Kapitel 11 i barnets lov, der omhandler ophør af støttende indsatser og hjemgivelse af børn og unge, som er anbragt uden for hjemmet.

 Ophør af indsatser og hjemgivelse


Kapitel 12 omhandler reglerne for samvær og kontakt mellem et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet, og dennes forældre, familiemedlemmer og netværk, herunder rettigheder, kommunalbestyrelsens ansvar og mulighed for begrænsning af samvær af hensyn til barnets eller den unges bedste.

 Kapitel 12


Kapitel 12 i barnets lov, som omhandler rettigheder og regler vedrørende samvær og kontakt mellem et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet, og dennes forældre, familiemedlemmer og netværk.

 Samvær og kontakt


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og forberedelsen af overgangen til voksenlivet, herunder udarbejdelse af ungeplan, videreførelse af støtte efter 18 år og særlige indsatser for unge med behov for støtte, herunder i forbindelse med negativ social kontrol eller æresrelaterede konflikter.

 Kapitel 13


Kapitel 13 i barnets lov, der omhandler støtte til unge i overgangen fra barndom til voksenliv, herunder ungestøtte, ungeplaner og forberedelse af selvstændigt liv.

 Ungestøtte og overgang til voksenlivet


Kapitel 13 i barnets lov, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, hvor der fastsættes regler om udarbejdelse af en ungeplan for unge, der modtager støtte efter loven.

 Ungeplanen


Kapitel 13 i barnets lov, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, hvor der fastsættes regler om, at en helhedsorienteret plan kan tilbydes unge mellem 16 og 23 år med komplekse problemer, når der er behov for koordination af flere indsatser.

 Helhedsorienteret plan


Dette afsnit omhandler ophøret af en anbringelse uden for hjemmet og de muligheder, der findes for at videreføre støtte til unge efter det 18. år, herunder gennem ungestøtte, fast kontaktperson, udslusningsordninger og opretholdelse af døgnophold i særlige tilfælde.

 Ophør af en anbringelse og videreførelse af støtte


Kapitel 13 i barnets lov, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, beskriver reglerne for støtte til unge i alderen 18 til 22 år, der har været anbragt uden for hjemmet eller har haft særlige behov for støtte, med fokus på at sikre en god overgang til selvstændigt voksenliv.

 Ungestøtte til unge fra 18 til 22 år


Dette afsnit indgår i kapitel 13 i barnets lov, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og beskriver de forpligtelser kommunalbestyrelsen har til at iværksætte en tværgående og helhedsorienteret forberedelse af overgangen til voksenlivet for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse, herunder i tæt dialog med den unge og dennes forældre.

 Forberedelse af overgangen til voksenlivet for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse


Kapitel 14 omhandler særlig hjælp og støtte til børn og unge, der har været udsat for overgreb, herunder oprettelse og anvendelse af børnehuse til undersøgelse af forholdene samt udveksling af oplysninger mellem myndigheder i disse sager.

 Kapitel 14


Kapitel 2, afsnit om principper og kommunalbestyrelsens forpligtelser, hvor der beskrives de regionale myndigheders ansvar i forhold til tilbud og indsatser for børn og unge.

 Regionsrådets opgaver og pligter


Dette kapitel omhandler særlige foranstaltninger og procedurer for børn og unge, der har været udsat for overgreb, herunder oprettelse og anvendelse af børnehuse til undersøgelse af forholdene, samt regler for udveksling af oplysninger mellem myndigheder med henblik på at sikre barnets eller den unges sundhed og udvikling.

 Særlig hjælp og støtte til børn, der har været udsat for overgreb


Kapitel 15 omhandler særlige regler for dømte unge og unge, der er i risiko for at begå kriminalitet, herunder koordinering af sanktioner, udarbejdelse af planer for uddannelse og beskæftigelse samt netværkssamråd ved mistanke om alvorlig kriminalitet.

 Kapitel 15


Kapitel 15 i barnets lov omhandler særlige regler for dømte unge og unge, der er i risiko for at begå kriminalitet, herunder krav om koordination, udarbejdelse af planer og eftervågning med henblik på at forebygge kriminalitet og sikre unges overgang til et selvstændigt liv.

 Dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet


Kapitel 15 i barnets lov omhandler særlige regler for dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, herunder krav om koordination, udarbejdelse af planer og sikring af uddannelse eller beskæftigelse for unge, der er idømt sanktion efter straffelovens § 74 a.

 Dømte unge


Dette afsnit indgår i kapitel 15 af barnets lov og omhandler sager om unge, der er i risiko for at begå kriminalitet, herunder kommunalbestyrelsens pligt til at indkalde til netværkssamråd og vurdere behovet for indsatser ved mistanke om alvorlig kriminalitet.

 Unge i risiko for at begå kriminalitet


Kapitel 16 omhandler underretning og har til formål at sikre, at relevante myndigheder og kommuner informeres om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, herunder ved flytning mellem kommuner, ulovligt skolefravær, mistanke om overgreb eller anden alvorlig risiko, så der kan iværksættes rettidige og hensigtsmæssige indsatser efter loven.

 Kapitel 16


Kapitel 16 i barnets lov, som omhandler pligter og procedurer vedrørende underretning af kommunalbestyrelsen om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte eller er i fare.

 Underretning


Kapitel 17 omhandler sagsbehandling og klage i forbindelse med afgørelser truffet efter barnets lov, herunder fuldbyrdelse af afgørelser, advokatbistand, børne- og ungeudvalgets afgørelser, foreløbige afgørelser samt klageadgang til Ankestyrelsen og domstolsprøvelse.

 Kapitel 17


Kapitel 17 i barnets lov, som omhandler sagsbehandling og klage, regulerer procedurer for fuldbyrdelse af afgørelser, advokatbistand, børne- og ungeudvalgets afgørelser, foreløbige afgørelser samt klageadgang til Ankestyrelsen og domstolsprøvelse.

 Sagsbehandling og klage


Kapitel 17 i barnets lov, som omhandler sagsbehandling og klage, indeholder bestemmelser om, hvordan afgørelser skal fuldbyrdes, herunder kommunens adgang til bolig og rum samt politiets bistand hertil.

 Fuldbyrdelse af afgørelser og adgang til hjemmet


Dette afsnit omhandler retten til gratis advokatbistand, aktindsigt og udtalelsesret for forældre, børn og unge i forbindelse med sagsbehandling og afgørelser efter barnets lov, herunder i sager om anbringelse, undersøgelser og andre indsatser, der berører barnets eller den unges rettigheder.

 Advokatbistand, aktindsigt m.v.


Dette kapitel omhandler de sager, som børne- og ungeudvalget skal træffe afgørelse om, herunder anbringelse uden for hjemmet, anbringelse på sikrede institutioner og ændring af anbringelsessted, samt procedurer for afgørelserne, herunder krav om flertal og advokatbistand.

 Børne- og ungeudvalgets afgørelser


Kapitel 17 i barnets lov, som omhandler sagsbehandling og klage, indeholder regler om foreløbige afgørelser, der kan træffes af formanden for børne- og ungeudvalget eller direktøren for Ankestyrelsen, når der af hensyn til barnets eller den unges øjeblikkelige behov ikke kan afventes en fuld behandling i udvalget.

 Foreløbige afgørelser


Kapitel 17 i barnets lov, som omhandler sagsbehandling og klage, indeholder afsnittet "Klage til Ankestyrelsen", der beskriver reglerne for, hvordan parter kan klage over afgørelser truffet af kommunalbestyrelsen eller børne- og ungeudvalget.

 Klage til Ankestyrelsen


Dette afsnit omhandler klageadgangen over afgørelser truffet af børne- og ungeudvalget i henhold til barnets lov, herunder hvilke afgørelser der kan ankes, af hvem og inden for hvilke frister, samt procedurerne for behandling af klager hos Ankestyrelsen.

 Klage til Ankestyrelsen over afgørelser truffet af børne- og ungeudvalget


Dette afsnit indgår i kapitel 2 af barnets lov og beskriver kommunalbestyrelsens pligt til at sikre en sammenhængende indsats for børn og unge med behov for særlig støtte, herunder udarbejdelse af en sammenhængende børnepolitik samt beredskaber mod overgreb, negativ social kontrol, æresrelaterede konflikter og ekstremisme.

 Sammenhængende indsats, børnepolitik og beredskaber


Kapitel 17 i barnets lov, som omhandler sagsbehandling og klage, indeholder afsnittet "Domstolsprøvelse", der regulerer muligheden for at anke afgørelser truffet af Ankestyrelsen til retten.

 Domstolsprøvelse


Dette afsnit omhandler Ankestyrelsens mulighed for at træffe afgørelser i sager om børn og unges støtte uden, at der er indgivet klage, herunder pålæg til kommunalbestyrelser om at foretage nødvendige sagsbehandlingsskridt eller træffe afgørelser i barnets eller den unges bedste.

 Ankestyrelsens beføjelser, uden at der er indgivet klage


Kapitel 17 omhandler sagsbehandling og klage, og i dette kapitel indgår bestemmelser om blandt andet advokatbistand, børne- og ungeudvalgets afgørelser og Ankestyrelsens beføjelser. Efter dette kapitel følger kapitel 18 om Haagerbørnebeskyttelseskonventionen, hvorefter kapitel 19 omhandler tværgående koordination og rådgivning, herunder Social- og Boligstyrelsens rolle. Kvalitetsstandarder findes i kapitel 20, som indleder en række kapitler om organisering, finansiering og forsøg, og hvor kommunalbestyrelsen får mulighed for at fastsætte generelle vejledende serviceniveauer for den lokale udmøntning af hjælp efter loven.

 Kvalitetsstandarder


Kapitel 18 omhandler Haagerbørnebeskyttelseskonventionen og giver Social- og Boligministeriet beføjelse til at fastsætte regler for behandling af sager, der falder ind under konventionen, herunder regler om kommunernes adgang til at opkræve betaling for indsatser, der er truffet med henvisning til konventionen.

 Kapitel 18


Kapitel 18 i barnets lov omhandler Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om kompetence, lovvalg, anerkendelse, fuldbyrdelse og samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af børn, herunder regler om behandling af sager og opkrævning af betaling for indsatser i henhold til konventionen.

 Haagerbørnebeskyttelseskonventionen


Kapitel 19 omhandler den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation (VISO) og den uvildige konsulentordning, herunder deres opgaver med at yde gratis specialrådgivning og vejledning til kommuner, borgere og andre aktører i sager om børn og unge med særlige behov, herunder i forbindelse med adoption uden samtykke, specialundervisning og hjælpemidler.

 Kapitel 19


Kapitel 19 i barnets lov, der omhandler tilsyn med tilbud efter loven samt regler for betaling for det driftsorienterede tilsyn.

 Tilsyn med tilbud og betaling for tilsynet


Kapitel 19 omhandler tilsyn med tilbud og betaling for tilsynet, hvor personrettet tilsyn er en del af det kommunale tilsyn med de enkelte børns og unges sager, herunder løbende opfølgning og besøg på anbringelsessteder.

 Personrettet tilsyn


Driftsorienteret tilsyn er en del af det overordnede tilsyn med tilbud efter barnets lov og omfatter tilsyn med private og kommunale tilbud, herunder personale, bygninger og økonomi, jf. kapitel 19, og står i modsætning til det personrettede tilsyn, der fokuserer på det enkelte barns eller unges sag.

 Driftsorienteret tilsyn


Kapitel 20 omhandler tværgående koordination og rådgivning på det sociale område for børn og unge, herunder opfølgning på målgrupper, udvikling af specialtilbud, samt de nationale rådgivnings- og koordinationsfunktioner, som Social- og Boligstyrelsen har ansvar for.

