Dette afsnit omhandler offentliggørelse af resultater fra Erhvervsstyrelsens kontrol med årsrapporter og andre dokumenter, herunder betingelser for, hvornår sådan offentliggørelse kan ske, og undtagelser baseret på risiko for skade eller indflydelse på strafferetlige efterforskninger.

 Stk. 4. Offentliggørelse efter stk. 1-3 kan ikke ske, hvis offentliggørelsen vurderes at ville være en trussel mod en igangværende strafferetlig efterforskning, eller hvis offentliggørelsen vil forvolde uforholdsmæssig stor skade.


Regnskabsårets varighed og datoer for begyndelse og afslutning.

 § 15. Regnskabsåret skal omfatte 12 måneder, der altid skal begynde og slutte på en bestemt dato i året. Næste regnskabsår begynder dagen efter foregående regnskabsårs balancedato.


Dette afsnit omhandler regler for regnskabsårets længde og ændringer heraf, herunder særlige bestemmelser for første regnskabsperiode ved virksomhedens oprettelse.

 Stk. 2. Første regnskabsperiode kan omfatte et kortere eller længere tidsrum end 12 måneder, dog højst 18 måneder.


Dette afsnit omhandler regler for ændring af regnskabsår, herunder betingelser for omlægningsperiodens længde, når virksomheder etablerer koncernforhold, deltager i fælles ledelse eller gennemgår fusion.

 Stk. 3. Ændres regnskabsåret, må omlægningsperioden ikke overstige 12 måneder. Omlægningsperioden kan dog omfatte op til 18 måneder, hvis det er nødvendigt at ændre regnskabsår for at opnå samme regnskabsår i flere virksomheder i tilfælde af
1) etablering af koncernforhold,
2) etablering af deltagelse i fælles ledelse over en anden virksomhed eller
3) fusion.
Anvendelse af den i 2. pkt. anførte omlægningsperiode på op til 18 måneder forudsætter, at etableringen af det omhandlede forhold er sket inden for omlægningsperioden, medmindre det ikke har været muligt for virksomheden at ændre regnskabsåret inden for denne periode på grund af forhold, som er ude af virksomhedens kontrol.


Afsnit I, Kapitel 3, § 15, stk. 4 – Regler for ændring af regnskabsår og frister for anmeldelse til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 4. Beslutning om omlægning af regnskabsår skal være truffet i så god tid, at anmeldelse herom kan indsendes til Erhvervsstyrelsen, så den er modtaget i styrelsen senest 6 måneder efter udløbet af det regnskabsår, som ønskes ændret, dog senest 6 måneder efter omlægningsperiodens udløb. For statslige aktieselskaber og virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, er fristen dog 4 måneder. Modtages anmeldelsen efter udløbet af fristen i 1. eller 2. pkt., nægtes registrering.


Dette afsnit omhandler regler for regnskabsårets længde og ændringer heraf, herunder krav om, at modervirksomheder og dattervirksomheder skal have samme regnskabsår.

 Stk. 5. Modervirksomheder og dattervirksomheder skal sikre, at dattervirksomhederne har samme regnskabsår som modervirksomheden, medmindre det ikke er muligt på grund af forhold, som er ude af modervirksomhedens og dattervirksomhedens kontrol.


Kapitel 21, afsnit om kontrol af årsrapporter m.v., hvor Erhvervsstyrelsen har beføjelser til at anmode om oplysninger i forbindelse med sin kontrol med overholdelse af regnskabslovgivningen og internationale regnskabsstandarder.

 § 160. Erhvervsstyrelsen kan af virksomheden, dens nuværende ledelse eller revisor eller dens tidligere ledelse eller revisor forlange de oplysninger, som er nødvendige for, at der kan tages stilling til, om der er sket overtrædelse af den i § 159 b, stk. 1, nævnte lovgivning og virksomhedens vedtægter, eller om en overtrædelse er bragt til ophør. Endvidere kan Erhvervsstyrelsen af virksomheden, dens nuværende ledelse eller revisor eller dens tidligere ledelse eller revisor forlange de oplysninger, der er nødvendige for at konstatere, om årsrapporter, som er aflagt efter de internationale regnskabsstandarder, er aflagt i overensstemmelse med standarderne, jf. § 137.


