepensionsalderen med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder retten til at udpege en ledsager, som kommunen skal godkende og ansætte.

 Stk. 3. En person, som er berettiget til ledsagelse, jf. stk. 1 eller stk. 2, har ret til selv at udpege en person til at udføre opgaven. Kommunen skal godkende og ansætte den udpegede person.


Dette afsnit omhandler ledsageordningen for personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder regler for udpegning og ansættelse af ledsagere.

 Stk. 4. Der kan normalt ikke ske ansættelse af personer med en meget nær tilknytning til den, der er berettiget til ledsagelse efter stk. 1 eller stk. 2.


Dette afsnit omhandler ledsageordningen for personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder muligheden for at få ydelsen udbetalt som kontant tilskud.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at tilbyde personer, som er berettiget til ledsagelse, jf. stk. 1 eller stk. 2, at få ydelsen udbetalt som et kontant tilskud til en ledsager, som de pågældende selv antager. Det er frivilligt for den berettigede at benytte tilbuddet.


Dette afsnit omhandler ledsageordningen for børn og unge mellem 12 og 18 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder muligheden for at spare op på uudnyttede ledsagetimer over en periode på op til 6 måneder.

 Stk. 6. Modtageren kan opspare timer inden for en periode på 6 måneder. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte retningslinjer herfor.


Dette afsnit omhandler ledsageordningen for børn, unge og voksne med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder betingelser for udpegning af ledsager, ansættelse og dækning af udgifter forbundet med ordningen.

 Stk. 7. Modtagerens udgifter til ledsagerens befordring og andre aktiviteter med tilknytning til ledsageordningen kan dækkes med et beløb på op til 663 kr. årligt. Beløbet ydes af kommunalbestyrelsen efter anmodning fra modtageren.


Dette afsnit omhandler tilbuddet om ledsagelse til personer under folkepensionsalderen med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder regler for udpegning af ledsager, opsparede timer og økonomisk dækning af udgifter.

 Stk. 8. Der kan ikke ydes ledsagelse efter denne bestemmelse til personer, der har hjælperordning efter § 96.


Dette afsnit omhandler ledsagelse til personer under folkepensionsalderen med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder ret til at udpege ledsager, ansættelsesbetingelser og mulighed for opsparede timer og dækning af udgifter.

 Stk. 9. Social- og indenrigsministeren kan i en bekendtgørelse fastsætte regler om betingelser for ledsageordningen.


Dette afsnit omhandler tilbud om personlig hjælp, omsorg og støtte til voksne med særlige behov, herunder særlige tilpasninger for personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.

 § 98. Kommunalbestyrelsen skal i fornødent omfang tilbyde hjælp i form af en særlig kontaktperson til personer, som er døvblinde.


Dette afsnit omhandler tilbud til voksne med særlige behov og indgår i kapitel 16 om personlig hjælp, omsorg og pleje samt kapitel 19 om beskyttet beskæftigelse og aktivitets- og samværstilbud, hvor der beskrives forskellige former for støtte til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer.

 § 99. Kommunen sørger for tilbud om en støtte- og kontaktperson til personer med sindslidelser, til personer med et stof- eller alkoholmisbrug og til personer med særlige sociale problemer, som ikke har eller ikke kan opholde sig i egen bolig.


Dette afsnit omhandler regionale planlægningsforpligtelser for botilbud med mere end 100 pladser, som indgår i rammen for regional koordinering og udvikling af sociale tilbud.

 § 9. Regionsrådet skal udarbejde en udviklingsplan for regionens botilbud efter §§ 107-110, hvis der i det enkelte botilbud er mere end 100 pladser.


Dette afsnit omhandler udviklingsplaner for botilbud i regionen, hvor regionsrådet har ansvar for at udarbejde en sådan plan, når et enkelt botilbud har mere end 100 pladser.

 Stk. 2. Regionsrådets udviklingsplan skal fastlægges i en aftale med kommunalbestyrelserne i regionen.


Dette afsnit omhandler planlægning og koordination af botilbud på regionalt og kommunalt plan, herunder krav til udviklingsplaner for store botilbud.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen skal udarbejde en udviklingsplan for kommunens botilbud efter §§ 107-110, hvis der i det enkelte botilbud er mere end 100 pladser.


Dette afsnit er en del af kapitel 24 i lov om social service, som omhandler magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten over for voksne med betydelig og varigt nedsat psykisk funktionsevne. Afsnittet indleder behandlingen af husorden og fysiske indgreb, men §§ 123 a-123 d er ophævet og har derfor ingen juridisk virkning.

 §§ 123 a-123 d. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 26 i afsnit VIII (Administration m.v.) og indeholder ophævede paragraffer, der tidligere omhandlede opfølgning, tilsyn og betaling for tilsynet.

 §§ 142-145. (Ophævet)


Dette afsnit er en henvisning til tidligere paragraffer (§§ 20-31), som er ophævet, og indgår i kapitlet om dagtilbud til børn i loven om social service.

 §§ 20-31. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 8 i lov om social service og vedrører særlige klubtilbud til større børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, hvor §§ 33-35 er ophævet.

 §§ 33-35. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 9, "Økonomiske tilskud m.v.", i afsnit IV, "Børn og unge", og omhandler tidligere regler om økonomiske tilskud til forældre med børnepasningsorlov, som er ophævet.

 §§ 37-38. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 11 i lov om social service, som omhandler særlig støtte til børn og unge, og følger umiddelbart efter reglerne om anbringelse uden for hjemmet og før bestemmelserne om lægelig undersøgelse og behandling uden samtykke.

 §§ 60-61. (Ophævet)


Dette afsnit angiver, at paragrafferne 7 og 8 i loven er ophævet.

 §§ 7-8. (Ophævet)


Dette er den indledende titel og bekendtgørelse af årsregnskabsloven, som fastsætter den gældende lovgivning for udarbejdelse og offentliggørelse af årsregnskaber for erhvervsdrivende virksomheder i Danmark, herunder ændringer fra senere love.

 Bekendtgørelse af årsregnskabsloven 1)


Dette afsnit indeholder den formelle bekendtgørelse af årsregnskabsloven i dens seneste ændrede udgave, herunder henvisning til de love og paragraffer, der har medført ændringer i loven.

 Herved bekendtgøres årsregnskabsloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1441 af 14. november 2022, med de ændringer, der følger af lov nr. 735 af 13. juni 2023, § 79 i lov nr. 1535 af 12. december 2023 og § 1, nr. 1-22 og 24-50, i lov nr. 480 af 22. maj 2024.


Definitioner i bilag 1, A, nr. 6, som omhandler begreber anvendt i årsregnskabsloven.

 6. Virksomhedens ledelse:


Definition af virksomhedens ledelse i bilag 1, A, nr. 6, til årsregnskabsloven.

 Medlemmerne af de ansvarlige ledelsesorganer, som varetager henholdsvis den øverste ledelse og den daglige ledelse efter de love, vedtægter, aftaler eller sædvaner, der gælder for virksomheden. I virksomheder, som har et tilsynsorgan eller et tilsynsråd, er tilsynsorganet eller tilsynsrådet omfattet af de bestemmelser, som gælder for det øverste ledelsesorgan. Er der ikke et særskilt ledelsesorgan i virksomheden, anses de personligt ansvarlige ejere i fællesskab for at udgøre det ansvarlige ledelsesorgan.


Bilag 1, A. Generelt – Definitioner i årsregnskabsloven

 7. Virksomhedsdeltager:


Definition af "virksomhedsdeltager" i bilag 1, A, nr. 7, til årsregnskabsloven.