 Kapitel 20


Dette afsnit indgår i kapitel 20 af barnets lov og omhandler tværgående koordination og rådgivning på det sociale område for børn og unge, herunder opgaver for Social- og Boligstyrelsen, den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation (VISO), sikkerhedskonsulentordningen og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser.

 Tværgående koordination og rådgivning


Dette afsnit indgår i kapitel 20 af barnets lov og omhandler den tværgående koordination og faglige udvikling af tilbud og indsatser for børn og unge, herunder Social- og Boligstyrelsens rolle i at følge og fremme specialiserede tilbud og indsatser på tværs af kommuner og regioner.

 Koordination og udvikling i målgrupper, tilbud og indsatser


Den uvildige konsulentordning er en del af kapitel 20 i barnets lov, som omhandler tværgående koordination og rådgivning, og har til formål at yde gratis rådgivning og vejledning i sager om hjælp til børn og unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsniveau og deres familier.

 Den uvildige konsulentordning


Kapitel 20 omhandler tværgående koordination og rådgivning, herunder administrative og digitale løsninger til styrkelse af indsatsen for børn og unge. Afsnittet "Tilbudsportalen" indgår i dette kapitel og vedrører regler for, hvordan kommunale, regionale og private tilbud efter loven skal integreres i Tilbudsportalen, jf. lov om social service.

 Tilbudsportalen


Kapitel 20 i barnets lov omhandler tværgående koordination og rådgivning og indeholder bestemmelser om særlige ekspertfunktioner, herunder den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation (VISO), som har til opgave at yde gratis vejledende specialrådgivning og bistand til kommunalbestyrelser og borgere i de mest specialiserede og komplicerede sager om hjælp og støtte til børn og unge.

 Den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation – VISO


Dette afsnit indfører den nationale sikkerhedskonsulentordning og koordinationsenheden, som har til opgave at bistå kommuner og andre myndigheder i sager om æresrelaterede konflikter, negativ social kontrol og risiko for genopdragelsesrejser eller ufrivillige udlandsophold for børn og unge.

 Den nationale sikkerhedskonsulentordning og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser og ufrivillige udlandsophold


Dette afsnit indgår i kapitel 2 af barnets lov og beskriver kommunalbestyrelsens pligt til at sikre, at børn, unge og familier, der bruger tilbud efter loven, får mulighed for at påvirke tilrettelæggelsen og udnyttelsen af disse tilbud, samt kommunens pligt til at samarbejde med frivillige organisationer på børne- og ungeområdet.

 Brugerinddragelse og inddragelse af civilsamfundet


Kapitel 17 omhandler tværgående koordination og rådgivning, hvor rammeaftaler indgår som en del af samarbejdet mellem kommuner og regioner om faglig udvikling, styring og koordinering af tilbud efter barnets lov.

 Rammeaftaler


Dette kapitel omhandler regler for, hvordan en kommunalbestyrelse kan overtage regionale tilbud efter barnets lov, herunder procedurer for anmodning, aftaleindgåelse, finansiering og overtagelse af ansatte og forpligtelser.

 Aftale om overførsel af regionale tilbud


Kapitel 20 i barnets lov, som omhandler tværgående koordination og rådgivning, indeholder bestemmelser om, at Social- og Boligstyrelsen kan pålægge kommuner eller regioner at etablere eller drive særlige tilbud for børn og unge med særlige behov.

 Driftspålæg


Kapitel 21 omhandler betaling, finansiering og takster i forbindelse med ydelser efter barnets lov, herunder regler for betaling for døgnophold, tilbagebetaling, statsrefusion, udgifter til udlændinge og regulering af økonomiske beløb.

 Kapitel 21


Kapitel 21 i barnets lov, som omhandler økonomiske forhold, herunder betaling for modtaget hjælp, finansiering af tilbud og takstberegning.

 Betaling, finansiering og takster


Kapitel 21 omhandler betaling, finansiering og takster i forbindelse med ydelser efter barnets lov, herunder betalingspligt for forældre og unge, tilbagebetaling, statsrefusion og udgifter til udenlandske børn og unge.

 Betaling


Kapitel 3 omhandler screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse af barnets eller den unges behov og indgår i den overordnede ramme for hjælp og støtte til børn og unge med særlige behov efter barnets lov.

 Kapitel 3


Kapitel 21 omhandler betaling, finansiering og takster i forbindelse med hjælp og støtte efter barnets lov. Afsnittet "Tilbagebetaling" indgår i dette kapitel og beskriver reglerne for, hvornår og hvordan kommunen kan kræve tilbagebetaling, når en person mod bedre vidende har undladt at oplyse om forhold, der påvirker retten til ydelser, eller uberettiget har modtaget hjælp.

 Tilbagebetaling


Dette afsnit indgår i kapitel 3 i barnets lov og beskriver procedurerne for screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse, når der er mistanke om, at et barn eller en ung har behov for hjælp og støtte. Det fastlægger myndighedernes pligt til at undersøge forholdene systematisk og tidligt, herunder i sager om æresrelaterede konflikter eller negativ social kontrol, og danner grundlag for senere beslutninger om indsatser, anbringelse eller anden hjælp efter loven.

 Screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse af barnets eller den unges behov


Dette afsnit indgår i kapitel 21, som omhandler betaling, finansiering og takster, og beskriver særlige situationer, hvor udbetaling af ydelser efter barnets lov ophører, herunder ved bevidst unddragelse af strafforfølgning eller straffuldbyrdelse.

 Ophør af udbetaling af ydelser i visse særlige tilfælde


Dette afsnit indgår i kapitel 21, der omhandler betaling, finansiering og takster i forbindelse med ydelser efter barnets lov, og beskriver reglerne for takstberegning og finansiering af tilbud og ydelser til børn og unge.

 Finansiering og takstberegning


Kapitel 3 i barnets lov, som omhandler screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse af barnets eller den unges behov, har til formål at sikre, at børn og unge med behov for særlig støtte tidligt identificeres og får den nødvendige hjælp. Screening er det første trin i denne proces, hvor kommunalbestyrelsen vurderer, om der er behov for yderligere afdækning eller en børnefaglig undersøgelse.

 Screening


Kapitel 21 i barnets lov, som omhandler betaling, finansiering og takster, indeholder regler om statsrefusion af kommunale udgifter til hjælp og støtte efter loven, herunder refusion ved særligt høje udgifter, udgifter til børn og unge med funktionsnedsættelse samt mellemstatslig refusion efter EU-retten.

 Statsrefusion


Dette kapitel omhandler statens refusion af kommunernes udgifter til ydelser efter barnets lov, når udgiften er omfattet af EU-rettens regler om mellemstatslig refusion, herunder procedurer for anmeldelse og gennemførelse af refusionen.

 Mellemstatslig refusion efter EU-retten


Kapitel 21 i barnets lov, der omhandler betaling, finansiering og takster, indeholder bestemmelser om statens dækning af udgifter til hjælp og støtte for udenlandske børn og unge med opholdstilladelse i Danmark.

 Udgifter til udlændinge


Kapitel 21, der omhandler betaling, finansiering og takster, indeholder bestemmelser om regulering af beløb fastsat i loven.

 Regulering


Kapitel 22 omhandler forsøg med fravigelse af lovens bestemmelser for at fremme udvikling og forsøgsvirksomhed på det sociale område for børn og unge, herunder betingelser for godkendelse, evaluering og udelukkede områder.

 Kapitel 22


Kapitel 22 i barnets lov, som omhandler forsøg med fravigelse af lovens bestemmelser til udvikling og afprøvning af nye indsatser for børn og unge.

 Forsøg


Kapitel 23 indeholder straffebestemmelser for overtrædelser af reglerne i barnets lov, herunder forbud mod at tilskynde et anbragt barn eller ung til at undvige eller at anbringe et barn i strid med loven.

 Kapitel 23


Kapitel 23 i barnets lov, som omhandler straf for overtrædelser af lovens regler, herunder undvigelse af anbringelse og ulovlig anbringelse af børn og unge.

 Straffebestemmelser


Kapitel 24 omhandler nedsættelsen og opgaverne for Børnerådet, som skal virke som en uafhængig fortaler for børns rettigheder og vilkår i samfundet, herunder at rådgive regeringen og Folketinget samt inddrage børns synspunkter gennem et børne- og ungepanel.

 Kapitel 24


Børnerådet er et uafhængigt og tværfagligt råd, der nedsættes af Social- og boligministeren med til opgave at virke som fortaler for børn, informere og rådgive regeringen og Folketinget om børns forhold i samfundet, arbejde for at sikre børns rettigheder og vurdere børns vilkår i Danmark.

 Børnerådet


Kapitel 3 – Screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse af barnets eller den unges behov

 Afdækning


Kapitel 25 indeholder ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser samt regler om lovens territorial anvendelse, herunder hvordan ældre sager og afgørelser behandles efter lovens ikrafttræden og samarbejde med Færøerne og Grønland.

 Kapitel 25


Dette kapitel indeholder bestemmelser om lovens ikrafttræden, overgangsregler for sager, der er igangværende ved ikrafttrædelsen, samt regler om territorial anvendelse i forhold til Færøerne og Grønland.

 Ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser m.v.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af barnets lov og nærmere regler herom, herunder overgangsbestemmelser og territorial anvendelse.

 Ikrafttrædelsesbestemmelse


Kapitel 25 i barnets lov, som omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser, sikrer en smidig overgang fra tidligere regler til de nye bestemmelser i loven ved dens ikrafttræden den 1. januar 2024.

 Overgangsbestemmelse


Kapitel 25 i barnets lov, der omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser m.v., indeholder afsnittet "Territorial anvendelse", som præciserer, at loven ikke gælder for Færøerne og Grønland, og fastsætter regler for samarbejde og underretning mellem danske og grønlandske/færøske myndigheder i relation til børn og unge.

 Territorial anvendelse


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lov nr. 1544 af 12. december 2023, som vedrører styrkelse af undervisningen for anbragte og udsatte børn og unge, og indgår som en del af de overgangsregler, der sikrer sammenhæng mellem tidligere gældende regler og den nye lov.

 Lov nr. 1544 af 12. december 2023 (Styrkelse af undervisningen for anbragte og udsatte børn og unge m.v.) indeholder følgende ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser:


Kapitel 25 – Ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser m.v. – Ikrafttrædelsesbestemmelse

 § 6


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af barnets lov, herunder overgangsregler og ændringer truffet gennem senere love.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2024, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelserne i forbindelse med ændringer i loven, hvor bestemte stk. er udeladt.

 Stk. 2. (Udelades)


Kapitel 2, afsnit om principper og kommunalbestyrelsens pligter i relation til barnet og den unge.

 § 7


Dette afsnit er en del af overgangsbestemmelserne i forbindelse med ændringer i lovgivningen, hvor bestemte stk. er udeladt.

 Stk. 1. (Udelades)


Dette afsnit er en overgangsbestemmelse i forbindelse med Lov nr. 1544 af 12. december 2023, som tillader visse efterskoler, frie fagskoler og frie grundskoler med kostafdeling og med otte pladser eller derunder til anbragte børn og unge at fortsætte med at følge de hidtidige regler frem til udgangen af 2024, selvom § 2, nr. 6, i barnets lov ellers træder i kraft.

 Stk. 2. § 2, nr. 6, finder til og med den 31. december 2024 ikke anvendelse for efterskoler, frie fagskoler og frie grundskoler med kostafdeling, som ved lovens ikrafttræden har otte pladser eller derunder til anbringelse af børn og unge efter § 46, stk. 1, eller § 47 i barnets lov eller efter § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet. For sådanne skoler finder de hidtil gældende regler anvendelse.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lovændringer, herunder specifikt Lov nr. 217 af 5. marts 2024, som vedrører den nationale sikkerhedskonsulentordning, koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser, regler for grønlandske og færøske borgere dømt til anbringelse i Danmark samt forenklinger af regler for børne- og ungeudvalg.