Kapitel 21, "Kontrol af årsrapporter m.v.", omhandler Erhvervsstyrelsens kontrol med årsrapporter og andre dokumenter, herunder reaktioner på eventuelle lovovertrædelser. Dette afsnit beskriver de foranstaltninger, myndigheden kan træffe, når der konstateres fejl eller mangler.

 § 161. Erhvervsstyrelsen kan i forbindelse med en kontrol efter denne lov eller regler udstedt i medfør af denne lov
1) påtale en overtrædelse,
2) påbyde, at en fejl rettes, og
3) påbyde, at en overtrædelse bringes til ophør.


Dette afsnit omhandler Erhvervsstyrelsens beføjelser til at reagere på lovovertrædelser ved kontrol af årsrapporter, herunder muligheden for at pålægge virksomheder at rette fejl eller ophæve overtrædelser via påbud.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen fastsætter en frist for efterlevelsen af et påbud efter stk. 1, nr. 2 eller 3.


Kapitel 21 a omhandler kontrol med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, og præciserer Finanstilsynets og Erhvervsstyrelsens roller i forbindelse med tilsyn og håndhævelse af reglerne.

 § 161 a. For virksomheder med hjemsted i Danmark, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, påser Finanstilsynet overholdelsen af de i stk. 2 og 3 nævnte standarder og regler for information i årsrapporter og delårsrapporter, medmindre virksomheden er undergivet myndighedskontrol i et andet EU-/EØS-land. Ved behandling af sager, der vedrører virksomheder omfattet af denne lov, træder Erhvervsstyrelsen i Finanstilsynets sted, jf. § 213, stk. 1-5 og 8, i lov om kapitalmarkeder.


Dette afsnit indgår i kapitel 21 a, som omhandler kontrol med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, og præciserer Erhvervsstyrelsens rolle i overvågningen af, at virksomheder i regnskabsklasse D overholder gældende regler og standarder.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen påser, at årsrapporter og delårsrapporter aflagt af virksomheder omfattet af regnskabsklasse D, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, overholder følgende:
1) Denne lov.
2) Reglerne i de internationale regnskabsstandarder, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder.
3) Rådets forordning nr. 2020/852/EU af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088.
4) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF, for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat.
5) Regler udstedt i medfør af loven og forordningerne i nr. 1-4.


Dette afsnit omhandler kontrol med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, og præciserer, at kontrol også gælder for virksomheder i regnskabsklasse A, når rapporterne ikke udelukkende anvendes til virksomhedens eget brug.

 Stk. 3. Kontrollen efter stk. 1 omfatter ligeledes årsrapporter og delårsrapporter udarbejdet af virksomheder omfattet af regnskabsklasse A, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, når årsrapporten eller delårsrapporten ikke udelukkende anvendes til virksomhedens eget brug, jf. § 3, stk. 2.


Dette afsnit omhandler Finanstilsynets og Erhvervsstyrelsens kontrol med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder hvilke regler og standarder der kontrolleres, og hvilke beføjelser myndighederne har.

 Stk. 4. Kontrollen efter stk. 1-3 omfatter ikke overholdelse af indsendelsesfrister m.v. med henblik på offentliggørelse af Erhvervsstyrelsen.


Dette afsnit omhandler kontrol med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, herunder Erhvervsstyrelsens beføjelser i forbindelse med denne kontrol.

 Stk. 5. I forbindelse med kontrollen efter stk. 2 og 3 udøver Erhvervsstyrelsen de beføjelser, der fremgår af denne lovs §§ 160 og 161, § 162, stk. 1, nr. 2 og 3, og § 162, stk. 2, jf. § 213, stk. 4, i lov om kapitalmarkeder. Endvidere udøver Erhvervsstyrelsen de beføjelser, der er tillagt Finanstilsynet i § 213, stk. 5, i lov om kapitalmarkeder.


Dette afsnit omhandler sanktioner, der kan iværksættes over for danske virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, hvis de ikke overholder kravene til information i årsrapporter og delårsrapporter.