 En aktionær, anpartshaver eller andre, der ejer kapitalandele i en virksomhed.


Bilag 1, A. Generelt – Definitioner i årsregnskabsloven

 8. Virksomhedskapital:


Definition af virksomhedskapital i bilag 1, A, nr. 8, til årsregnskabsloven.

 Kapital, som virksomhedsdeltagerne har indskudt i virksomheden. I aktie- og anpartsselskaber består virksomhedskapitalen af aktiekapitalen henholdsvis anpartskapitalen.


Bilag 1, afsnit B, som definerer begreber relateret til koncerner og tilknyttede virksomheder i årsregnskabsloven.

 B. Koncerner m.v.


Bilag 1, Definitioner, afsnit B: Koncerner m.v.

 1. Koncern:


Definition af begrebet "koncern" i bilag 1, B, nr. 1.

 En modervirksomhed og alle dens dattervirksomheder.


Definitioner i bilag 1, afsnit B om koncerner m.v.

 2. Modervirksomhed:


Definition af "modervirksomhed" i bilag 1, B, nr. 2, til årsregnskabsloven.

 En virksomhed, som har en bestemmende indflydelse over en eller flere dattervirksomheder.


Definition af modervirksomhed i forhold til dattervirksomhed, herunder kriterier for bestemmende indflydelse.

 En dattervirksomhed kan kun have én direkte modervirksomhed. Hvis flere virksomheder opfylder et eller flere af kriterierne i nr. 4, er det alene den virksomhed, som faktisk kan udøve den bestemmende indflydelse til at styre virksomhedens økonomiske og driftsmæssige beslutninger, der anses for at være modervirksomhed.


Definitioner i bilag 1, afsnit B, som omhandler koncerner m.v.

 3. Dattervirksomhed:


Definition af dattervirksomhed i forbindelse med koncernforhold og regnskabsmæssig konsolidering.

 En virksomhed, der er underlagt bestemmende indflydelse af en modervirksomhed.


Bilag 1, Definitioner, B. Koncerner m.v.

 4. Bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed:


Definition af begrebet "bestemmende indflydelse" i forhold til en dattervirksomhed, herunder kriterier for, hvornår en modervirksomhed har bestemmende indflydelse.

 Bestemmende indflydelse er beføjelsen til at styre en dattervirksomheds økonomiske og driftsmæssige beslutninger.


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed i bilag 1, B, nr. 4, til årsregnskabsloven.

 Bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed foreligger, når modervirksomheden direkte eller indirekte gennem en dattervirksomhed ejer mere end halvdelen af stemmerettighederne i en virksomhed, medmindre det i særlige tilfælde klart kan påvises, at et sådant ejerforhold ikke udgør bestemmende indflydelse.


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed, herunder hvilke kriterier der gælder, når modervirksomheden ejer halvdelen eller mindre af stemmerettighederne.

 Ejer en modervirksomhed ikke mere end halvdelen af stemmerettighederne i en virksomhed, foreligger der bestemmende indflydelse, hvis modervirksomheden har


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed, når modervirksomheden ikke ejer mere end halvdelen af stemmerettighederne.

 1) råderet over mere end halvdelen af stemmerettighederne i kraft af en aftale med andre investorer,


Definition af "bestemmende indflydelse" i forhold til en dattervirksomhed, som er en del af bilag 1, B, nr. 4 i årsregnskabsloven.

 2) beføjelse til at styre de finansielle og driftsmæssige forhold i en virksomhed i henhold til en vedtægt eller aftale,


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed, herunder kriterier for, hvornår en virksomhed har kontrol over en andens økonomiske og driftsmæssige beslutninger.

 3) beføjelse til at udpege eller afsætte flertallet af medlemmerne i det øverste ledelsesorgan og dette organ besidder den bestemmende indflydelse på virksomheden, eller har


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed, herunder kriterier for, hvornår en virksomhed har råderet over det faktiske flertal af stemmer og dermed besidder bestemmende indflydelse.

 4) råderet over det faktiske flertal af stemmerne på generalforsamlingen eller i et tilsvarende organ og derved besidder den faktiske bestemmende indflydelse over virksomheden.


Dette afsnit indgår i definitionen af "bestemmende indflydelse" i forhold til en dattervirksomhed og præciserer, at potentielle stemmerettigheder skal inddrages ved vurderingen af, om en virksomhed har kontrol over en anden virksomheds økonomiske og driftsmæssige beslutninger.

 Eksistensen og virkningen af potentielle stemmerettigheder, herunder tegningsretter og købsoptioner af kapitalandele, som aktuelt kan udnyttes eller konverteres, skal tages i betragtning ved vurderingen af, om en virksomhed har beføjelse til at styre en anden virksomheds økonomiske og driftsmæssige beslutninger.


Definition af bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed, herunder regler for beregning af stemmerettigheder.

 Ved opgørelsen af stemmerettigheder i en dattervirksomhed ses der bort fra stemmerettigheder, som knytter sig til kapitalandele, der besiddes af dattervirksomheden selv eller dens dattervirksomheder.


Bilag 1, Definitioner, B. Koncerner m.v.

 5. Associeret virksomhed:


Definition af en associeret virksomhed i bilag 1, B, nr. 5, til årsregnskabsloven.

 En virksomhed, som ikke er en dattervirksomhed, men i hvilken en anden virksomhed og dennes dattervirksomheder besidder kapitalinteresser og udøver en betydelig indflydelse på virksomhedens driftsmæssige og finansielle ledelse. En virksomhed formodes at udøve betydelig indflydelse, hvis virksomheden og dens dattervirksomheder tilsammen besidder 20 pct. eller mere af stemmerettighederne.


Bilag 1, Definitioner, afsnit B. Koncerner m.v.

 6. Kapitalinteresse:


Definition af begrebet "kapitalinteresse" i bilag 1 til årsregnskabsloven, herunder kriterier for, hvornår en ejerandel antages at udgøre en kapitalinteresse.

 En virksomheds eller en virksomhed og dennes dattervirksomheders ret over egenkapital i en anden virksomhed, når formålet med besiddelsen er at fremme virksomhedens egne aktiviteter gennem en varig tilknytning til den anden virksomhed. Ret over egenkapital i en anden virksomhed formodes at være en kapitalinteresse, når rettigheden udgør mindst 20 pct. af egenkapitalen i den anden virksomhed.


Bilag 1, definitioner, afsnit B. Koncerner m.v.

 7. Tilknyttet virksomhed:


Definition af begrebet "tilknyttet virksomhed" i bilag 1, B, nr. 7, til årsregnskabsloven.

 En virksomheds dattervirksomhed, dens modervirksomhed og dennes dattervirksomhed.


Kapitel 7 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B.

 Indregning og måling


Del af bilag 1 i årsregnskabsloven, der indeholder definitioner af centrale begreber anvendt i loven, herunder definitioner relateret til elementerne i en årsrapport.

 C. Årsrapportens elementer


Bilag 1, C. Årsrapportens elementer, definition af aktiver i årsregnskabsloven

 1. Aktiver:


Definition af aktiver i bilag 1, C, nr. 1, i årsregnskabsloven

 Ressourcer, som er under virksomhedens kontrol som et resultat af tidligere begivenheder, og hvorfra fremtidige økonomiske fordele forventes at tilflyde virksomheden.


Definitioner i bilag 1, C, der beskriver elementer i årsrapporten.