 Lov nr. 217 af 5. marts 2024 (Den nationale sikkerhedskonsulentordning og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser og ufrivillige udlandsophold, bemyndigelse til at fastsætte regler vedrørende grønlandske og færøske borgere, der er dømt til anbringelse på institution i Danmark, forenkling af reglerne vedrørende børne- og ungeudvalgene m.v.) indeholder følgende ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for ændringer i loven, som er truffet ved lov nr. 217 af 5. marts 2024, herunder indførelsen af den nationale sikkerhedskonsulentordning og koordinationsenheden mod genopdragelsesrejser.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 7. marts 2024.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelserne i forbindelse med lovændringer, specifikt Lov nr. 217 af 5. marts 2024, og angiver, at visse paragraffer i loven har virkning fra den 1. januar 2024.

 Stk. 2. § 1, nr. 5, og § 3, nr. 4, 6 og 16, har virkning fra den 1. januar 2024.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelserne i forbindelse med ændringer i loven, hvor bestemte stk. er udeladt.

 Stk. 3. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lov nr. 329 af 9. april 2024, som vedrører ligestilling af krisecentertilbud til mænd, og indgår i den samlede bekendtgørelse af barnets lov med senere ændringer.

 Lov nr. 329 af 9. april 2024 (Ligestilling af krisecentertilbud til mænd m.v.) indeholder følgende ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelse:


Kapitel 2, afsnit om principper og kommunalbestyrelsens pligter i relation til barnet og den unge, hvor § 7 fastslår, at de voksne omkring et barn eller en ung har ansvaret for at sikre barnets eller den unges bedste og give den støtte og hjælp, som barnet eller den unge har behov for.

 § 7


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 329 af 9. april 2024, som ændrer barnets lov.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 15. april 2024.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelserne i forbindelse med ændringer i lovgivningen, hvor bestemte stk. er udeladt.

 Stk. 2. (Udelades)


Dette afsnit indgår i kapitel 25, som omhandler ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for loven, og præciserer ikrafttrædelsen af ændringer til barnets lov ved lov nr. 665 af 11. juni 2024.

 Lov nr. 665 af 11. juni 2024 (Gennemførelse af dele af bandepakke IV) indeholder følgende ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelse:


Kommunalbestyrelsens afgørelse om tilbud efter barnets lov.

 § 10


Dette er en ikrafttrædelsesbestemmelse i kapitel 25, der angiver datoen for, hvornår loven træder i kraft.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2024.


Dette afsnit indgår i en række ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser til lovændringer, hvor bestemte stk. er udeladt fra publicering.

 Stk. 2-4. (Udelades)


Dato og myndighed, der udsteder bekendtgørelsen af barnets lov.

 Social-, Bolig- og Ældreministeriet, den 19. juni 2024


Underskrift af bekendtgørelsen af barnets lov af minister og embedsmand.

 David Rene Tranekær Klemmensen


Underskrift af dokumentet af myndighedsperson.

 / Astrid Leschly Holbøll


Kapitel 3 i barnets lov, der omhandler screening, afdækning og børnefaglig undersøgelse af barnets eller den unges behov, hvor børnefaglig undersøgelse er en forpligtende vurdering i alvorlige eller komplekse sager, herunder ved mistanke om overgreb eller anbringelse uden for hjemmet.

 Børnefaglig undersøgelse


Kapitel 3, afsnit om screening, afdækning og undersøgelse af behov, der omhandler sager vedrørende kommende forældre med potentielt behov for støtte umiddelbart efter barnets fødsel.

 Kommende forældre


Dette afsnit omhandler procedurer og betingelser for hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet, herunder vurdering af barnets eller den unges bedste og fastsættelse af en eventuel hjemgivelsesperiode.

 § 100. Kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om hjemgivelse og om hjemgivelsesperiodens længde, jf. stk. 3, forud for hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet efter §§ 46 eller 47. I særlige tilfælde kan kommunalbestyrelsen beslutte, at der ikke skal være en hjemgivelsesperiode. I vurderingen af, om et barn eller en ung skal hjemgives, skal indgå, om hjemgivelsen vil være til barnets eller den unges bedste.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, "Ophør af indsatser og hjemgivelse", og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser ved beslutning om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal indhente en udtalelse fra det aktuelle anbringelsessted til belysning af sagen, inden der træffes afgørelse om hjemgivelse.


Dette afsnit omhandler varigheden og fastsættelsen af en hjemgivelsesperiode for børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet, og indgår i kapitel 11, som vedrører ophør af indsatser og hjemgivelse.

 Stk. 3. En hjemgivelsesperiode kan vare op til 6 måneder, og længden fastsættes under hensyn til følgende:
1) Muligheden for at sikre en skånsom og planlagt hjemgivelse for barnet eller den unge.
2) Forberedelse af eventuel støttende indsats til barnet eller den unge eller forældrene efter hjemgivelsen efter § 32.
3) Kommunens mulighed for at foretage en vurdering af, om der er grundlag for at træffe afgørelse efter §§ 47 eller 67 i situationer, hvor forældrene har tilbagekaldt et samtykke til en frivillig anbringelse efter § 46.


Dette afsnit omhandler hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet, og beskriver procedurer og betingelser for, hvordan hjemgivelse og hjemgivelsesperioden skal tilrettelægges.

 Stk. 4. Hjemgivelsesperioden er en videreførelse af den eksisterende anbringelse efter §§ 46, 47 eller 67.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, som omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet. Afsnittet præciserer, at kommunalbestyrelsen skal revidere barnets plan, ungeplanen eller dele af en helhedsorienteret plan inden hjemgivelse, og særligt i forbindelse med sanktioner efter straffelovens § 74 a skal der fokuseres på, hvordan målene om uddannelse og beskæftigelse nås.

 Stk. 5. Forud for hjemgivelse skal kommunalbestyrelsen revidere barnets plan, jf. § 91, ungeplanen, jf. § 108, eller relevante dele af en helhedsorienteret plan, jf. § 110, og angive den videre indsats i forbindelse med hjemgivelsen. I forbindelse med en sanktion efter straffelovens § 74 a skal revisionen særlig vedrøre, hvordan målene om uddannelse eller beskæftigelse nås.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, som omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet. Bestemmelsen sikrer, at plejefamilie, støtteperson eller venskabsfamilie kan anmode Ankestyrelsen om at vurdere en kommunes beslutning om at hjemgive et barn under 10 år, som er anbragt uden for hjemmet.

 § 101. Barnets plejefamilie, støtteperson eller venskabsfamilie kan anmode Ankestyrelsen om en vurdering af kommunalbestyrelsens afgørelse efter § 100, stk. 1, om hjemgivelse af et barn under 10 år.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, der omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse, og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser ved anmodning om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet med forældrenes samtykke.

 § 102. I tilfælde, hvor forældremyndighedsindehaveren anmoder om at få hjemgivet et barn eller en ung, der er anbragt med samtykke efter § 46, skal kommunalbestyrelsen tage stilling til spørgsmålet om hjemgivelse, senest 7 dage efter at anmodningen fremsættes. Tilsvarende gælder, såfremt en ung, som er fyldt 15 år, der er anbragt med samtykke efter § 46, anmoder om at blive hjemgivet.


Dette afsnit finder anvendelse i forbindelse med hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet efter §§ 46 eller 47, og omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at behandle anmodninger om hjemgivelse, når sagen samtidig er under behandling ved Ankestyrelsen eller retten.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen har ikke pligt til at behandle en anmodning om hjemgivelse i den periode, hvor en sag er under behandling i Ankestyrelsen eller ved retten.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, som omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet. Bestemmelsen præciserer, under hvilke vilkår kommunalbestyrelsen kan afvise at behandle en anmodning om hjemgivelse, når barnet eller den unge er anbragt uden forældrenes samtykke eller i en permanent anbringelse.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan afvise at behandle en anmodning fra forældremyndighedsindehaveren om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt efter følgende bestemmelser:
1) § 47, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer af forholdene hos forældremyndighedsindehaveren, barnet eller den unge.
2) § 67, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer af forholdene hos anbringelsesstedet, barnet eller den unge.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, der omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse, og præciserer kommunalbestyrelsens procedure ved behandling af anmodninger om hjemgivelse af børn eller unge, der er anbragt uden for hjemmet efter anbringelsesgrunde i § 47 (uden samtykke) eller § 67 (permanent anbringelse).

 Stk. 4. Når kommunalbestyrelsen behandler en anmodning fra forældremyndighedsindehaveren eller den unge, der er fyldt 15 år, om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt efter §§ 47 eller 67, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om hjemgivelse og hjemgivelsesperiodens længde, jf. § 100, stk. 1, hvis der er grundlag herfor. Hvis kommunalbestyrelsen ikke finder, at der er grundlag for at hjemgive barnet eller den unge, forelægges sagen til afgørelse i børne- og ungeudvalget, jf. §§ 47 eller 67.


Dette afsnit indgår i kapitel 11, der omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet. Bestemmelsen præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at orientere børne- og ungeudvalget, når der træffes afgørelse om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt uden samtykke (§ 47) eller i en permanent anbringelse (§ 67).

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen skal umiddelbart orientere børne- og ungeudvalget om afgørelser om hjemgivelse af et barn eller en ung, der er anbragt efter §§ 47 eller 67.


Dette afsnit indgår i kapitel 12, der omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og præciserer barnets eller den unges ret til at vedligeholde relationer til forældre og netværk samt til at blive hørt om vilkårene for samværet.

 § 103. Barnet eller den unge har under en anbringelse uden for hjemmet ret til samvær og kontakt med forældre og netværk, herunder søskende, bedsteforældre, øvrige familiemedlemmer og venner. Barnet eller den unge har ret til, at kommunalbestyrelsen inddrager barnets eller den unges holdning til omfang, rammer og sted for samværet m.v.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og præciserer barnets eller den unges ret til at anmode om særskilte vilkår for samvær under anbringelse uden for hjemmet, herunder muligheden for at få en støtteperson til stede eller midlertidigt suspendere samvær med forældre eller netværk.

 Stk. 2. Barnet eller den unge kan anmode om, at samværet alene kan finde sted med tilstedeværelse af en støtteperson til barnet eller den unge, eller om at få suspenderet samværet med forældrene eller netværket i en periode på op til 8 uger.


Dette afsnit indgår i kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og præciserer kommunalbestyrelsens ansvar for at opretholde forbindelsen mellem det anbragte barn eller den unge og deres forældre og netværk, samtidig med at der tages hensyn til barnets eller den unges bedste og beskyttelse mod overgreb.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen skal sørge for, at forbindelsen mellem barnet eller den unge og forældrene og netværket holdes ved lige. Det skal ske under hensyntagen til barnets eller den unges bedste og til beskyttelsen af barnets eller den unges sundhed og udvikling og beskyttelsen af barnet eller den unge mod overgreb.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at fremme forældrenes rolle i barnets eller den unges liv under anbringelse uden for hjemmet, herunder sikring af information og samarbejde med anbringelsesstedet.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen skal under hensyntagen til barnets eller den unges bedste understøtte, at forældrene kan spille en positiv rolle i barnets eller den unges liv. Kommunalbestyrelsen har i den forbindelse pligt til at sikre, at forældrene får information om barnets eller den unges hverdag, og til at bidrage til et godt samarbejde mellem forældrene og anbringelsesstedet.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og præciserer, at samvær og kontakt efter forældreansvarsloven fortsat gælder under anbringelse uden for hjemmet, men kan reguleres eller midlertidigt ophæves i henhold til reglerne i §§ 104 og 105.