 Stk. 6. Overholder en virksomhed med hjemsted i Danmark, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, ikke sine forpligtelser efter de nævnte standarder og regler for information i årsrapporter og delårsrapporter i stk. 2 og 3, kan
1) Erhvervsstyrelsen give den pågældende virksomhed påbud om at ændre forholdet, herunder påbud om at offentliggøre ændrede eller supplerende oplysninger,
2) Erhvervsstyrelsen som tvangsmiddel pålægge medlemmerne af virksomhedens ledelse daglige eller ugentlige tvangsbøder, hvis virksomheden undlader at opfylde et påbud efter nr. 1, eller
3) Finanstilsynet suspendere eller slette de berørte værdipapirer fra optagelse til handel på et reguleret marked i Danmark.


Afsnit XI, Kapitel 22 omhandler tvangsbøder som et tvangsmiddel, der kan anvendes over for medlemmer af virksomhedens ledelse, når de ikke overholder deres pligt til at indsende dokumenter, give oplysninger eller efterkomme påbud fra Erhvervsstyrelsen i henhold til årsregnskabsloven.

 § 162. Medlemmerne af virksomhedens ledelse kan af Erhvervsstyrelsen som tvangsmiddel pålægges daglige eller ugentlige bøder, hvis de undlader at
1) indsende dokumenter rettidigt og i behørig stand i overensstemmelse med §§ 138-148 eller bestemmelser fastsat i medfør af denne lov,
2) efterkomme en anmodning om oplysning i henhold til § 160 eller
3) efterkomme et påbud givet af styrelsen i henhold til § 161, nr. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler tvangsbøder som sanktion for manglende indsendelse af dokumenter eller oplysninger til Erhvervsstyrelsen, herunder specifikt revisors pligt til at afgive oplysninger efter § 160.

 Stk. 2. Virksomhedens revisor kan ligeledes pålægges tvangsbøder, hvis han eller hun undlader at give oplysning i henhold til § 160.


Kapitel 22, § 162, stk. 3, i årsregnskabsloven om tvangsbøder for ledelsen ved overtrædelse af regler for indsendelse, oplysninger eller påbud.

 Stk. 3. Tvangsbøder tilfalder statskassen.


Dette afsnit omhandler tvangsopløsning og sletning af virksomheder som konsekvens af alvorlige eller gentagne overtrædelser af årsregnskabsloven, herunder manglende indsendelse af påkrævede oplysninger eller udeblivelse af at efterkomme påbud fra Erhvervsstyrelsen.

 § 162 a. Erhvervsstyrelsen kan anmode skifteretten om at opløse en virksomhed i overensstemmelse med den lovgivning, som er gældende for virksomheden, hvis den undlader at
1) indsende en erklæring i henhold til § 159 d,
2) indsende oplysninger i henhold til § 160 eller
3) efterkomme et påbud givet i henhold til § 161, stk. 1, nr. 2 eller 3.


Dette afsnit omhandler tvangsvedtægter over for virksomheder, herunder sletning af en filial eller registrering af et interessentskab/kommanditselskab fra Erhvervsstyrelsens register, hvis der ikke efterkommes krav om indsendelse af oplysninger eller påbud.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan slette en filial af en udenlandsk virksomhed fra styrelsens register, hvis filialen undlader at indsende en erklæring eller oplysninger eller at efterkomme et påbud efter stk. 1, nr. 1-3. Vedrører forholdet et interessentskab eller kommanditselskab, kan styrelsen slette registreringen af interessentskabet eller kommanditselskabet i styrelsens register.


Dette afsnit omhandler tvangsopløsning og sletning af virksomheder eller filialer, der ikke efterkommer krav fra Erhvervsstyrelsen vedrørende indsendelse af oplysninger eller opfyldelse af påbud.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte en frist, inden for hvilken virksomheden eller filialen af den udenlandske virksomhed skal opfylde et krav efter § 159 d, § 160 eller § 161, nr. 2 og 3. Opfyldes kravet ikke senest ved udløbet af den af styrelsen fastsatte frist, kan styrelsen træffe afgørelse efter stk. 1 eller 2.


Kapitel 23 om klageadgang, hvor der fastsættes regler for, at afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen i henhold til årsregnskabsloven kan indbringes for Erhvervsankenævnet.