 2. Anlægsaktiver:


Definition af anlægsaktiver i bilag 1, C, nr. 2, til årsregnskabsloven.

 Aktiver, der er bestemt til vedvarende eje eller brug for virksomheden.


Omsætningsaktiver er en kategori i årsregnskabets balance, som omfatter aktiver, der ikke er anlægsaktiver, og som typisk realiseres inden for virksomhedens normale driftscyklus.

 3. Omsætningsaktiver:


Definition af omsætningsaktiver i bilag 1, C, nr. 3 til årsregnskabsloven.

 Aktiver, der ikke er anlægsaktiver.


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under afsnittet "Omsætningsaktiver", hvor der defineres klassifikation af aktiver i regnskabet.

 4. Kortfristede aktiver:


Definitioner og klassifikation af aktiver i årsregnskabet, herunder kriterier for kortfristede aktiver i henhold til bilag 2, skema 2.

 Et aktiv skal i bilag 2, skema 2, klassificeres som kortfristet, hvis det opfylder et af følgende kriterier:


Definition af kortfristede aktiver i bilag 1, C, nr. 4, litra a, til årsregnskabsloven.

 a) Det forventes realiseret eller det besiddes med salg eller forbrug for øje som led i virksomhedens normale driftscyklus.


Del af definitionen af kortfristede aktiver i bilag 1, C, nr. 4, litra b, i årsregnskabsloven.

 b) Det besiddes primært med handel for øje.


Definition af kortfristede aktiver i bilag 1, C, nr. 4, litra c, til årsregnskabsloven.

 c) Det forventes realiseret inden for 12 måneder efter balancedagen.


Definition af kortfristede aktiver i bilag 1, C, nr. 4, litra d, til årsregnskabsloven.

 d) Det er i form af likvider, medmindre det er underlagt en begrænsning, som gør, at det ikke kan omsættes eller anvendes til at indfri en forpligtelse i mindst 12 måneder efter balancedagen.


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform – opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver, hvor der defineres poster under aktiver i regnskabsklasse B, C og D.

 5. Langfristede aktiver:


Definitioner i årsregnskabsloven, bilag 1, C, nr. 5, angående klassifikation af aktiver i regnskabet.

 Aktiver, som ikke anses for kortfristede aktiver, jf. nr. 4, anses som langfristede aktiver.


Finansielle aktiver er en del af definitionerne i bilag 1, C, som omhandler årsrapportens elementer i årsregnskabsloven.

 6. Finansielle aktiver:


Definitioner i bilag 1, C, nr. 6, forstået som finansielle aktiver i årsregnskabsloven

 Aktiver i form af


Del af definitionen af finansielle aktiver i bilag 1, C, nr. 6, i årsregnskabsloven.

 1) likvider,


Finansielle aktiver, jf. bilag 1, C, nr. 6

 2) aftalt ret til at modtage likvider eller andre finansielle aktiver fra tredjemand,


Finansielle aktiver, jf. bilag 1, C, nr. 6

 3) aftalt ret til at udveksle finansielle aktiver eller forpligtelser med tredjemand på vilkår, der kan være gunstige, eller


Finansielle aktiver, jf. bilag 1, C, nr. 6

 4) ret over egenkapital i en anden virksomhed.


Del af bilag 1, C, som indeholder definitioner af årsrapportens elementer, herunder forpligtelser.

 7. Forpligtelser:


Definition af forpligtelser i bilag 1, C, nr. 7, til årsregnskabsloven.

 Eksisterende pligter for virksomheden opstået som resultat af tidligere begivenheder, og hvis indfrielse forventes at medføre afståelse af fremtidige økonomiske fordele.


Finansielle forpligtelser er defineret i bilag 1, C, nr. 8, i årsregnskabsloven som forpligtelser i form af aftalt pligt til at afgive likvider eller andre finansielle aktiver til tredjemand eller aftalt pligt til at udveksle finansielle aktiver eller forpligtelser med tredjemand på vilkår, der kan være ugunstige.

 8. Finansielle forpligtelser:


Definitioner i bilag 1, C, nr. 8, for forpligtelser i årsregnskabsloven

 Forpligtelser i form af


Definition af finansielle forpligtelser i bilag 1, C, nr. 8, 1. pkt.

 1) aftalt pligt til at afgive likvider eller andre finansielle aktiver til tredjemand eller


Definition af finansielle forpligtelser i bilag 1, C, nr. 8, 2. pkt.

 2) aftalt pligt til at udveksle finansielle aktiver eller forpligtelser med tredjemand på vilkår, der kan være ugunstige.


Hensatte forpligtelser er en del af passiverne i årsregnskabet og omfatter forpligtelser, der er uvisse med hensyn til størrelse eller tidspunkt for afvikling, herunder udskudt skat, garantiforpligtelser og pensionsforpligtelser, og skal indregnes i balance og resultatopgørelse i overensstemmelse med reglerne i kapitel 3 og § 47.

 9. Hensatte forpligtelser:


Definition af hensatte forpligtelser i årsregnskabsloven

 Forpligtelser, der er uvisse med hensyn til størrelse eller forfaldstid, og som vedrører regnskabsåret eller tidligere regnskabsår.


Bilag 1, C. Årsrapportens elementer, hvor der gives definitioner på centrale begreber i årsregnskabsloven.

 10. Eventualaktiver:


Oplysninger i årsrapporten, herunder noteoplysninger, anvendt regnskabspraksis, egenkapital, aktiver, forpligtelser, nærtstående parter og ledelsesberetning, som skal opfylde kravene i årsregnskabsloven.

 Oplysninger


Definition af eventualaktiver i bilag 1, C, nr. 10, til årsregnskabsloven.

 Forhold, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, og som kan medføre fremtidige økonomiske fordele, men hvor aktivernes eksistens først kan bekræftes af en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som er uden for virksomhedens kontrol.


Bilag 1, C, nr. 11, i årsregnskabsloven, som definerer begreber anvendt i loven.

 11. Eventualforpligtelser:


Definition af eventualforpligtelser i bilag 1, C, nr. 11, 1), i årsregnskabsloven.

 1) Forhold, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, og som kan medføre afståelse af fremtidige økonomiske fordele, men hvor forpligtelsernes eksistens først kan bekræftes af en eller flere usikre fremtidige begivenheder, som er uden for virksomhedens kontrol, eller


Dette afsnit er en del af definitionen af "eventualforpligtelser" i bilag 1, C, nr. 11, 1), litra 2), til årsregnskabsloven og præciserer, hvilke forpligtelser der kvalificerer som eventualforpligtelser i regnskabet.

 2) forpligtelser, der eksisterer på balancedagen som resultat af tidligere begivenheder, men hvor det ikke er sandsynligt, at afviklingen vil medføre afståelse af fremtidige økonomiske fordele, eller


Definitioner i bilag 1, C, nr. 11, litra 3, om eventuelle forpligtelser

 3) forpligtelser, hvis beløbsmæssige størrelse ikke kan måles med tilstrækkelig pålidelighed.


Del af bilag 1, C, som indeholder definitioner af årsrapportens elementer, herunder indtægter.

 12. Indtægter:


Definition af indtægter i bilag 1, C, nr. 12 til årsregnskabsloven.

 Stigninger i økonomiske fordele i regnskabsperioden i form af tilgang eller værdistigning af aktiver eller fald i forpligtelser, som medfører stigninger i egenkapitalen. I indtægter indgår dog ikke indskud fra ejere.