 Stk. 5. Samvær og kontakt, der er aftalt eller fastsat efter forældreansvarsloven, opretholdes under barnets eller den unges anbringelse uden for hjemmet, men kan reguleres eller midlertidigt ophæves efter reglerne i §§ 104 og 105.


Dette afsnit indgår i kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og specificerer kommunalbestyrelsens ansvar for at tilrettelægge samvær mellem det anbragte barn eller den unge og dennes familie og netværk, idet barnets eller den unges ønsker og bedste skal tages i betragtning.

 § 104. Kommunalbestyrelsen skal tilrettelægge samvær og kontakt mellem barnet eller den unge og dennes familie og netværk ud fra forholdene i den enkelte sag og under hensyntagen til barnets eller den unges tryghed, trivsel og eventuelle behov for støtte, herunder som følge af en eventuel fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse. Ved tilrettelæggelse af samværet og kontakten skal der lægges vægt på barnets eller den unges ønsker, jf. § 103, stk. 1 og 2, og på at understøtte, at barnet eller den unge også på længere sigt har mulighed for at skabe og bevare nære relationer til forældrene og netværket.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og beskriver kommunalbestyrelsens ansvar for at fastsætte vilkår for samvær mellem et anbragt barn eller en ung og dennes familie og netværk, herunder den nødvendige individuelle vurdering og hensyntagen til barnets eller den unges bedste.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal om fornødent træffe afgørelse om omfanget og udøvelsen af samværet og kontakten og kan fastsætte nærmere vilkår for samværet og kontakten. Kommunalbestyrelsen skal foretage en konkret og individuel vurdering ud fra forholdene i den enkelte sag, herunder ud fra barnets eller den unges alder, modenhed og eventuelle funktionsnedsættelse. Ved afgørelsen skal der lægges særlig vægt på hensynet til barnet eller den unge og formålet med anbringelsen.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og beskriver, hvordan kommunalbestyrelsen kan støtte samvær mellem barnet eller den unge og forældrene ved at tillade tilsyn med en tredje person, herunder barnets eller den unges støtteperson, når der er samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 15 år.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan med samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 15 år, træffe afgørelse om, at samværet mellem forældrene og barnet eller den unge skal støttes, ved at der er en tredje person til stede, herunder efter anmodning efter § 103, stk. 2, barnets eller den unges støtteperson.


Dette afsnit indgår i kapitel 12 om samvær og kontakt og præciserer kommunalbestyrelsens beføjelser til at suspendere samvær mellem barnet eller den unge og forældrene eller netværket, når barnet eller den unge anmoder herom, og det er nødvendigt af hensyn til barnets eller den unges bedste.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan efter anmodning efter § 103, stk. 2, træffe afgørelse om at suspendere samvær mellem barnet eller den unge og forældrene eller netværket op til 8 uger.


Dette afsnit er en del af kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og præciserer, at begrænsninger på samvær mindre end én gang pr. kvartal anses for at være en afbrydelse af forbindelsen og derfor skal besluttes af børne- og ungeudvalget efter § 105.

 Stk. 5. Der kan ikke efter stk. 2 træffes afgørelser, som medfører, at samvær og kontakt kun må finde sted mindre end en gang hver fjerde uge, jf. dog stk. 4. En sådan afgørelse sidestilles med en afbrydelse af forbindelsen og skal træffes af børne- og ungeudvalget efter § 105.


Dette afsnit indgår i kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og beskriver de forhold, hvor børne- og ungeudvalget kan begrænse eller afbryde samvær mellem barnet eller den unge og forældre eller netværk af hensyn til barnets eller den unges sundhed og udvikling.

 § 105. Når det er nødvendigt af hensyn til barnets eller den unges sundhed eller udvikling, kan børne- og ungeudvalget for en bestemt periode træffe afgørelse om følgende:
1) At samvær kun må foregå under tilstedeværelse af en repræsentant for kommunen.
2) At afbryde forbindelsen i form af samvær eller brev-, e-mail- eller telefonforbindelse eller anden kommunikation mellem forældrene eller netværket og barnet eller den unge.
3) At barnets eller den unges anbringelsessted ikke må oplyses over for forældrene eller netværket.


Dette afsnit er en del af kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og præciserer børne- og ungeudvalgets pligt til at afbryde eller begrænse samvær, hvis der er viden eller formodning om, at den pågældende har begået overgreb mod et barn eller en ung.

 Stk. 2. Ved viden eller formodning om, at den person, som barnet eller den unge skal have samvær med, har begået overgreb mod et barn eller en ung, skal børne- og ungeudvalget, medmindre særlige forhold taler imod det, for en bestemt periode træffe afgørelse om at afbryde den pågældendes forbindelse med barnet eller den unge i form af samvær eller brev-, e-mail- eller telefonforbindelse eller anden kommunikation eller om, at samvær kun må foregå under tilstedeværelse af en repræsentant for kommunen.


Dette afsnit indgår i kapitel 12, som omhandler samvær og kontakt under anbringelse uden for hjemmet, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at høre anbringelsesstedet, inden der træffes afgørelse om ændringer i samvær.

 § 106. Kommunalbestyrelsen skal indhente en udtalelse fra det aktuelle anbringelsessted til belysning af sagen, inden der træffes afgørelse om ændret samvær.


Dette afsnit finder anvendelse under en børnefaglig eller ungefaglig undersøgelse, når barnet eller den unge opholder sig på en institution, er indlagt på et sygehus eller benytter børnehuset, og regulerer samvær og kontakt i disse situationer.

 § 107. §§ 104 og 105 finder tilsvarende anvendelse under gennemførelse af en børnefaglig undersøgelse efter § 20 i denne lov eller en ungefaglig undersøgelse efter § 31 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet under ophold på en institution, indlæggelse på et sygehus eller ved benyttelse af det børnehus, som kommunen er tilknyttet, jf. § 124, jf. § 23, stk. 1 og 2, i denne lov eller § 32 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, og præciserer, hvornår en ung skal have udarbejdet en ungeplan som del af den målrettede indsats efter barnets lov.

 § 108. Kommunalbestyrelsen skal tage stilling til, om der skal udarbejdes en ungeplan i følgende tilfælde:
1) Når en ung, der har en barnets plan efter § 91, fylder 16 år.
2) Når en ung, der modtager støtte efter § 32, stk. 1, hvor kommunen har vurderet, at der ikke skulle udarbejdes en barnets plan efter § 91, fylder 16 år.
3) Når der træffes afgørelse om støtte efter §§ 32, 114, 115 og 120 til en ung, der er fyldt 16 år, og som ikke tidligere har modtaget støtte efter § 32, stk. 1.
4) Når der træffes afgørelse om støtte efter § 116, jf. § 114.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer, hvornår kommunalbestyrelsen skal udarbejde en ungeplan for unge, der er anbragt uden for hjemmet eller får genetableret døgnophold.

 Stk. 2. I sager om anbringelse uden for hjemmet, jf. §§ 46 og 47, hvor den unge er fyldt 16 år, og ved genetablering af døgnophold, jf. § 116, skal kommunalbestyrelsen udarbejde en ungeplan.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Ungestøtte og overgang til voksenlivet", og præciserer tidsfristen for udarbejdelse af en ungeplan, som skal sikre en målrettet indsats for unge, der modtager støtte efter loven, især i forbindelse med overgangen til voksenlivet.

 Stk. 3. En ungeplan skal foreligge, senest 3 måneder efter at der er truffet afgørelse om indsatsen, eller efter at den unge er fyldt 16 år, jf. dog stk. 4.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer, at en ungeplan skal udarbejdes inden afgørelse om anbringelse uden for hjemmet uden samtykke, i overensstemmelse med kravene i § 51, stk. 1, nr. 3, om indstilling til børne- og ungeudvalget.

 Stk. 4. I sager om anbringelse uden for hjemmet uden samtykke skal ungeplanen udarbejdes, før der træffes afgørelse, jf. § 51, stk. 1, nr. 3.


Dette afsnit er en del af kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer reglerne for udarbejdelse af en ungeplan, herunder muligheden for at oprette én samlet plan for flere unge i samme familie, idet der samtidig skal tages hensyn til hver enkelt ungs individuelle forhold.

 Stk. 5. Der kan udarbejdes en samlet ungeplan for flere unge i familien. Den samlede ungeplan skal i så fald tage højde for de unges individuelle forhold.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, og præciserer indholdet og formålet med ungeplanen, der skal sikre en målrettet og individuel indsats for unge i offentlig støtte.

 § 109. Ungeplanen skal tage udgangspunkt i den unges ønsker og behov og skal tage hensyn til forholdene i den konkrete sag. Ungeplanen skal indeholde konkrete mål for den unges trivsel og udvikling i overensstemmelse med det overordnede formål med støtten, jf. § 32, stk. 3. De konkrete mål skal afspejle den enkelte unges ønsker og behov og overgangen til voksenlivet, herunder med hensyn til beskæftigelse og uddannelse. Kommunalbestyrelsen skal inddrage den unge og forældrene i formuleringen af målene.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer kravene til udarbejdelse af en ungeplan, herunder at planen skal udarbejdes i samarbejde med den unge og forældremyndighedsindehaveren.

 Stk. 2. Planen skal så vidt muligt udarbejdes med samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Ungestøtte og overgang til voksenlivet", og præciserer, hvordan en ungeplan skal udarbejdes, herunder at den skal bygge på den valgte indsats, eventuel barnets plan og resultaterne af tidligere afdækning eller undersøgelse af den unges behov.

 Stk. 3. Ungeplanen skal tage udgangspunkt i den valgte indsats og kan tage udgangspunkt i barnets plan, jf. § 91, hvis der er udarbejdet en sådan. Er der foretaget en afdækning eller undersøgelse af den unges behov, jf. §§ 19 eller 20, skal ungeplanen desuden tage udgangspunkt i resultaterne heraf.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer indholdet af ungeplanen i forbindelse med anbringelse uden for hjemmet.

 Stk. 4. I sager om anbringelse uden for hjemmet, jf. §§ 46 og 47, skal ungeplanen tillige angive, hvilke former for støtte der selvstændigt skal iværksættes for familien, i forbindelse med at den unge er anbragt uden for hjemmet og i tiden efter den unges hjemgivelse.


Dette afsnit er en del af kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer, at relevante dele af en ungeplans eller en helhedsorienteret plans indhold skal udleveres til det anbringelsessted eller behandlingstilbud, hvor den unge er placeret, for at sikre sammenhæng i indsatsen.

 Stk. 5. Når en ung anbringes på et anbringelsessted efter § 43 eller visiteres til et behandlingstilbud for personer med et stofmisbrug efter § 33 og der er udarbejdet en ungeplan efter § 108 eller en helhedsorienteret plan efter § 110, skal relevante dele af ungeplanen eller den helhedsorienterede plan udleveres til tilbuddet.


Kapitel 2, afsnittet om kommunalbestyrelsens tilsyn, afgørelser og forsyningsansvar, hvor det fastslås, at kommunalbestyrelsen har ansvaret for at træffe afgørelser om ydelser og støtte til børn og unge efter loven.

 § 10. Kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om tilbud efter denne lov.


Kapitel 2, § 10, stk. 2: Afgørelser om tilbud efter barnets lov træffes på baggrund af faglige og økonomiske hensyn.

 Stk. 2. Afgørelse om tilbud efter loven træffes på baggrund af faglige og økonomiske hensyn.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, § 10, stk. 3, i barnets lov og vedrører iværksættelse af kommunalbestyrelsens afgørelser om tilbud efter loven.