 § 163. Afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen i henhold til loven, bekendtgørelser udstedt i medfør af loven, regnskabsstandarder i henhold til §§ 136 og 137 samt Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder kan indbringes for Erhvervsankenævnet senest 4 uger efter, at afgørelsen er meddelt den pågældende, jf. dog stk. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler klageadgang til afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen efter årsregnskabsloven, herunder undtagelser fra muligheden for at anfægte visse typer afgørelser.

 Stk. 2. Afgørelser truffet efter § 150, stk. 3, og § 162 a, stk. 1 og 2, samt afslag på anmodning om forlængelse af frister kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler klageadgang på afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen, herunder hvilke typer afgørelser der kan indbringes for Erhvervsankenævnet og hvilke der ikke kan ankes.

 Stk. 3. Afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen i henhold til forskrifter, som er udstedt i medfør af § 153 a, kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler klageadgang over afgørelser truffet af Erhvervsstyrelsen, herunder specifikt klageadgang til Erhvervsankenævnet vedrørende afgørelser om kontrol med virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.

 Stk. 4. Afgørelser truffet i medfør af § 161 a, stk. 5 og 6, kan indbringes for Erhvervsankenævnet, senest 4 uger efter at afgørelsen er meddelt den pågældende, jf. § 232, stk. 3, jf. stk. 1, i lov om kapitalmarkeder.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser for overtrædelse af reglerne i årsregnskabsloven og forbundne forordninger, herunder krav til regnskabsaflæggelse, revision og offentliggørelse, og indgår i lovens kapitel om straf, tvangsmidler og ikrafttræden.

 § 164. Overtrædelse af §§ 4-6, 8-16 og 18-134, § 137, stk. 2 og 3, §§ 137 b-137 n og § 158 samt artikel 4 i Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder straffes med bøde, medmindre højere straf er forskyldt efter straffeloven. Det samme gælder, hvis en virksomhed, som har valgt at anvende internationale regnskabsstandarder i henhold til § 137, stk. 1, overtræder forskrifter i standarderne eller § 137, stk. 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 24 "Straf" i årsregnskabsloven og specificerer de strafansvar, der påhviler medlemmer af virksomhedens ledelse og tredjeparter for overtrædelser relateret til revision og erklæringer om bæredygtighedsrapportering, herunder manglende revision eller afgivelse af urigtige erklæringer.

 Stk. 2. Medmindre højere straf er forskyldt efter straffeloven, straffes medlemmerne af virksomhedens ansvarlige ledelsesorgan, jf. § 8, med bøde, hvis de har undladt at lade årsregnskabet og et eventuelt koncernregnskab revidere, uden at betingelserne herfor i § 135, stk. 1, 3. pkt., er opfyldt, eller hvis de har ladet årsregnskabet og et eventuelt koncernregnskab forsyne med en erklæring fra en person, som ikke opfylder betingelserne for afgivelse af erklæringer i § 135 b. På samme måde straffes medlemmer af virksomhedens ansvarlige ledelsesorgan, der, jf. § 8, har undladt at lade bæredygtighedsrapporteringen forsyne med en erklæring efter § 135 c, stk. 1, eller har ladet bæredygtighedsrapporteringen forsyne med en erklæring fra en person, som ikke opfylder betingelserne i § 135 c, stk. 2, for at afgive en erklæring. Med samme straf straffes en person, som har afgivet en erklæring til en årsrapport uden at opfylde betingelserne herfor i § 135 b eller § 135 c, stk. 2.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser i årsregnskabsloven, herunder muligheden for at pålægge selskaber og andre juridiske personer strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.

 Stk. 3. Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser i forbindelse med overtrædelse af årsregnskabsloven og dennes forskrifter, herunder muligheden for at fastsætte bøder i underordnede forskrifter.

 Stk. 4. I forskrifter, der udstedes efter loven, kan der fastsættes straf af bøde for overtrædelse af bestemmelser i forskrifterne.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser for overtrædelse af årsregnskabsloven og dennes forskrifter, herunder muligheden for, at Erhvervsstyrelsen kan fastsætte bøder for overtrædelse af regnskabsstandarder, som er udstedt i medfør af loven.