Bilag 1, C, nr. 13, i årsregnskabsloven definerer "Nettoomsætning" som salgsværdien af produkter og tjenesteydelser m.v. med fradrag af prisnedslag, merværdiafgift og anden skat, der er direkte forbundet med salgsbeløbet.

 13. Nettoomsætning:


Definition af nettoomsætning i bilag 1, C, nr. 13, til årsregnskabsloven.

 Salgsværdien af produkter og tjenesteydelser m.v. med fradrag af prisnedslag, merværdiafgift og anden skat, der er direkte forbundet med salgsbeløbet.


Bilag 1, C, nr. 14, Definitioner af årsrapportens elementer

 14. Omkostninger:


Definition af omkostninger i bilag 1, C, nr. 14 til årsregnskabsloven.

 Fald i økonomiske fordele i regnskabsperioden i form af afgang eller værdiforringelse af aktiver eller stigning i forpligtelser, som medfører fald i egenkapitalen. I omkostninger indgår dog ikke udlodning eller uddelinger til ejere.


Definitioner i bilag 1, C, som omhandler elementer i årsrapporten, herunder bæredygtighedsspørgsmål som miljømæssige, sociale og ledelsesmæssige faktorer.

 15.  Bæredygtighedsspørgsmål:


Definition af begrebet "bæredygtighedsspørgsmål" i bilag 1 til årsregnskabsloven.

 Miljømæssige og sociale faktorer, menneskerettighedsfaktorer og ledelsesmæssige faktorer, herunder personalemæssige spørgsmål og spørgsmål vedrørende respekt for menneskerettighederne og bekæmpelse af korruption og bestikkelse.


Definition af begrebet "bæredygtighedsrapportering" i bilaget til årsregnskabsloven, hvor det angiver rapportering af oplysninger vedrørende bæredygtighedsspørgsmål i overensstemmelse med loven.

 16.  Bæredygtighedsrapportering:


Definition af begrebet "bæredygtighedsrapportering" i bilag 1, C, nr. 16 til årsregnskabsloven.

 Rapportering af oplysninger vedrørende bæredygtighedsspørgsmål i overensstemmelse med denne lov.


Bilag 1, C. Årsrapportens elementer, definitioner i årsregnskabsloven

 17.  Immaterielle nøgleressourcer:


Definition af begrebet "immaterielle nøgleressourcer" i bilag 1, C, nr. 17, til årsregnskabsloven.

 Ressourcer uden fysisk substans, som virksomhedens forretningsmodel i afgørende grad afhænger af, og som er en kilde til virksomhedens værdiskabelse.


Del af bilag 1, der indeholder definitioner anvendt i årsregnskabsloven, og som præciserer målegrundlag og andre regnskabsmæssige begreber.

 D. Målegrundlag m.v.


Definitioner i bilag 1, D. Målegrundlag m.v., som er en del af årsregnskabsloven.

 1. Amortiseret kostpris:


Definition af målegrundlaget "amortiseret kostpris" i bilag 1, D, nr. 1, til årsregnskabsloven, som anvendes ved indregning og måling af finansielle aktiver og forpligtelser.

 Amortiseret kostpris er den værdi, til hvilken et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse blev målt ved første indregning med


Definition af amortiseret kostpris i bilag 1, D, nr. 1, som en del af målegrundlagene for aktiver og forpligtelser i årsregnskabsloven.

 1) fradrag af afdrag,


Dette afsnit er en del af definitionen af "amortiseret kostpris" i bilag 1, D, nr. 1, som indgår i den danske årsregnskabslov og anvendes ved måling af finansielle aktiver og forpligtelser efter første indregning.

 2) tillæg eller fradrag af den samlede afskrivning på forskellen mellem det oprindeligt indregnede beløb og det beløb, der forfalder ved udløb, og


Del af definitionen af amortiseret kostpris i bilag 1, D, nr. 1, i årsregnskabsloven.

 3) fradrag af nedskrivninger.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v.

 2. Dagsværdien:


Definition af dagsværdi i bilag 1, D, nr. 2, som en del af de grundlæggende målegrundlag i årsregnskabsloven.

 Dagsværdien er det beløb, hvormed et aktiv kan udveksles eller en forpligtelse kan udlignes ved transaktioner mellem af hinanden uafhængige parter.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v., hvor der gives definitioner på regnskabsmæssige begreber anvendt i årsregnskabsloven.

 3. Genanskaffelsesværdien:


Definition af genanskaffelsesværdi i bilag 1, D, nr. 3, til årsregnskabsloven, som er en del af målegrundlagene for regnskabsmæssig vurdering af aktiver.

 For et aktiv er genanskaffelsesværdien den pris, der skal betales for at erhverve et tilsvarende aktiv på balancedagen.


Del af definitioner i bilag 1, afsnit D, målegrundlag m.v., som forklarer centrale begreber anvendt i årsregnskabsloven.

 4. Genindvindingsværdien:


Definition af genindvindingsværdi i bilag 1, D, nr. 4, til årsregnskabsloven, som anvendes ved vurdering af aktiver i regnskaber.

 For et aktiv er genindvindingsværdien den højeste værdi af kapitalværdien og salgsværdien fratrukket forventede omkostninger ved et salg.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v.

 5. Kapitalværdien:


Definition af kapitalværdi i bilag 1, D, nr. 5, til årsregnskabsloven, som anvendes ved indregning og måling af aktiver og forpligtelser i regnskabsklasser B, C og D.

 For et aktiv er kapitalværdien den tilbagediskonterede værdi (nutidsværdien) af de fremtidige nettoindbetalinger, som aktivet på balancedagen forventes at indbringe ved fortsat benyttelse i den nuværende funktion. Kapitalværdien for en forpligtelse er den tilbagediskonterede værdi (nutidsværdien) af de fremtidige nettoudbetalinger, der skal ydes i forpligtelsens levetid.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v.

 6. Kostprisen:


Dette afsnit indgår i bilag 1, D, nr. 6, "Kostprisen", og definerer, hvad der forstås ved kostpris for et aktiv og en forpligtelse i henhold til årsregnskabsloven.

 For et aktiv er kostprisen det beløb, der er ydet som vederlag for aktivet, uanset dette er anskaffet fra en ekstern part eller internt fremstillet. Kostprisen for en forpligtelse er det beløb, der er modtaget som vederlag for forpligtelsen.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v., punkt 7 i definitionerne af værdiansættelsesmetoder.

 7. Nettorealisationsværdien:


Definition af målegrundlaget "nettorealisationsværdi" i bilag 1 til årsregnskabsloven, anvendt ved indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskaber.

 For et aktiv er nettorealisationsværdien summen af de fremtidige nettoindbetalinger, som aktivet på balancedagen forventes at indbringe som led i normal drift. Nettorealisationsværdien for en forpligtelse er summen af de fremtidige nettoudbetalinger, der skal ydes i forpligtelsens levetid.


Definition af produktionsmetoden i bilag 1, D, som en indtægtsmetode, hvor indtægter og omkostninger indregnes i takt med arbejdets udførelse.

 8. Produktionsmetoden:


Definition af produktionsmetoden som indtægtsmetode i regnskabsloven, herunder måling af igangværende arbejde i balancen.

 Produktionsmetoden er en indtægtsmetode, ifølge hvilken indtægter og omkostninger indregnes i resultatopgørelsen i takt med, at arbejdet bliver udført. Når produktionsmetoden anvendes, måles det igangværende arbejde i balancen til den opgjorte salgsværdi af den udførte del af arbejdet.