 Stk. 3. En afgørelse efter stk. 1 skal iværksættes, straks efter at den er truffet af kommunalbestyrelsen, medmindre særlige forhold gør det umuligt at iværksætte afgørelsen straks, eller at afgørelsen indeholder flere forskellige tiltag, som ikke skal iværksættes samtidig.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, der omhandler kommunalbestyrelsens tilsyn, afgørelser og forsyningsansvar, og præciserer kravene til indholdet af afgørelser om tilbud efter reglerne om behandling af børn og unges stofmisbrug og særlige dag- og klubtilbud.

 Stk. 4. Når kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om tilbud efter §§ 33 og 82, skal afgørelsen indeholde oplysninger om beslutninger om den konkrete indsats, som iværksættes, og formålet hermed. Ændrer den konkrete indsats sig væsentligt, finder forvaltningslovens kapitel 3-7 anvendelse ved kommunalbestyrelsens beslutning herom. Beslutninger om væsentlige ændringer af den konkrete indsats kan indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer, at en helhedsorienteret plan kan tilbydes unge mellem 16 og 23 år i stedet for en ungeplan, især når der er tale om komplekse problemer og behov for koordination af indsatser.

 § 110. For unge mellem 16 og 23 år kan kommunalbestyrelsen tilbyde, at ungeplanen, jf. § 108, erstattes af en helhedsorienteret plan.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, som omhandler barnets plan, og præciserer, at kommunalbestyrelsen kan tilbyde at erstatte de dele af barnets plan, der vedrører forældrene, med en helhedsorienteret plan, når det drejer sig om komplekse familiemæssige problemer.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan tilbyde, at de elementer af barnets plan, jf. § 92, der vedrører forældrene, erstattes af en helhedsorienteret plan.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer betingelserne for, hvornår en helhedsorienteret plan kan tilbydes i stedet for en ungeplan, herunder krav om samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge.

 Stk. 3. Den helhedsorienterede plan kan tilbydes forældre og unge med komplekse og sammensatte problemer, hvor der kan eller skal udarbejdes flere planer for indsatserne, og hvor der er et koordinationsbehov forbundet hermed. Det er en forudsætning, at forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 16 år, giver samtykke til, at ungeplanen erstattes af en helhedsorienteret plan.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer indholdet af den helhedsorienterede plan, der kan erstattes for en ungeplan eller dele af en barnets plan for unge og forældre med komplekse problemer.

 Stk. 4. Den helhedsorienterede plan vedrører de indsatser, der iværksættes efter denne lov, og øvrige relevante indsatser efter anden lovgivning. Den helhedsorienterede plan skal opfylde kravene til indholdet af en barnets plan, jf. § 92, eller en ungeplan, jf. § 109.


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, herunder planlægning af støtteindsatser for unge, der har været anbragt uden for hjemmet, når de når myndighedsalderen. § 111 beskriver den kommunale forpligtelse til at træffe beslutning om ungestøtte inden for en fastsættet tidsramme før ophør af anbringelse.

 § 111. Kommunalbestyrelsen i den unges handlekommune skal senest 6 måneder forud for ophør af en anbringelse ved det fyldte 18. år træffe afgørelse om ungestøtteindsatser til den unge efter §§ 114-116 og 120.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser ved afgørelse om ungestøtteindsatser for unge, der nærmer sig 18 år, herunder revision af ungeplanen i samarbejde med den unge.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal, inden der træffes afgørelse efter stk. 1, i samarbejde med den unge have revideret ungeplanen eller relevante dele af den helhedsorienterede plan, herunder have taget stilling til den unges videre forløb med hensyn til uddannelse, beskæftigelse og øvrige relevante forhold.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer kravet om udarbejdelse af en ungeplan for unge, der har været anbragt i et forbedringsforløb efter lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, inden der træffes afgørelse om ungestøtteindsatser efter det 18. år.

 Stk. 3. Har en ung frem til sit fyldte 18. år været anbragt som led i et forbedringsforløb, jf. §§ 13 og 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, skal kommunalbestyrelsen, inden der træffes afgørelse efter stk. 1, udarbejde en ungeplan, jf. § 108.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, og specifikt regulerer overførsel af planer ved skift af handlekommune for unge, der har modtaget støtte efter barnets lov.

 § 112. Hvis en ung i alderen 18 til 22 år, der har været anbragt indtil sit fyldte 18. år, eller som har haft en fast kontaktperson indtil sit fyldte 18. år, skifter handlekommune, skal den hidtidige handlekommune, jf. § 111, stk. 2, forud for skiftet oversende den unges reviderede ungeplan eller relevante dele af den helhedsorienterede plan til den nye handlekommune, medmindre der er truffet afgørelse om indsatser efter § 120.


Kapitel 13, § 112 – Overførsel af ungeplan ved skift af handlekommune

 Stk. 2. Oversendelse af ungeplanen eller relevante dele af den helhedsorienterede plan skal ske med samtykke fra den unge og forældremyndighedsindehaveren.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og vedrører procedurer for håndtering af unge, der skifter handlekommune efter det fyldte 18. år, herunder vurdering af behov for fortsat støtte og opdatering af planer.

 Stk. 3. Den nye handlekommune skal inden 30 dage fra modtagelsen af ungeplanen efter stk. 1 træffe afgørelse om, hvorvidt den unge har behov for indsatser efter §§ 114 eller 115, og i givet fald træffe afgørelse om, hvilken indsats der skal iværksættes. Hvis der iværksættes indsatser efter §§ 114 eller 115, skal ungeplanen eller relevante dele af den helhedsorienterede plan opdateres, jf. §§ 108 eller 110.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, og præciserer betingelserne for tilbuddet af støtteydelser til unge mellem 18 og 22 år, der har behov for støtte efter anbringelse uden for hjemmet.

 § 113. Kommunalbestyrelsen skal med samtykke fra den unge tilbyde indsatser efter §§ 114 og 116 til unge i alderen fra 18 til 22 år, når det må anses for at være af væsentlig betydning af hensyn til den unges behov for støtte, herunder på grund af negativ social kontrol eller en æresrelateret konflikt.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og præciserer formålet med indsatserne til unge i alderen 18-22 år, som har behov for støtte efter anbringelse uden for hjemmet.

 Stk. 2. Indsatsen skal bidrage til en god overgang til en selvstændig tilværelse, herunder have fokus på at understøtte den unges udvikling og trivsel, uddannelse, beskæftigelse og øvrige relevante forhold, herunder anskaffelse af selvstændig bolig.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, og beskriver de mulige støtteforanstaltninger, kommunalbestyrelsen kan træffe for unge, der nærmer sig eller har nået 18 år, efter en anbringelse uden for hjemmet.

 § 114. For en ung, der er eller var anbragt uden for hjemmet på et anbringelsessted efter reglerne i kapitel 5 i denne lov eller efter § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet umiddelbart inden det fyldte 18. år, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om følgende:
1) At opretholde et døgnophold, jf. §§ 46 eller 47, på et anbringelsessted, jf. § 43.
2) At udpege en fast kontaktperson for den unge, jf. § 32, stk. 1, nr. 3.
3) At etablere en udslusningsordning i det hidtidige anbringelsessted.
4) At tildele andre former for støtte, der har til formål at bidrage til en god overgang til en selvstændig tilværelse for den unge.


Dette afsnit omhandler ungestøtte og overgangen til voksenlivet, herunder muligheden for at opretholde en fast kontaktperson for unge efter fyldestgørelse af 18. år, når det er nødvendigt af hensyn til den unges behov for støtte.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om, at en udpeget fast kontaktperson, jf. § 32, stk. 1, nr. 3, i denne lov eller § 13, stk. 1, nr. 7, i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, opretholdes efter det fyldte 18. år.


Kapitel 13: Ungestøtte og overgang til voksenlivet – regler om fortsat støtte til unge efter fylde 18 år, herunder tilbud om fast kontaktperson for unge, der har været anbragt uden samtykke.

 § 115. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde en udpeget fast kontaktperson frem til det fyldte 23. år til en ung, der umiddelbart inden det fyldte 18. år er eller var anbragt uden samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 15 år, jf. § 47 i denne lov eller § 14, stk. 2-4, i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet. Opretholdes den unges døgnophold efter § 114, stk. 1, nr. 1, tilbydes dog ikke en kontaktperson.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og præciserer vilkårene for tilbud om fast kontaktperson for unge, der har været anbragt uden for hjemmet på eget værelse, kollegium eller kollegielignende børne- og ungehjem, og som ikke fortsat har døgnophold efter 18. år.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde en udpeget fast kontaktperson frem til det fyldte 19. år til en ung, der umiddelbart inden det fyldte 18. år er eller var anbragt uden for hjemmet, jf. § 46 i denne lov eller § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, på eget værelse, kollegium eller kollegielignende børne- og ungehjem, jf. § 43, stk. 1, nr. 5, og som ikke tilbydes opretholdelse af døgnopholdet efter § 114, stk. 1, nr. 1.


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, herunder fortsat støtte til unge efter fylde 18 år gennem indsatser som opretholdelse af døgnophold, fast kontaktperson og udslusningsordninger. § 116 regulerer genetablering eller tildeling af sådanne indsatser indtil den unges 23. år i specifikke situationer, hvor behovet for støtte genopstår.

 § 116. Kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om, at indsatser efter § 114 kan tildeles eller genetableres indtil den unges fyldte 23. år i følgende situationer:
1) Den unge fortryder tidligere at have afvist indsatser, og behovet er fortsat til stede.
2) Den unges situation ændrer sig, så der opstår et behov for støtte.
3) Indsatsen er ophørt, jf. § 117, og behovet for støtte opstår igen.


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, herunder støtteydelser til unge efter det 18. år. § 117 fastsætter betingelserne for ophør af disse støtteydelser, herunder aldersgrænsen på 23 år.

 § 117. Indsatser efter §§ 114, 115 eller 116 skal ophøre, når de ikke længere opfylder deres formål under hensyn til den unges behov for støtte, eller når den unge fylder 23 år.


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, herunder støtteforanstaltninger for unge, der har været anbragt uden for hjemmet, med fokus på forberedelse til selvstændigt liv efter det 18. år. § 118 indgår i denne sammenhæng og beskriver en forpligtelse for kommunalbestyrelsen til at sikre en smidig overgang ved at tilbyde unge mulighed for et kortvarigt besøg på deres tidligere anbringelsessted umiddelbart før fyldest af 18 år.

 § 118. Kommunalbestyrelsen skal, i det omfang det er muligt, sørge for, at unge, som har været anbragt uden for hjemmet efter reglerne i kapitel 5 i denne lov eller efter § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, umiddelbart inden det fyldte 18. år får mulighed for at vende tilbage til det tidligere anbringelsessted kortvarigt, uanset om der iværksættes indsatser efter § 114, stk. 1, eller § 120 i denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, og præciserer betingelserne for tilbud af fortsat støtte til unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne efter fylde 18 år.

 § 119. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde indsatser efter § 120 til en ung i alderen 18 til 22 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, når det må anses for at være af væsentlig betydning af hensyn til den unges behov for støtte, og hvis den unge har samtykket hertil.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og præciserer formålet med støtten til unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der fortsat er anbragt uden for hjemmet efter det 18. år.

 Stk. 2. Støtten skal bidrage til en god overgang til voksenlivet, herunder have fokus på omsorg og forberedelse til den unges næste bolig.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 om kommunalbestyrelsens tilsyn, afgørelser og forsyningsansvar og præciserer varslingsfrister ved afgørelser om frakendelse af pladser i særlige dag- eller klubtilbud, ophør af hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste og frakendelse af bilstøtte, som er ydelser rettet mod børn, unge og deres familier med særlige behov.