 Stk. 5. Erhvervsstyrelsen kan ved bekendtgørelse fastsætte straf af bøde for overtrædelse af forskrifter i regnskabsstandarder, der er udstedt i medfør af § 136, stk. 1.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser i årsregnskabsloven, herunder konsekvenser af overtrædelse af påbud fra kontrolmyndigheder og afgivelse af urigtige oplysninger i forbindelse med årsrapporter og delårsrapporter for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 6. Den, der ikke efterlever et påbud fra kontrolmyndigheden jf. § 161 a, stk. 6, eller afgiver urigtige eller vildledende oplysninger til denne, straffes med bøde, for så vidt højere straf ikke er forskyldt efter anden lovgivning.


Kapitel 24, Straf – § 164, stk. 7, om forældelsesfrist for overtrædelse af årsregnskabsloven og regler udstedt i medfør heraf.

 Stk. 7. Forældelsesfristen for overtrædelse af lovens bestemmelser eller regler udstedt i medfør af loven er 5 år.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden af årsregnskabsloven, herunder den dato, hvor loven træder i kraft, og dens virkning for fremtidige regnskabsår.

 § 165. Denne lov træder i kraft den 1. januar 2002 med virkning for regnskabsår, der begynder den 1. januar 2002 eller senere, jf. dog stk. 3-6.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden af den nye årsregnskabslov og ophævelsen af den tidligere lov om visse selskabers aflæggelse af årsregnskab m.v.

 Stk. 2. Samtidig ophæves lov om visse selskabers aflæggelse af årsregnskab m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 526 af 17. juni 1996, jf. dog stk. 3 og 6.
Stk. 3-6. (Udelades)


Afsnit X, Kapitel 25: Ikrafttræden og overgang – Overgangsbestemmelser og fravigelser vedrørende ikrafttræden af loven.

 § 166. Stk. 1-4. (Udelades)


Kapitel 25, § 166, stk. 5 – Overgangsbestemmelser vedrørende lettelser af administrative byrder ved overgang til nye regler i årsregnskabsloven.

 Stk. 5. Erhvervsstyrelsen kan fravige overgangsbestemmelserne i denne lov og fastsætte yderligere overgangsbestemmelser, i det omfang det er nødvendigt for at lette administrative byrder i forbindelse med overgangen til anvendelse af reglerne efter denne lov.


Dette afsnit omhandler overgangsregler vedrørende ændring af den anvendte monetære enhed i regnskabet, og giver en undtagelse fra almindelige krav til kontinuitet i regnskabspraksis.

 § 167. Første gang virksomheden ændrer den anvendte monetære enhed, jf. § 16, kan dette gøres uden at iagttage betingelserne i § 13, stk. 2. Virksomheden skal dog opfylde oplysningskravene i § 11, stk. 3, 2. pkt.


Dette afsnit omhandler regler for valutaanvendelse i årsrapporter, herunder krav om brug af danske kroner eller euro samt mulighed for brug af anden relevant fremmed valuta for virksomheden eller koncernen.

 § 16. Indregning, måling og oplysninger i monetære enheder skal foretages i danske kroner eller i euro. Virksomheden kan dog vælge i stedet at anføre beløbene i en anden fremmed valuta, der er relevant for virksomheden henholdsvis virksomhedens koncern.


Dette afsnit omhandler lovens anvendelsesområde i forhold til Færøerne og Grønland, herunder muligheden for ved kongelig anordning at tilpasse loven til de særlige forhold på disse områder.

 § 170. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland, men kan ved kongelig anordning helt eller delvis sættes i kraft for disse landsdele med de afvigelser, som de særlige færøske eller grønlandske forhold tilsiger.


Dette afsnit fastlægger kravene til årsrapportens indhold og struktur, herunder placering af redegørelsen for anvendt regnskabspraksis i forbindelse med de forskellige regnskabsklasser og koncernregnskaber.

 § 17. Årsrapporten skal indeholde de for hver regnskabsklasse foreskrevne bestanddele, jf. §§ 18, 22, 78 og 102, samt tilsvarende bestanddele for koncernregnskaber. Redegørelsen for anvendt regnskabspraksis placeres samlet eller opdeles og medtages i de relevante noter på en systematisk og konsekvent måde.