Dette afsnit indgår i bilag 1, D, nr. 8, "Produktionsmetoden", under definitionerne i årsregnskabsloven, og præciserer, hvordan salgsværdien for igangværende arbejde beregnes ved anvendelse af produktionsmetoden i regnskabsmæssig indtægtsfordeling.

 Salgsværdien for et igangværende arbejde udgør den forholdsmæssige andel af den kontraktfastsatte pris henholdsvis kalkulerede salgspris, der er indtjent for den på balancedagen udførte andel af det samlede entreprisearbejde.


Bilag 1, D. Målegrundlag m.v., hvor der gives definitioner på regnskabsmæssige begreber anvendt i årsregnskabsloven.

 9. Salgsværdien:


Dette afsnit indgår i bilag 1, D, nr. 9, "Salgsværdien", og definerer begrebet salgsværdi for både aktiver og forpligtelser i forbindelse med regnskabsmæssig vurdering på balancedagen.

 For et aktiv er salgsværdien den pris, aktivet kan sælges til på balancedagen. Salgsværdien for en forpligtelse er den pris, der skal betales for at frigøre sig af forpligtelsen på balancedagen.


Årsrapporten er den samlede betegnelse for de regnskaber, beretninger og påtegninger, som erhvervsdrivende virksomheder skal aflægge hvert regnskabsår efter årsregnskabsloven, herunder årsregnskab, koncernregnskab (hvis relevant), ledelsesberetning og ledelsespåtegning.

 Årsrapporten


Afsnit III omhandler regnskabsklasse B og indeholder regler for udarbejdelse af årsrapport for små virksomheder, herunder krav til regnskabsdokumenter, opstilling, indregning, måling og oplysninger.

 Afsnit III


Bilag 2 indeholder skemaer for balancer og resultatopgørelser, som virksomheder skal anvende ved udarbejdelse af årsrapporter efter reglerne i årsregnskabsloven, afhængigt af deres regnskabsklasse.

 Bilag 2


Skemaer for balancer og resultatopgørelser findes i bilag 2 til årsregnskabsloven og indeholder standardiserede skemaer, som virksomheder i regnskabsklasse B, C og D skal anvende til opstilling af balance og resultatopgørelse.

 Skemaer for balancer og resultatopgørelser


Bilag 2 indeholder skemaer for balancer og resultatopgørelser, som virksomheder i regnskabsklasse B, C og D skal anvende til opstilling af årsregnskab.

 1. Skema for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D)


AKTIVER er en hovedpost i balancen i årsregnskabet og omfatter ressourcer, som virksomheden har kontrol over, og som forventes at medføre fremtidige økonomiske fordele.

 AKTIVER


ANLÆGSAKTIVER er en hovedpost i balancen for virksomheder, der skal udarbejde årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse B, C eller D, og omfatter immaterielle og materielle anlægsaktiver samt finansielle anlægsaktiver, som er opført i bilag 2, skema 1 og 2.

 ANLÆGSAKTIVER


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, som viser opstillingen af anlægsaktiver i årsregnskabet for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D.

 I. Immaterielle anlægsaktiver


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform (bilag 2) under posten "Immaterielle anlægsaktiver" og specificerer en kategori af anlægsaktiver, der skal opføres i årsregnskabet for virksomheder, der anvender regnskabsklasse B, C eller D.

 1. Færdiggjorte udviklingsprojekter, herunder patenter og lignende rettigheder, der stammer fra udviklingsprojekter


Del af bilag 2, skema 1, under "Immaterielle anlægsaktiver" i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 2. Erhvervede koncessioner, patenter, licenser, varemærker samt lignende rettigheder


Del af skemaet for balance i kontoform under anlægsaktiver, immaterielle anlægsaktiver, i årsregnskabsloven.

 3. Goodwill


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform (bilag 2) under posten "Immaterielle anlægsaktiver" og er en del af regnskabsklasse B, C og D i årsregnskabsloven.

 4. Udviklingsprojekter under udførelse og forudbetalinger for immaterielle anlægsaktiver


Regnskabsklasse B er en af de fire regnskabsklasser defineret i årsregnskabsloven og gælder for små virksomheder, der har pligt til at aflægge årsrapport. Den indeholder specifikke regler for udarbejdelse af årsrapport, herunder krav til ledelsespåtegning, balance, resultatopgørelse, noter og ledelsesberetning, samt mulighed for visse lempelser for mikrovirksomheder.

 Regnskabsklasse B


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under aktiver – anlægsaktiver.

 II. Materielle anlægsaktiver


Del af skemaet for balance i kontoform under anlægsaktiver, materielle anlægsaktiver.

 1. Grunde og bygninger


Del af skemaet for balance i kontoform under materielle anlægsaktiver, anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 2. Produktionsanlæg og maskiner


Del af skemaet for balance i kontoform under materielle anlægsaktiver, anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 3. Andre anlæg, driftsmateriel og inventar


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform og henviser til materielle anlægsaktiver, der endnu ikke er færdige eller som er genstand for forudbetalinger, og som derfor indgår i anlægsaktiverne på balancen.

 4. Materielle anlægsaktiver under udførelse og forudbetalinger for materielle anlægsaktiver


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, der viser opstillingen af anlægsaktiver i årsregnskabet for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D.

 III. Finansielle anlægsaktiver


Del af skema for balance i kontoform (bilag 2), anvendt i regnskabsklasse B, C og D, under posten "Finansielle anlægsaktiver" i aktiverne.

 1. Kapitalandele i tilknyttede virksomheder


Del af posten "Finansielle anlægsaktiver" i bilag 2, skema 1, under aktiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 2. Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder


Bilag 2, skema 1, AKTIVER, ANLÆGSAKTIVER, III. Finansielle anlægsaktiver

 3. Kapitalinteresser


Del af posten "Finansielle anlægsaktiver" i bilag 2, skema 1, under aktiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 4. Tilgodehavender hos kapitalinteresser


Kapitel 6 omhandler udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B og indgår i Afsnit III, som beskriver reglerne for denne regnskabsklasse.

 Kapitel 6


Del af skemaet for balance i kontoform (bilag 2), under posten "Finansielle anlægsaktiver" og "Andre værdipapirer og kapitalandele", anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 5. Andre værdipapirer og kapitalandele


Del af posten "Tilgodehavender" under "Omsætningsaktiver" i bilag 2, skema 1 og 2, i årsregnskabsloven.

 6. Andre tilgodehavender


Del af bilag 2, skema 1 og 2, i årsregnskabslovens regler for opstilling af balancen, hvor omsætningsaktiver og finansielle anlægsaktiver kategoriseres, herunder tilgodehavender fra virksomhedsdeltagere og ledelse.

 7. Tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse


Overskrift i bilag 2, skema 1 og 2, der viser opstillingen af aktiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D, og som omfatter varebeholdninger, tilgodehavender, værdipapirer og likvide beholdninger.

 OMSÆTNINGSAKTIVER


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D) i bilag 2, hvor omsætningsaktiver opdeles i varebeholdninger, tilgodehavender, værdipapirer og likvide beholdninger.

 I. Varebeholdninger


Del af skema 2 for balance i kontoform – opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver, under posten "Varebeholdninger" i afsnittet "KORTFRISTEDE AKTIVER".

 1. Råvarer og hjælpematerialer


Del af varebeholdningerne i balancen under omsætningsaktiver, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 2. Varer under fremstilling


Del af skema 2 for balance i kontoform – opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver, under posten "Varebeholdninger" i afsnittet "Kortfristede aktiver".