 § 11. Kommunalbestyrelsens afgørelse om frakendelse af en plads i et særligt dag- eller klubtilbud efter § 82 skal meddeles med et varsel på mindst 14 uger fra borgerens modtagelse af afgørelsen. 1. pkt. gælder ligeledes for kommunalbestyrelsens afgørelser om ophør af hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste efter §§ 87 og 88 i de tilfælde, der er omfattet af de regler om afviklingsperioden, som social- og boligministeren har fastsat i medfør af § 87, stk. 4, og kommunalbestyrelsens afgørelser om frakendelse af bilstøtte efter § 90, nr. 7, jf. § 114 i lov om social service, før udløbet af genanskaffelsesperioden.


Dette afsnit omhandler betingelserne for iværksættelse af kommunalbestyrelsens afgørelser om frakendelse af plads i særlige dag- eller klubtilbud eller ophør af økonomisk støtte, herunder kravet om en varslingsperiode og indvirkningen af en klage til Ankestyrelsen.

 Stk. 2. Iværksættelse af kommunalbestyrelsens afgørelser efter stk. 1 må i de tilfælde, hvor kommunalbestyrelsens afgørelse påklages til Ankestyrelsen, først påbegyndes, når varslingsperioden, jf. stk. 1, 1. pkt., er udløbet.


Kapitel 13 – Ungestøtte og overgang til voksenlivet – regulerer støttemuligheder for unge, der har været anbragt uden for hjemmet, med fokus på støtte efter det 18. år, herunder opretholdelse af døgnophold for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 § 120. For unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, der umiddelbart inden det fyldte 18. år er anbragt uden for hjemmet efter reglerne i kapitel 5 i denne lov eller efter § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet i en plejefamilie, jf. § 43, stk. 1, nr. 1-4, i denne lov, kan kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om, at et døgnophold, jf. §§ 46 og 47 i denne lov, opretholdes.


Dette afsnit er en del af kapitel 13, "Ungestøtte og overgang til voksenlivet", og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at tilbyde en ung med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne anbringelse i en anden plejefamilie, hvis den nuværende plejefamilie ikke længere vurderes egnet, og den unge har en nær relation til og føler sig tryg ved den nye plejefamilie. Afsnittet hører under § 120, som omhandler opretholdelse af døgnophold for unge med funktionsnedsættelse efter det 18. år.

 Stk. 2. Vurderes den unges plejefamilie ikke længere egnet som plejefamilie for den unge, kan kommunalbestyrelsen tilbyde den unge anbringelse i en anden plejefamilie, som den unge har en nær relation til og er tryg ved.


Kapitel 13 – Ungestøtte og overgang til voksenlivet: Regler for opretholdelse af døgnophold for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne efter det 18. år, herunder varighed og ophør.

 § 121. Opretholdelse af et døgnophold efter § 120 skal ophøre, når det ikke længere opfylder sit formål under hensyn til den unges behov for støtte, dog senest når den unge fylder 23 år.


Kapitel 13 omhandler ungestøtte og overgang til voksenlivet, herunder planlægning af støtte for unge, der har været anbragt eller har behov for særlig støtte. Dette afsnit indgår i en række bestemmelser, der sikrer en struktureret overgang fra barne- til voksenområdet, især for unge med funktionsnedsættelser.

 § 122. Kommunalbestyrelsen skal, når en ung med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse, som modtager støtte efter denne lov, fylder 16 år, påbegynde forberedelsen af overgangen til voksenlivet.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Ungestøtte og overgang til voksenlivet", og præciserer, at bestemmelsen om forberedelse af overgangen til voksenlivet også gælder for unge, hvis forældre modtager støtte alene på baggrund af den unges funktionsnedsættelse eller kroniske lidelse.

 Stk. 2. Stk. 1 finder også anvendelse for unge, hvis forældremyndighedsindehavere modtager støtte efter denne lov alene med afsæt i den unges betydelig og varigt nedsatte fysiske eller psykiske funktionsevne eller indgribende kroniske eller langvarige lidelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om ungestøtte og overgang til voksenlivet og præciserer, hvordan forberedelsen af overgangen til voksenlivet for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse skal tilrettelægges, herunder at den skal være tværgående, helhedsorienteret og foregå i dialog med den unge og forældrene.

 § 123. Forberedelsen efter § 122 skal være tværgående og helhedsorienteret og skal foregå i dialog med den unge og dennes forældre. Forberedelsen skal ikke være mere omfattende, end formålet i det enkelte tilfælde tilsiger.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Ungestøtte og overgang til voksenlivet", og præciserer de forhold, der skal overvejes i forberedelsen af overgangen til voksenlivet for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse, som er omfattet af en planmæssig indsats efter loven.

 Stk. 2. I forberedelsen efter stk. 1 og § 122 skal indgå overvejelser om følgende forhold vedrørende den unge:
1) Behov for indsats og støtte som følge af funktionsnedsættelsen eller lidelsen.
2) Uddannelse.
3) Beskæftigelse og forsørgelsesgrundlag.
4) Boligforhold.
5) Sociale forhold.
6) Øvrige relevante forhold.


Kapitel 13, § 123, stk. 3, i barnets lov omhandler afslutningen af forberedelsen af overgangen til voksenlivet for unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse, så den fremtidige indsats kan iværksættes umiddelbart efter den unges 18-års fødselsdag.

 Stk. 3. Forberedelsen af overgangen efter stk. 1 skal være afsluttet, således at kommunalbestyrelsen kan træffe afgørelse om den fremtidige indsats og støtte, og således at denne kan iværksættes, umiddelbart efter at den unge er fyldt 18 år.


Dette afsnit er en del af kapitel 14 i barnets lov, som omhandler særlig hjælp og støtte til børn, der har været udsat for overgreb. Afsnittet fastsætter, at der skal oprettes et børnehus i hver region til brug for undersøgelse af forhold, hvor der er mistanke om eller bevidsthed om, at et barn eller en ung har været udsat for overgreb.

 § 124. Kommunalbestyrelserne i regionerne skal oprette et børnehus i hver region til undersøgelse af et barns eller en ungs forhold, når barnet eller den unge har været udsat for overgreb, eller ved mistanke herom.


Dette afsnit er en del af kapitel 14, "Særlig hjælp og støtte til børn, der har været udsat for overgreb", og præciserer ministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler for børnehusenes drift og samarbejde med politi og sundhedsvæsen.

 Stk. 2. Social- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om børnehusenes indretning, drift, finansiering og opgaver m.v. Social- og boligministeren kan endvidere efter forhandling med justitsministeren og indenrigs- og sundhedsministeren fastsætte nærmere regler for politiets og sundhedsvæsenets anvendelse af børnehuset.


Dette afsnit indgår i kapitel 14, der omhandler særlig hjælp og støtte til børn, der har været udsat for overgreb, og præciserer, at kommunalbestyrelsen skal benytte det lokale børnehus ved børnefaglige undersøgelser, når der er tale om overgreb eller mistanke herom, jf. § 20 og § 124.

 § 125. Når et barn eller en ung har været udsat for overgreb, eller ved mistanke herom, skal kommunalbestyrelsen til brug for den børnefaglige undersøgelse efter § 20 benytte det børnehus, som kommunen er tilknyttet, jf. § 124.


Dette afsnit indgår i kapitel 14, der omhandler særlig hjælp og støtte til børn, der har været udsat for overgreb, og præciserer reglerne for oplysningsoverførsel mellem myndigheder og fagpersoner, når et børnehus benyttes i behandlingen af en sag.

 § 126. Under behandlingen af en sag, hvor et børnehus benyttes, jf. § 125, kan personalet i børnehuset, politiet og anklagemyndigheden, sundhedsmyndigheder, autoriserede sundhedspersoner og kommunale myndigheder, der løser opgaver inden for området for udsatte børn og unge, indbyrdes udveksle oplysninger om rent private forhold om barnets eller den unges personlige og familiemæssige omstændigheder, hvis udvekslingen må anses for nødvendig af hensyn til barnets eller den unges sundhed og udvikling. Autoriserede sundhedspersoner er forpligtet til under behandlingen af en sag, hvor et børnehus benyttes, at videregive oplysninger omfattet af 1. pkt. til fagpersoner og myndigheder nævnt i 1. pkt., hvis videregivelsen anses for at være nødvendig af hensyn til barnets eller den unges sundhed og udvikling.


Kapitel 15 omhandler særlige regler for dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, herunder krav om koordination af sanktioner efter straffelovens § 74 a.

 § 127. Kommunalbestyrelsen skal tilknytte en koordinator til unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a.


Kapitel 15: Dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet – Dømte unge – § 127, stk. 2

 Stk. 2. Koordinatoren skal være tilknyttet gennem hele forløbet og være den unges rådgiver, sikre sammenhængen i sanktionens faser og afholde møder med den unge, forældrene og andre relevante parter med henblik på at fastholde de målsætninger, der er fastlagt i barnets plan, jf. § 91, ungeplanen, jf. § 108, eller den helhedsorienterede plan, jf. § 110.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, der omhandler dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, og præciserer kravet om udarbejdelse af en barnets plan eller ungeplan for unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a, med særligt fokus på overgang til uddannelse eller beskæftigelse.

 § 128. Kommunalbestyrelsen skal udarbejde en barnets plan, jf. § 91, eller en ungeplan, jf. § 108, for unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a. Barnets plan eller ungeplanen skal indeholde en konkret plan for, hvordan den unge snarest muligt og senest ved afslutningen af sanktionen påbegynder en uddannelse eller kommer i beskæftigelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, og præciserer, at vurdering og revision af barnets eller ungeplanen for unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a, særligt skal fokusere på, hvordan ungen sikres en uddannelse eller beskæftigelse.

 § 129. For unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a, skal vurdering og revision af barnets plan eller ungeplanen, jf. § 95, stk. 4 eller 5, og § 96, stk. 2, særlig vedrøre, hvordan det sikres, at den unge kommer i uddannelse eller beskæftigelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, og præciserer, at der ved den første vurdering af barnets plan eller ungeplanen for unge, der er idømt en sanktion efter straffelovens § 74 a, skal konkretiseres, hvordan målene om uddannelse og beskæftigelse nås i løbet af sanktionen.

 Stk. 2. Det skal senest i forbindelse med den første vurdering af planen konkretiseres, hvordan de overordnede mål om uddannelse og beskæftigelse nås i løbet af sanktionen.


Kapitel 2, afsnit om kommunalbestyrelsens tilsyn, afgørelser og forsyningsansvar, hvor der fastsættes regler for kommunens pligt til at sikre tilstrækkelige tilbud til børn og unge med særlige behov.

 § 12. Kommunalbestyrelsen skal sørge for, at der er de nødvendige tilbud efter denne lov. Kommunalbestyrelsen opfylder sit forsyningsansvar efter 1. pkt. ved brug af egne tilbud og ved samarbejde med andre kommuner, regioner eller private tilbud.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler kommunalbestyrelsens forpligtelser i forhold til børn og unge, og præciserer kravene til godkendelse af tilbud, der skal indgå i kommunens forsyningsansvar efter lov om social service.

 Stk. 2. Tilbud omfattet af krav om godkendelse, jf. § 4 i lov om socialtilsyn, skal være godkendt af socialtilsynet for at kunne indgå i kommunens forsyning, jf. stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 af barnets lov og omhandler kommunalbestyrelsens forsyningsansvar, herunder muligheden for at placere et barn eller en ung i et ikke-godkendt tilbud i op til 3 uger ved akut behov, med mulighed for forlængelse.