Dette afsnit omhandler kravene til årsrapportens bestanddele, herunder muligheden for at sammendrage ledelsesberetningen for modervirksomheden og koncernen, så længe forskellene tydeligt fremgår.

 Stk. 2. Ledelsesberetningen for modervirksomheden og koncernen kan sammendrages, hvis de oplysninger, der er forskellige for modervirksomheden og koncernen, fremgår hver for sig af den samlede beretning.


Dette afsnit omhandler rækkefølgen og placeringen af årsrapportens bestanddele, herunder hvor supplerende beretninger skal placeres i forhold til de lovpligtige elementer i årsrapporten.

 Stk. 3. Supplerende beretninger, der knyttes til årsrapporten, skal placeres særskilt i denne efter de lovpligtige bestanddele.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder, der hører under regnskabsklasse A, som er den mest forenklede regnskabsklasse, og som gælder for virksomheder, der frivilligt afgiver årsrapport, men ikke har pligt hertil efter § 3, stk. 1.

 § 18. En virksomhed, der aflægger årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse A, skal i det mindste udarbejde en årsrapport bestående af ledelsespåtegning, balance, resultatopgørelse og noter, herunder redegørelse for anvendt regnskabspraksis. Hvis en godkendt revisor har underskrevet en påtegning eller erklæring til årsrapporten, skal påtegningen henholdsvis erklæringen indgå i denne. Reglerne i §§ 11-17 finder anvendelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder, der aflægger regnskab efter regnskabsklasse A, og specifikt indgår i kapitlet om klassifikation og opstilling af regnskabselementer.

 § 19. Virksomheden skal medtage de aktiver og forpligtelser, der skal indregnes for regnskabsklassen, samt egenkapitalen i en åbningsbalance pr. tidspunktet for påbegyndelsen af dens aktiviteter. Hvor intet andet er bestemt i lovgivningen, anses virksomhedens aktiviteter for påbegyndt på tidspunktet for stiftelsen eller det tidligere tidspunkt, hvor en erhvervsmæssig aktivitet skal henregnes til virksomheden.


Dette afsnit omhandler udarbejdelse af årsrapport for virksomheder, der aflægger regnskab efter regnskabsklasse A, og specifikt reglerne for klassifikation og opstilling af åbningsbalance, balance og resultatopgørelse.

 Stk. 2. Aktiver og forpligtelser i åbningsbalancen skal måles efter enten overtagelsesmetoden eller sammenlægningsmetoden, jf. §§ 122 og 123. Den valgte metode skal anvendes systematisk og konsekvent for alle aktiver og forpligtelser.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder, der aflægger regnskab efter regnskabsklasse A, herunder krav til klassifikation og opstilling af regnskabsposter i resultatopgørelse og balance.

 Stk. 3. Posterne i resultatopgørelsen skal klassificeres efter virksomhedens art og aktiviteternes omfang. Balancen skal i det mindste vise de i bilag 2, skema 1, opregnede, relevante hovedposter og romertalsposter. Opstillingerne skal i øvrigt vise de poster, der er nødvendige for at vise virksomhedsdeltagernes indskud og andel i overskud eller underskud.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse A, herunder klassifikation og opstilling af regnskabsposter, med særlig fokus på adskillelse af personlige og erhvervsmæssige aktiver og forpligtelser i balancen og resultatopgørelsen.

 Stk. 4. Indregner en virksomhed, der ejes personligt af en eller flere indehavere, aktiver og forpligtelser samt indtægter og omkostninger, der ikke vedrører de erhvervsmæssige aktiviteter, skal disse klassificeres således, at de tydeligt fremstår adskilt fra de erhvervsmæssige aktiviteter i balancen og resultatopgørelsen.


Dette afsnit fastlægger lovens anvendelsesområde og præciserer, at den gælder for alle erhvervsdrivende virksomheder, medmindre der er særlige undtagelser.

 § 1. Denne lov gælder for alle erhvervsdrivende virksomheder, jf. dog stk. 3.


Dette afsnit præciserer, hvilke virksomheder der anses for at være erhvervsdrivende i henhold til årsregnskabsloven, herunder kriterier for erhvervsdrivende aktivitet og undtagelser.