 3. Fremstillede varer og handelsvarer


Del af varebeholdninger under omsætningsaktiver i balancen, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 4. Forudbetalinger for varer


II. Tilgodehavender er en del af omsætningsaktiverne i balancen og indgår i skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D) i Bilag 2 til årsregnskabsloven.

 II. Tilgodehavender


Overskrift i kapitel 6 i afsnit III (Regnskabsklasse B), der indleder bestemmelserne om udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B.

 Udarbejdelse af årsrapport


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D) under OMSÆTNINGSAKTIVER, II. Tilgodehavender.

 1. Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser


Del af postlisten i bilag 2 for balancen under "Finansielle anlægsaktiver" og "Finansielle aktiver", anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 2. Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder


Del af bilag 2, skema 1 og 2, i kategorien "Finansielle aktiver" under "Langfristede aktiver" i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 3. Tilgodehavender hos kapitalinteresser


Del af posten "Tilgodehavender" under "Omsætningsaktiver" i balancen, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 4. Andre tilgodehavender


Del af posten "Tilgodehavender" under "Omsætningsaktiver" i bilag 2, skema 1 og 2, i årsregnskabsloven.

 5. Krav på indbetaling af virksomhedskapital og overkurs


Del af postlisten i bilag 2, skema 1 og 2, under "OMSÆTNINGSAKTIVER, II. Tilgodehavender", som anvendes i årsregnskabets balance for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D.

 6. Tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse


Del af resultatopgørelsen i skema 3 i bilag 2, der viser periodisering af omkostninger og indtægter i regnskabet.

 7. Periodeafgrænsningsposter


III. Værdipapirer og kapitalandele er en post i bilag 2, skema 1 og 2, under OMSÆTNINGSAKTIVER i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 III. Værdipapirer og kapitalandele


Del af skema for balance i kontoform (bilag 2), anvendt i regnskabsklasse B, C og D, under posten "Finansielle anlægsaktiver".

 1. Kapitalandele i tilknyttede virksomheder


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform (bilag 2) under posten "Omsætningsaktiver" og "Værdipapirer og kapitalandele" som en del af regnskabsklasse B, C og D.

 2. Andre værdipapirer og kapitalandele


Kapitel 6 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler udarbejdelse af årsrapport, hvor "Generelle bestemmelser" er den indledende del af kapitlet og omfatter § 22.

 Generelle bestemmelser


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under afsnittet OMSÆTNINGSAKTIVER.

 IV. Likvide beholdninger


Del af regnskabsskemaet i bilag 2, der viser en virksomheds egenkapital, hensatte forpligtelser og gældsforpligtelser, opdelt i lang- og kortfristede poster.

 PASSIVER


Del af balancen i årsregnskabet, hvor egenkapitalposterne opgøres efter reglerne i årsregnskabsloven.

 EGENKAPITAL


Del af skemaet for balance i kontoform (bilag 2), der viser opstillingen af egenkapital, herunder virksomhedskapital, i årsregnskabet for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D.

 I. Virksomhedskapital


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der opføres beløb modtaget ved emission af kapitalandele, der overstiger deres pålydende værdi.

 II. Overkurs ved emission


III. Reserve for opskrivninger er en post under egenkapital i balancen, hvor der skal indregnes et beløb svarende til opskrivninger af anlægsaktiver eller kapitalandele, og som ikke kan elimineres med virksomhedens underskud.

 III. Reserve for opskrivninger


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres forskellige typer reserver, herunder "Andre reserver", som omfatter reserver som f.eks. reserve for nettoopskrivning efter indre værdis metode, reserve for udlån og sikkerhedsstillelse, reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs, reserve for udviklingsomkostninger, vedtægtsmæssige reserver og øvrige reserver.

 IV. Andre reserver


Reservepost under egenkapital i balancen for nettoopskrivninger ved anvendelse af indre værdis metode til måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder.

 1. Reserve for nettoopskrivning efter den indre værdis metode


Reserve for udlån og sikkerhedsstillelse er en lovpligtig reserve, som skal oprettes af aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, der yder lån, sikkerhedsstillelse eller anden økonomisk bistand til interessenter eller komplementarer, jf. § 35 a. Beløbet svarer til den ydede bistand og skal placeres under egenkapitalen i balancen.

 2. Reserve for udlån og sikkerhedsstillelse


Del af egenkapitalposten i balancen for virksomheder, der har aktier eller anparter med ikke fuldt indbetalt kapital og overkurs, hvor beløbene omklassificeres til denne reservepost.

 3. Reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs


Del af egenkapitalposten i balancen for store virksomheder, hvor udviklingsomkostninger, der er indregnet som aktiver, opføres som en separat reserve i henhold til reglerne for regnskabsklasse C og D.

 4. Reserve for udviklingsomkostninger


Del af posten "Andre reserver" under egenkapital i balancen for regnskabsklasse B, C og D, som omfatter lovpligtige reserver uden specifik nævnelse i andre reserver.

 5. Øvrige lovpligtige reserver


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres reserver, der er oprettet i henhold til virksomhedens vedtægter.

 6. Vedtægtsmæssige reserver


Del af posten "Andre reserver" under egenkapital i balancen, som omfatter forskellige lovpligtige, vedtægtsmæssige og øvrige reserver i regnskabsklasse B, C og D.

 7. Øvrige reserver


Dette afsnit er en del af bilag 2, skema 1 og 2, og indgår i strukturen for balancen i årsrapporter for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, C og D. Det angiver placeringen af posten "Overført overskud eller underskud" under egenkapital i balancen.

 V. Overført overskud eller underskud


Hensatte forpligtelser er en post i balancen, der omfatter forpligtelser, som er uvisse med hensyn til størrelse eller tidspunkt for afvikling, herunder udskudt skat, garantiforpligtelser og pensionsforpligtelser, og som skal indregnes i årsregnskabet efter gældende regler i årsregnskabsloven.

 HENSATTE FORPLIGTELSER


Dette punkt indgår i listen over hensatte forpligtelser i bilag 2, skema 1, som viser opstillingen af passiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 1. Hensættelser til pensioner og lignende forpligtelser


Hensættelser til udskudt skat er en del af de hensatte forpligtelser i balancen og indgår under passiver i årsregnskabet for virksomheder, der er omfattet af årsregnskabsloven.

 2. Hensættelser til udskudt skat


Hensatte forpligtelser i passiverne i balancen, herunder oplysninger om pensionsforpligtelser, udskudt skat og andre hensatte forpligtelser.

 3. Andre hensatte forpligtelser


LANGFRISTEDE GÆLDSFORPLIGTELSER er en hovedpost i balancen for virksomheder, der aflægger årsrapport efter regnskabsklasse B, C eller D, og omfatter forpligtelser, der forfalder til betaling mere end et år efter regnskabsårets udløb, herunder gæld til kreditinstitutter, obligationer og andre langfristede forpligtelser.

 LANGFRISTEDE GÆLDSFORPLIGTELSER


Dette punkt indgår i opstillingen af langfristede gældsforpligtelser i balancen for regnskabsklasse B, C og D, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 1. Gæld, der er optaget ved udstedelse af obligationer


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform og opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver (bilag 2) under passiver, hvor det nævnes som en del af både langfristede og kortfristede gældsforpligtelser i regnskabsklasse B, C og D.

 2. Konvertible og udbyttegivende gældsbreve


En del af postlisten for langfristede gældsforpligtelser i balancen i regnskabsklasse B, C og D.