 Stk. 3. I tilfælde, hvor der er et akut behov for at placere et barn eller en ung og der ikke kan findes et egnet godkendt tilbud, jf. stk. 2, kan et tilbud dog i op til 3 uger indgå i den kommunale forsyning uden godkendelse. Socialtilsynet orienteres straks om anvendelsen af det ikkegodkendte tilbud og kan, når særlige grunde taler for det, træffe afgørelse om, at det ikkegodkendte tilbud kan anvendes i yderligere 3 uger.


Kapitel 15: Dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet – afsnit om unge i risiko for at begå kriminalitet, hvor kommunalbestyrelsen skal indkalde til netværkssamråd ved mistanke om alvorlig kriminalitet.

 § 130. Kommunalbestyrelsen skal, senest 7 dage efter den har modtaget dokumentation fra politiet om, at en ung under 18 år er mistænkt for at have begået alvorlig kriminalitet, indkalde den unge, forældremyndighedsindehaveren, eventuelle relevante personer fra netværket og relevante fagpersoner til et netværkssamråd med henblik på drøftelse af behovet for iværksættelse af indsatser for den unge.


Dette afsnit er en del af kapitel 15, "Dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet", og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser vedrørende unge, der er i risiko for at begå kriminalitet, herunder gentagne anklager for alvorlig kriminalitet.

 Stk. 2. Modtager kommunalbestyrelsen inden for 1 år efter netværkssamrådets afholdelse, jf. stk. 1, dokumentation fra politiet om mistanke mod den unge under 18 år for gentagen, alvorlig kriminalitet, skal kommunalbestyrelsen uden fornyet indkaldelse til netværkssamråd vurdere, om der er behov for at iværksætte eller ændre indsatsen for den unge.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, og præciserer undtagelser fra reglerne om netværkssamråd for unge, der er omfattet af lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.

 Stk. 3. Stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse for børn og unge, der er omfattet af lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet. Hvis Ungdomskriminalitetsnævnet afviser sagen, jf. § 42, stk. 1, i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, skal kommunalbestyrelsen dog senest 7 dage efter modtagelse af sagen fra Ungdomskriminalitetsnævnet indkalde til netværkssamråd efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, der omhandler dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at tilbyde udslusning for unge under 18 år ved løsladelse efter afsoning, varetægtsfængsling eller ophold i varetægtssurrogat.

 § 131. Kommunalbestyrelsen skal i forbindelse med løsladelse give unge under 18 år, der har afsonet frihedsstraf eller været varetægtsfængslet eller anbragt i varetægtssurrogat, et tilbud om udslusning.


Dette afsnit indgår i kapitel 15 om dømte unge og unge i risiko for at begå kriminalitet og præciserer kravene til udslusningstilbud for unge under 18 år, der løslades efter afsoning af frihedsstraf, varetægtsfængsling eller ophold i varetægtssurrogat, herunder varighed og indhold af tilbuddet.

 Stk. 2. Tilbuddet om udslusning skal så vidt muligt etableres inden løsladelsen og have en varighed på mindst 6 måneder efter løsladelsen. Tilbuddet skal som minimum svare til en kontaktpersonordning efter § 32, stk. 1, nr. 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning mellem kommuner ved flytning af familier med børn eller kommende forældre, hvor der er behov for særlig støtte. Bestemmelsen sikrer, at den nye kommune bliver informeret om eventuelle støttebehov, så indsatsen kan fortsættes uden afbrydelse.

 § 132. Flytter en familie med et eller flere børn under 18 år eller kommende forældre fra én kommune til en anden kommune, og finder fraflytningskommunen, at et eller flere børn eller de kommende forældre har behov for særlig støtte af hensyn til barnets eventuelle særlige behov for støtte efter fødslen, skal fraflytningskommunen underrette tilflytningskommunen herom.


Dette afsnit er en del af kapitel 16, som omhandler underretning ved flytning af børn og familier mellem kommuner, og præciserer, at fraflytningskommunen skal videresende relevant sagsmateriale til tilflytningskommunen, når der er behov for særlig støtte.

 Stk. 2. I forbindelse med en underretning efter stk. 1 skal fraflytningskommunen oversende nødvendigt sagsmateriale, herunder en opsummering af relevante vurderinger, som fraflytningskommunen har foretaget i sagen.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, der omhandler underretning, og specificerer den pligt, offentligt ansatte har til at underrette kommunalbestyrelsen, når de får kendskab til forhold, der kan give anledning til, at et barn eller en ung har behov for særlig støtte eller har været udsat for overgreb.

 § 133. Personer, der udøver offentlig tjeneste eller offentligt hverv, skal underrette kommunalbestyrelsen, hvis de under udøvelsen af tjenesten eller hvervet får kendskab til eller grund til at antage, at
1) et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte efter denne lov,
2) et barn umiddelbart efter fødslen kan få behov for særlig støtte efter denne lov på grund af de kommende forældres forhold,
3) et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte efter denne lov på grund af barnets eller den unges ulovlige skolefravær eller undladelse af at opfylde undervisningspligten eller
4) et barn eller en ung under 18 år har været udsat for overgreb.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 om underretning og præciserer skolelederes pligt til at underrette kommunen om elevens ulovlige skolefravær, når det udgør 15 pct. eller mere inden for et kvartal, som en del af de generelle regler om underretningspligt til beskyttelse af børn og unges trivsel og udvikling.

 Stk. 2. Skoleledere på folkeskoler skal underrette kommunalbestyrelsen, når en elev har ulovligt skolefravær på 15 pct. eller derover inden for 1 kvartal.


Dette afsnit omhandler udvidelse af underretningspligten til yderligere persongrupper, herunder både erhvervsaktive og andre, der får kendskab til forhold, der kan give anledning til indsatser efter barnets lov, og indgår i kapitlet om underretning, der sikrer tidlig opsporing af børn i risiko.

 Stk. 3. Social- og boligministeren kan fastsætte regler om underretningspligt for andre grupper af personer, der under udøvelsen af deres erhverv får kendskab til forhold eller grund til at antage, at der foreligger forhold, som bevirker, at der kan være anledning til indsatser efter denne lov. Social- og boligministeren kan endvidere fastsætte regler om, at andre grupper af personer har underretningspligt efter stk. 1, nr. 2, i forbindelse med aktiviteter uafhængigt af deres erhverv.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 "Underretning" og beskriver konsekvensen for børne- og ungeydelsen, når kommunen modtager en underretning om ulovligt skolefravær på 15 % eller derover inden for et kvartal, jf. den obligatoriske underretning fra skoleledere i § 133, stk. 2.

 § 134. Når kommunalbestyrelsen modtager en underretning om, at en elev har ulovligt skolefravær på 15 pct. eller derover inden for 1 kvartal, jf. § 133, stk. 2, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om standsning af børne- og ungeydelsen. Afgørelsen er gældende for 1 kvartal.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, og specificerer en generel underretningspligt for alle, der får kendskab til forhold, hvor et barn eller en ung er udsat for vanrøgt, nedværdigende behandling eller lever under faretruende forhold.

 § 135. Den, der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældrenes eller andre opdrageres side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer barnets eller den unges sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette kommunen.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at vurdere og registrere alle modtagne underretninger for at sikre en systematisk indsats.

 § 136. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at der iværksættes en rettidig og systematisk vurdering af alle underretninger efter §§ 132, 133 og 135 med henblik på at afklare, om barnet eller den unge har behov for særlig støtte. Kommunalbestyrelsen skal foretage central registrering af underretningerne med henblik på at understøtte tilrettelæggelsen af indsatser.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte. Bestemmelsen specificerer kommunalbestyrelsens forpligtelse til hurtigt at vurdere, om der er akut fare for barnets eller den unges sundhed eller udvikling, efter modtagelse af en underretning.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal senest 24 timer efter modtagelsen af en underretning efter stk. 1 vurdere, om barnets eller den unges sundhed eller udvikling er i fare, og om der derfor er behov for at iværksætte akutte indsatser for barnet eller den unge.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 "Underretning" og beskriver procedurer for genvurdering af sager, hvor kommunen allerede har iværksat indsatser for et barn eller en ung, efter modtagelse af ny underretning. Det sikrer en objektiv genvurdering ved inddragelse af personer, der ikke tidligere har været involveret i sagen.

 § 137. Når kommunalbestyrelsen modtager en underretning om et barn eller en ung, over for hvem kommunalbestyrelsen allerede har iværksat indsatser, skal kommunalbestyrelsen genvurdere sagen. En eller flere personer i den myndighed i kommunen, der løser opgaver inden for området for udsatte børn og unge, som ikke tidligere har deltaget i behandlingen af sagen, skal deltage i genvurderingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, "Underretning", og præciserer, hvordan kommunalbestyrelsen skal handle, når den modtager en underretning om et barn eller en ung, der kan have behov for særlig støtte. Afsnittet fastlægger, at der kan foregå en samtale med barnet eller den unge i forbindelse med vurderingen af underretningen, og at denne samtale kan ske uden forældrenes samtykke eller tilstedeværelse, hvis det er i barnets eller den unges bedste, især ved risiko for negativ social kontrol eller æresrelaterede konflikter.

 Stk. 2. Til brug for en vurdering af en underretning efter §§ 132, 133 og 135, jf. stk. 1, kan der finde en samtale sted med barnet eller den unge. Samtalen kan finde sted uden samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og uden dennes tilstedeværelse, når hensynet til barnets eller den unges bedste taler herfor, herunder når der er bekymring for, at barnet eller den unge kan være udsat eller i risiko for negativ social kontrol eller en æresrelateret konflikt.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, "Underretning", og præciserer kravet om, at der skal afholdes en samtale med barnet eller den unge, når der foreligger en underretning om overgreb, herunder at samtalen skal ske uden forældrenes samtykke og tilstedeværelse, hvis forældrene selv er mistænkt.

 Stk. 3. Ved underretning om overgreb mod et barn eller en ung skal der finde en samtale sted med barnet eller den unge. Ved underretning om overgreb mod et barn eller en ung fra forældrenes side skal samtalen finde sted uden samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og uden dennes tilstedeværelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte eller er udsat for overgreb. Afsnittet præciserer, at en samtale med barnet eller den unge efter modtagelse af en underretning kan undlades, hvis barnets eller den unges modenhed eller sagens karakter taler imod det.

 Stk. 4. Samtale efter stk. 2 og 3 kan undlades, i det omfang barnets eller den unges modenhed eller sagens karakter taler imod samtalens gennemførelse.


Kapitel 16 omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte eller er udsat for overgreb. § 138 indgår i afsnittet om kommunalbestyrelsens forpligtelser efter modtagelse af en underretning og præciserer tidsfristen for at bekræfte modtagelsen af underretningen til den, der har indsendt den.

 § 138. Kommunalbestyrelsen skal senest 6 hverdage efter modtagelsen af en underretning efter §§ 132, 133 og 135 bekræfte modtagelsen af underretningen over for den, der foretog underretningen.


Dette afsnit indgår i kapitel 16 "Underretning" og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelse til at informere den, der har afgivet en underretning ifølge § 133, om, hvorvidt der er truffet konkrete sagsbehandlingsskridt som børnefaglig undersøgelse, afdækning eller indsatser, medmindre særlige forhold taler imod det.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal orientere den, der har foretaget underretning efter § 133, om, hvorvidt der er iværksat en børnefaglig undersøgelse, en afdækning eller indsatser for det barn eller den unge, som underretningen vedrører. Dette gælder dog ikke, hvis særlige forhold gør sig gældende.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler underretning om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at orientere den, der har foretaget en underretning, om den iværksatte indsats og dens varighed, når det er relevant for den støtte, den pågældende kan yde barnet eller den unge i sin professionelle funktion.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan ved en underretning efter § 133 orientere den, der foretog underretningen, om, hvilken type indsats der er iværksat, og om den planlagte varighed heraf, hvis oplysningen herom vil kunne have væsentlig betydning for den støtte, som den pågældende under udøvelse af hvervet eller tjenesten kan yde barnet eller den unge. Dette gælder dog ikke, hvis særlige forhold gør sig gældende.


Kapitel 17 omhandler sagsbehandling og klage i forbindelse med beslutninger om støtte og anbringelse af børn og unge. § 139 indgår i afsnittet "Fuldbyrdelse af afgørelser og adgang til hjemmet" og præciserer kommunalbestyrelsens ansvar for at sikre, at afgørelser truffet efter bestemte paragraffer i barnets lov og lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet bliver gennemført, herunder afgørelser om anbringelse uden for hjemmet, børne- og ungepålæg og hjemgivelse.

 § 139. Kommunalbestyrelsen har ansvaret for, at afgørelser efter §§ 23, 39, 40, 47 og 67, § 98, stk. 4, og § 100, stk. 1, i denne lov og efter § 12, § 13, stk. 3 og 4, § 14, stk. 2-4, § 24, stk. 1, jf. § 14, og § 32 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet fuldbyrdes.


Dette afsnit indgår i kapitel 17, som omhandler sagsbehandling og klage, og præciserer kommunens beføjelser til at fuldbyrde afgørelser truffet efter bestemte paragraffer, herunder adgang til at hente et barn eller en ung til opfyldelse af et børne- og ungepålæg eller gennemførelse af en straksreaktion eller et forbedringsforløb.

 Stk. 2. Kommunen har mod behørig legitimation og uden retskendelse adgang til forældremyndighedsindehaverens bolig, rum og gemmer for at eftersøge og medtage et barn eller en ung med henblik på at fuldbyrde de afgørelser, der er nævnt i stk. 1. Kommunen kan hente og bringe et barn eller en ung til det sted, hvor et børne- og ungepålæg skal opfyldes, med henblik på at fuldbyrde afgørelser efter § 39 i denne lov, eller det sted, hvor en straksreaktion, jf. § 12 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, eller et forbedringsforløb, jf. § 13, stk. 3 eller 4, i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, skal gennemføres.


Dette afsnit indgår i kapitel 17, som omhandler sagsbehandling og klage, og præciserer kommunens beføjelser til at fuldbyrde afgørelser om ændring af anbringelsessted eller om anbringelse i forbedringsforløb, herunder adgang til anbringelsessteder uden domstolskendelse.

 Stk. 3. Kommunen har mod behørig legitimation og uden retskendelse adgang til et anbringelsessted efter § 43, stk. 1, for at eftersøge og medtage et barn eller en ung med henblik på at fuldbyrde en afgørelse efter § 98, stk. 4, i denne lov eller efter § 24, stk. 1, jf. § 14, i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.


Dette afsnit indgår i kapitel 17, "Sagsbehandling og klage", og præciserer kommunalbestyrelsens beføjelser til at træffe afgørelse om adgang til forældremyndighedsindehaverens bolig uden retskendelse, når der er tale om en børnefaglig undersøgelse og forældre har modarbejdet sagsbehandlingen.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan, når følgende kriterier er opfyldt, træffe afgørelse om adgang til forældremyndighedsindehaverens bolig og rum mod behørig legitimation og uden retskendelse:
1) Adgangen til hjemmet sker som led i den børnefaglige undersøgelse efter § 20 i denne lov eller den ungefaglige undersøgelse efter § 31 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet og må anses for nødvendig for at afgøre, om der er åbenbar risiko for alvorlig skade på et barns eller en ungs sundhed eller udvikling.
2) Forældrene har modarbejdet, at en vurdering af barnets eller den unges støttebehov kan gennemføres med andre mere lempelige foranstaltninger.


Dette afsnit omhandler kommunens beføjelser til at fuldbyrde afgørelser om anbringelse uden for hjemmet og adgang til bolig, herunder politiets rolle i at yde bistand ved udøvelsen af disse beføjelser.

 Stk. 5. Politiet yder bistand til kommunen ved udøvelsen af beføjelser efter stk. 2-4.


Dette afsnit er en del af kapitel 17, som omhandler sagsbehandling og klage, og specifikt § 139, der vedrører fuldbyrdelse af afgørelser og kommunens adgang til hjemmet. Afsnittet beskriver, hvordan kommunen skal handle skånsomt og med fokus på barnets eller den unges bedste ved fuldbyrdelse af afgørelser, herunder at søge frivillig medvirken fra forældre, barn eller netværk, medmindre det er uforeneligt med barnets behov.

 Stk. 6. Fuldbyrdelse af afgørelser omfattet af stk. 1 skal ske så skånsomt, som omstændighederne tillader, og med henblik på at sikre barnets eller den unges bedste. Kommunen skal afsøge mulighederne for at opnå forældremyndighedsindehaverens, barnets eller den unges og eventuelt andre familiemedlemmers eller netværkets frivillige medvirken til afgørelsens fuldbyrdelse, medmindre hensynet til barnets eller den unges behov i afgørende grad taler imod dette.


Dette afsnit indgår i kapitel 17, som omhandler sagsbehandling og klage, og præciserer kravene til registrering og indberetning, når politiet yder bistand til kommunen ved fuldbyrdelse af afgørelser om at hente et barn eller en ung fra et anbringelsessted.

 Stk. 7. Fuldbyrdelse af en afgørelse omfattet af stk. 3, hvor politiet yder bistand til kommunen efter stk. 5, skal registreres og indberettes af kommunen til Ankestyrelsen. Ankestyrelsen udarbejder årligt en rapport over anvendelsen af bestemmelsen.


Dette afsnit omhandler kommunens adgang til forældremyndighedsindehaverens bolig uden retskendelse i forbindelse med børnefaglige undersøgelser, og stk. 8 specificerer, at afgørelser herom skal registreres og indberettes til Ankestyrelsen, som udarbejder en årlig rapport.

 Stk. 8. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter stk. 4 skal registreres og indberettes af kommunen til Ankestyrelsen. Ankestyrelsen udarbejder årligt en rapport over anvendelsen af bestemmelsen.


Dette afsnit er en del af kapitel 17 (Sagsbehandling og klage) i barnets lov og vedrører reglerne for kommunens fuldbyrdelse af afgørelser, herunder adgang til bolig og hjemmebesøg, hvor politiets bistand kan ydes. Afsnittet præciserer, at Social- og Boligministeriet kan fastsætte nærmere regler om politiets bistand til kommunen ved fuldbyrdelse af afgørelser, efter samråd med justitsministeren.

 Stk. 9. Social- og boligministeren kan efter forhandling med justitsministeren fastsætte nærmere regler om politiets bistand til kommunen efter stk. 5.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 om principper og kommunalbestyrelsens forpligtelser og præciserer regionsrådets opgaver og pligter i forhold til etablering af særlige tilbud for børn og unge med særlige behov, herunder børn og unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, stofmisbrug eller behov for sikrede indstillinger.

 § 13. Efter aftale med kommunalbestyrelserne i regionen skal regionsrådet etablere følgende tilbud:
1) Særlige dag- og klubtilbud til børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne efter §§ 83 og 84.
2) Børne- og ungehjem for børn og unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, jf. § 43, stk. 1, nr. 6.
3) Sikrede døgninstitutioner, særligt sikrede afdelinger og delvis lukkede afdelinger i tilknytning til sikrede døgninstitutioner, jf. § 43, stk. 1, nr. 6, og stk. 3.
4) Tilbud om behandling af børn og unge med et stofmisbrug efter § 33.


Dette afsnit er en undtagelsesbestemmelse i forbindelse med regionsrådets pligt til at etablere særlige tilbud for børn og unge, og det præciserer, at reglen ikke gælder, hvis etableringen sker på baggrund af et driftspålæg fra Social- og Boligstyrelsen.

 Stk. 2. Stk. 1 gælder ikke, når etablering af tilbud sker i henhold til pålæg efter § 180, stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler børnets og unges rettigheder samt kommunalbestyrelsens forpligtelser, og præciserer regionsrådets opgaver i samarbejde med kommunerne, herunder dets rolle i forhold til levering af hjælpemidler til børn og unge med særlige behov.

 Stk. 3. Regionsrådet skal efter aftale med kommunalbestyrelserne i regionen medvirke til at tilvejebringe hensigtsmæssige og sikre hjælpemidler.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler kommunens og regionens opgaver og pligter i forhold til børn og unge, og præciserer, hvordan regionsrådet skal opfylde sine forpligtelser til at etablere særlige tilbud for børn og unge med funktionsnedsættelser eller særlige sociale behov gennem egne tilbud eller samarbejde med andre aktører.

 Stk. 4. Regionsrådet opfylder sin forpligtelse efter stk. 1 og 3 ved brug af egne tilbud og ved samarbejde med kommuner, andre regioner eller private tilbud.


Kapitel 2, § 13, stk. 5: Regionsrådets opgaver og pligter – Kommunalbestyrelsen kan etablere de tilbud, som regionsrådet har pligt til at etablere efter stk. 1 og 3, herunder særlige dag- og klubtilbud til børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne samt børne- og ungehjem for børn og unge med nedsat funktionsevne.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan etablere tilbud omfattet af stk. 1 og 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler kommunens og regionens opgaver og pligter i forhold til børn og unge, herunder regionrådets mulighed for at drive børne- og ungehjem under særlige vilkår.

 Stk. 6. Regionsrådet kan drive børne- og ungehjem, jf. § 43, for børn og unge, som på grund af sociale eller adfærdsmæssige problemer har behov for at blive anbragt uden for hjemmet, hvis det er aftalt i henhold til § 194, stk. 2, i lov om social service.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler kommunalbestyrelsens og regionsrådets opgaver og pligter i forhold til børn og unge, herunder samarbejde om etablering og drift af specialtilbud.

 Stk. 7. Regionsrådet kan efter anmodning fra kommunalbestyrelsen varetage kommunale driftsopgaver, der ligger i naturlig tilknytning til regionens opgaver, og hvor regionen derfor har særlige kompetencer med hensyn til opgavevaretagelsen.


Dette afsnit omhandler retten til gratis advokatbistand for forældre, kommende forældre og børn eller unge over 10 år i forbindelse med sager, hvor der træffes særligt betydningsfulde afgørelser om anbringelse, undersøgelser, behandling eller andre indgreb, der kan påvirke barnets eller den unges rettigheder og frihed.

 § 140. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde forældremyndighedsindehaveren eller de kommende forældre og barnet eller den unge, der er fyldt 10 år, gratis advokatbistand, når der træffes afgørelse efter følgende bestemmelser:
1) Gennemførelse af en undersøgelse efter § 23.
2) Gennemførelse af en lægelig undersøgelse eller behandling efter § 40.
3) Anbringelse uden for hjemmet efter §§ 47 eller 49.
4) Opretholdelse af en anbringelse efter § 50.
5) Anbringelse på en delvis lukket døgninstitution eller en delvis lukket afdeling på en døgninstitution efter § 61, stk. 1.
6) Anbringelse på en sikret døgninstitution efter § 62, stk. 1.
7) Anbringelse på en særligt sikret afdeling efter § 63, stk. 1 eller 2.
8) Videreførelse af en anbringelse efter § 67.
9) Ændring af anbringelsessted efter § 98, stk. 4.
10) Afbrydelse af forbindelsen m.v. efter § 105.
11) Godkendelse af en foreløbig afgørelse efter § 143, stk. 4.
12) Tilbageholdelse efter § 11, stk. 1 og 2, i lov om voksenansvar for anbragte børn og unge.
13) Brev- og telefonkontrol efter § 15, stk. 1, i lov om voksenansvar for anbragte børn og unge.