 3. Gæld til kreditinstitutter


Del af posten "LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER" i bilag 2, skema 1 og 2, i årsregnskabsloven, som angiver en kategori af passiver i virksomhedens balance.

 4. Modtagne forudbetalinger fra kunder


Dette er en post i skemaet for balance og resultatopgørelse i årsregnskabet, som indgår i regnskabsklasse B, C og D, og placeres under kortsagede gældsforpligtelser i balancen samt i noterne til regnskabet.

 5. Leverandører af varer og tjenesteydelser


Del af kortsigtede gældsforpligtelser i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 6. Vekselgæld


Post i balancens langfristede gældsforpligtelser under regnskabsklasse B, C og D.

 7. Gæld til tilknyttede virksomheder


Del af passiverne i balancen under langfristede gældsforpligtelser, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 8. Gæld til kapitalinteresser


Dette er en post i skemaet for balance i kontoform under "Kortfristede gældsforpligtelser" i bilag 2 til årsregnskabsloven, og indgår i regnskabsklasse B, C og D.

 9. Anden gæld, herunder skyldige skatter og skyldige bidrag til social sikring


Posten "Periodeafgrænsningsposter" indgår i balancen under både langfristede og kortfristede aktiver og passiver og henviser til omkostninger og indtægter, der vedrører regnskabsåret, men som er betalt eller modtaget i et andet regnskabsår, jf. § 27 og § 47.

 10. Periodeafgrænsningsposter


Del af balancen i regnskabsklasse B, C og D, hvor kortfristede gældsforpligtelser opstilles efter kriterier i bilag 2, skema 1 og 2.

 KORTFRISTEDE GÆLDSFORPLIGTELSER


Del af skemaet for balance i kontoform under langfristede og kortfristede gældsforpligtelser i bilag 2 til årsregnskabsloven.

 2. Konvertible og udbyttegivende gældsbreve


Del af listen over langfristede gældsforpligtelser i balancen for regnskabsklasse B, C og D, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 3. Gæld til kreditinstitutter


Del af postlisten i bilag 2 for kortsagede gældsforpligtelser i regnskabsklasse B, C og D.

 4. Modtagne forudbetalinger fra kunder


Del af skemaet for balance i kontoform og skemaet for balance opdelt i lang- og kortfristede aktiver under passiver, hvor det angiver en post under både langfristede og kortfristede gældsforpligtelser.

 5. Leverandører af varer og tjenesteydelser


Post i balancen under langfristede gældsforpligtelser, der angiver gæld til virksomheder, som er datter- eller modervirksomheder i samme koncern.

 7. Gæld til tilknyttede virksomheder


En del af postlisten for langfristede gældsforpligtelser i balancen i regnskabsklasse B, C og D.

 8. Gæld til kapitalinteresser


Denne post er en del af opstillingen af passiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D og indgår under både langfristede og kortfristede gældsforpligtelser.

 9. Anden gæld, herunder skyldige skatter og skyldige bidrag til social sikring


Posten "Periodeafgrænsningsposter" indgår i balancen under aktiver og passiver og omfatter forhold, der vedrører regnskabsåret, men som har betalingstidspunkt uden for året, fx forudbetalinger og indtægter, der først skal modtages efter balancedagen.

 10. Periodeafgrænsningsposter


Dette skema anvendes til opstilling af balance for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D, hvor aktiver og passiver er opdelt i lang- og kortfristede poster i overensstemmelse med årsregnskabslovens krav.

 2. Skema for balance i kontoform – opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver (regnskabsklasse B, C og D)


AKTIVER er en hovedpost i balancen i årsregnskabet og omfatter ressourcer, som er under virksomhedens kontrol og forventes at medføre fremtidige økonomiske fordele.

 AKTIVER


Langfristede aktiver er en kategori i balancen for virksomheder, der skal udarbejde årsrapport efter regnskabsklasse B, C eller D, og omfatter aktiver, der ikke anses for kortfristede, herunder immaterielle og materielle anlægsaktiver samt finansielle aktiver, som ikke forventes realiseret inden for 12 måneder efter balancedagen.

 LANGFRISTEDE AKTIVER


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform – opdeling i lang- og kortfristede aktiver og passiver, anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 I. Immaterielle aktiver


Dette punkt indgår i skemaet for balance i kontoform (bilag 2) under posten "Immaterielle anlægsaktiver" og specificerer en kategori af anlægsaktiver, der skal opgøres i årsregnskabet for virksomheder, der anvender regnskabsklasse B, C eller D.

 1. Færdiggjorte udviklingsprojekter, herunder patenter og lignende rettigheder, der stammer fra udviklingsprojekter


Del af bilag 2, skema 1 og 2, post II.1 under immaterielle anlægsaktiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 2. Erhvervede koncessioner, patenter, licenser, varemærker samt lignende rettigheder


Del af skemaet for balance i kontoform under anlægsaktiver, immaterielle anlægsaktiver.

 3. Goodwill


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D), under posten "Immaterielle anlægsaktiver" i bilag 2.

 4. Udviklingsprojekter under udførelse og forudbetalinger for immaterielle aktiver


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under anlægsaktiver, hvor materielle aktiver opdeles i grunde og bygninger, produktionsanlæg og maskiner, andre anlæg, driftsmateriel og inventar samt materielle anlægsaktiver under udførelse og forudbetalinger.

 II. Materielle aktiver


Dette afsnit omhandler undtagelser fra regnskabspligt for mikrovirksomheder inden for regnskabsklasse B og specificerer, hvilke virksomheder der kan fravælge visse oplysningskrav i deres årsrapport.

 Undtagelse for mikrovirksomheder


Del af skemaet for balance i kontoform under anlægsaktiver, materielle anlægsaktiver.

 1. Grunde og bygninger


Del af skemaet for balance i kontoform under materielle anlægsaktiver, anvendt i regnskabsklasse B, C og D.

 2. Produktionsanlæg og maskiner


Del af skema 1 og 2 i bilag 2 til årsregnskabsloven, der viser opstillingen af materielle anlægsaktiver i balancen for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D.

 3. Andre anlæg, driftsmateriel og inventar


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D), under anlægsaktiver, materielle anlægsaktiver.

 4. Materielle anlægsaktiver under udførelse og forudbetalinger for materielle aktiver


III. Finansielle aktiver er en del af bilag 2, skema 1 og 2, som viser opstillingen af balancen for regnskabsklasse B, C og D i årsregnskabsloven. Denne post omfatter kapitalandele, tilgodehavender og andre finansielle aktiver, der er en del af virksomhedens balance.

 III. Finansielle aktiver


Del af skema for balance i kontoform (bilag 2), anvendt i regnskabsklasse B, C og D, under posten "Finansielle anlægsaktiver".

 1. Kapitalandele i tilknyttede virksomheder


Del af posten "Finansielle anlægsaktiver" i bilag 2, skema 1, under aktiver i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 2. Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder


Bilag 1, C. Årsrapportens elementer, III. Finansielle anlægsaktiver

 3. Kapitalinteresser


Del af posten "Finansielle anlægsaktiver" i balancen for regnskabsklasse B, C og D, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 4. Tilgodehavender hos kapitalinteresser


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D) under finansielle anlægsaktiver og omsætningsaktiver.

 5. Andre værdipapirer og kapitalandele


Del af posten "Tilgodehavender" under "Omsætningsaktiver" i bilag 2, skema 1 og 2, i årsregnskabsloven.

 6. Andre tilgodehavender


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under posten "Finansielle anlægsaktiver" og "Finansielle aktiver", hvor der opstilles tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse som en særskilt post.

 7. Tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse


Del af balancen i regnskabsklasse B, C og D, hvor aktiver opdelt efter løbetid placeres under enten langfristede eller kortfristede aktiver.

 KORTFRISTEDE AKTIVER


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under afsnittet OMSÆTNINGSAKTIVER.

 I. Varebeholdninger


I skemaet for balance i kontoform under omsætningsaktiver, varebeholdninger.

 1. Råvarer og hjælpematerialer


Del af varebeholdningerne i balancen under omsætningsaktiver, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 2. Varer under fremstilling


Del af varebeholdningerne i omsætningsaktiver i balancen, jf. bilag 2, skema 1 og 2.

 3. Fremstillede varer og handelsvarer


Del af omsætningsaktiver i balancen, under posten "Varebeholdninger", som viser betalinger foretaget på forhånd for varer, der endnu ikke er modtaget.

 4. Forudbetalinger for varer


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under afsnittet OMSÆTNINGSAKTIVER.

 II. Tilgodehavender


Dette er en post i bilag 2, skema 1 og 2, under "OMSÆTNINGSAKTIVER, II. Tilgodehavender", og indgår i regnskabsskabelonerne for årsrapporter i regnskabsklasse B, C og D.

 1. Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser


Del af skemaet for balance i kontoform, under omsætningsaktiver, II. Tilgodehavender, i bilag 2 til årsregnskabsloven.

 2. Tilgodehavender hos tilknyttede virksomheder


Del af postlisten i bilag 2, skema 1 og 2, under "Finansielle aktiver" i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 3. Tilgodehavender hos kapitalinteresser


Dette er en post i bilag 2, skema 1 og 2, under "Tilgodehavender" i balancen for regnskabsklasse B, C og D, og indgår som en del af årsrapportens struktur for omsætningsaktiver.

 4. Andre tilgodehavender


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D), under posten "OMSÆTNINGSAKTIVER", underafsnittet "II. Tilgodehavender".

 5. Krav på indbetaling af virksomhedskapital og overkurs


Del af postlisten i bilag 2, skema 1 og 2, under "OMSÆTNINGSAKTIVER, II. Tilgodehavender", som anvendes i regnskabsklasse B, C og D.

 6. Tilgodehavender hos virksomhedsdeltagere og ledelse


Dette punkt indgår i resultatopgørelsen i henhold til skema 3 i bilag 2 og omfatter periodisering af omkostninger og indtægter, der vedrører regnskabsåret, men som er betalt før eller efter balancedagen.

 7. Periodeafgrænsningsposter


III. Værdipapirer og kapitalandele er en post i bilag 2, skema 1 og 2, under OMSÆTNINGSAKTIVER i balancen for regnskabsklasse B, C og D, og omfatter kapitalandele i tilknyttede virksomheder samt andre værdipapirer og kapitalandele.

 III. Værdipapirer og kapitalandele


Del af skema for balance i kontoform (bilag 2), anvendt i regnskabsklasse B, C og D, under posten "Finansielle anlægsaktiver" og "Omsætningsaktiver".

 1. Kapitalandele i tilknyttede virksomheder


Del af skemaet for balance i kontoform (regnskabsklasse B, C og D) under "OMSÆTNINGSAKTIVER" og "III. Værdipapirer og kapitalandele".

 2. Andre værdipapirer og kapitalandele


Del af bilag 2, skema for balance i kontoform, under afsnittet OMSÆTNINGSAKTIVER.

 IV. Likvide beholdninger


Del af bilag 2, skemaer for balancer og resultatopgørelser, hvor der opstilles poster under passiver i regnskabsklasse B, C og D.

 PASSIVER


Del af balancen i årsregnskabet, hvor egenkapitalposteringer opstilles efter reglerne i årsregnskabsloven, herunder virksomhedskapital, reserver og overført overskud eller underskud.

 EGENKAPITAL


I bilag 2, skema 1 og skema 2 for balance i kontoform, som anvendes i regnskabsklasse B, C og D, indgår posten "I. Virksomhedskapital" som en del af egenkapitalen i passiver-siden af balancen.

 I. Virksomhedskapital


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres overkurs ved emission af kapitalandele.

 II. Overkurs ved emission


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der skal anføres opskrivninger af anlægsaktiver efter § 41, stk. 3, i årsregnskabsloven.

 III. Reserve for opskrivninger


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres særskilte reserver som f.eks. reserve for nettoopskrivning efter indre værdis metode, reserve for udlån og sikkerhedsstillelse, reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs, reserve for udviklingsomkostninger, vedtægtsmæssige reserver og øvrige reserver.

 IV. Andre reserver


I noterne til årsregnskabet for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D opføres reserver under egenkapitalen, herunder "Reserve for nettoopskrivning efter den indre værdis metode" som en del af de lovpligtige reserver.

 1. Reserve for nettoopskrivning efter den indre værdis metode


Reservepost i egenkapitalen, der skal oprettes af aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, som yder lån, sikkerhedsstillelse eller anden økonomisk bistand i henhold til selskabsloven, jf. § 35 a.

 2. Reserve for udlån og sikkerhedsstillelse


I bilag 2, skema 1 og 2, er posten "Reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs" en del af egenkapitalen under "Andre reserver" i balancen for virksomheder, der aflægger årsrapport efter regnskabsklasse B, C eller D. Denne reserve opstilles, når aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber har ikke fuldt indbetalt virksomhedskapital og overkurs, og skal omklassificeres fra "Overført overskud" eller anden disponibel reserve, jf. § 35 b.

 3. Reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs


Del af egenkapitalposten i balancen for store virksomheder, hvor udviklingsomkostninger, der er indregnet efter reglerne i regnskabsklasse C, opføres som en separat reserve.

 4. Reserve for udviklingsomkostninger


Del af posten "Andre reserver" under egenkapital i balancen for regnskabsklasse B, C og D, som omfatter lovpligtige reserver uden for de øvrige specificerede reserver.

 5. Øvrige lovpligtige reserver


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres reserver, der er oprettet i henhold til virksomhedens vedtægter.

 6. Vedtægtsmæssige reserver


Del af egenkapitalposten i balancen, hvor der anføres øvrige reserver, som ikke er omfattet af de øvrige reserver under egenkapital.

 7. Øvrige reserver


Dette er en post i egenkapitaldelen af balancen i regnskabsklasse B, C og D, og angiver det overskud eller underskud, der er overført fra tidligere regnskabsår.

 V. Overført overskud eller underskud


LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER er en hovedpost i balancen inden for regnskabsklasse B, C og D, og omfatter forpligtelser, der forfalder til betaling mere end et år efter regnskabsårets udløb, herunder gæld, pensioner, udskudt skat og andre hensatte forpligtelser.

 LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER


Dette er en post i skemaet for balance i kontoform (bilag 2), der indgår i reglerne for opstilling af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D. Posten er en del af afsnittet "LANGFRISTEDE FORPLIGTELSER" under passiver og relaterer sig til hensatte forpligtelser, især pensionsforpligtelser, som virksomheden har.

 1. Pensioner og lignende forpligtelser


Hensatte forpligtelser i balancen

 2. Udskudt skat


Hensatte forpligtelser i passiverne i balancen, skema 1, under "Hensatte forpligtelser"

 3. Andre hensatte forpligtelser


Del af listen over langfristede gældsforpligtelser i balancen for regnskabsklasse B, C og D.

 4. Gæld, der er optaget ved udstedelse af obligationer