 Stk. 2. I henhold til denne lov anses en virksomhed for at være erhvervsdrivende, hvis den yder varer, rettigheder, pengemidler, tjenester eller lignende, for hvilke den normalt modtager vederlag. En virksomhed anses dog altid for erhvervsdrivende, hvis den er omfattet af selskabsloven, lov om erhvervsdrivende fonde, lov om visse erhvervsdrivende virksomheder eller i øvrigt er erhvervsdrivende i henhold til lov. Dette gælder, uanset om virksomhederne helt eller delvis er undtaget fra kravene i de nævnte love.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra lovens anvendelsesområde og præciserer, at visse virksomheder ikke er omfattet af årsregnskabsloven, herunder finansielle virksomheder, virksomheder under statens regnskabsvæsen og virksomheder under kommunernes regnskabsregler.

 Stk. 3. Loven gælder ikke for virksomheder, som
1) er omfattet af regnskabsregler fastsat ved eller i henhold til lovgivningen for finansielle virksomheder,
2) er omfattet af lov om statens regnskabsvæsen m.v. eller
3) udelukkende er omfattet af regnskabsregler fastsat ved eller i henhold til lov om kommunernes styrelse.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsrapporter for virksomheder, der aflægger regnskab efter regnskabsklasse A, og indgår i kapitel 5 i afsnit II, som beskriver reglerne for denne regnskabsklasse.

 § 20. Virksomhedens aktiver og forpligtelser samt indtægter og omkostninger indregnes og måles systematisk og konsekvent i overensstemmelse med almindeligt anerkendte retningslinjer under hensyntagen til virksomhedens art og omfang.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse A, herunder indregning og måling af aktiver og forpligtelser samt oplysninger i årsrapporten.

 Stk. 2. En virksomhed, der ejes personligt af en eller flere indehavere, kan undlade at indregne de af indehaverens aktiver og forpligtelser samt indtægter og omkostninger, som ikke vedrører de erhvervsmæssige aktiviteter.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse A og præciserer, at virksomheden skal oplyse om de anvendte indregningsmetoder og målegrundlag for alle dele af årsrapporten, herunder balance, resultatopgørelse og noter.

 § 21. Virksomheden skal redegøre for de indregningsmetoder og målegrundlag (værdiansættelse), der er anvendt for posterne i alle årsrapportens bestanddele.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse A og præciserer de specifikke oplysninger, som virksomheden skal give i noterne til årsregnskabet, herunder oplysninger om eventualforpligtelser, sikkerhedsstillelser, uddelinger til ejere og dækning af underskud.

 Stk. 2. Virksomheden skal særskilt oplyse
1) eventualforpligtelser,
2) pantsætninger og anden sikkerhed i aktiver,
3) renter af indskud på egenkapitalen,
4) hvor meget der er uddelt eller udloddet til ejere eller andre virksomhedsdeltagere,
5) hvorledes underskud er dækket, og
6) hvorvidt uddelinger eller udlodninger er sket kontant eller på anden måde.


Dette afsnit omhandler særlige oplysningskrav for virksomheder, der ejes personligt af en enkelt indehaver eller ægtefæller i fællesskab, og som har private aktiver, forpligtelser eller sikkerhedsstillelser, der ikke er knyttet til den erhvervsdrivende aktivitet.

 Stk. 3. En virksomhed, der ejes personligt af en enkelt indehaver eller af ægtefæller i fællesskab, og hvor indehaveren henholdsvis ægtefællerne ejer aktiver, forpligtelser, eventualforpligtelser eller pantsætninger, som ikke vedrører de erhvervsdrivende aktiviteter, skal særskilt oplyse,
1) om den undlader at indregne de pågældende aktiver og forpligtelser,
2) om den undlader at indregne eller oplyse om de pågældende eventualforpligtelser,
3) om den undlader at oplyse om de pågældende pantsætninger, og
4) hvorledes der er taget hensyn til indehaverens og ægtefællens indbyrdes formueforhold.


Dette afsnit omhandler kravene til årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder de nødvendige bestanddele som ledelsespåtegning, balance, resultatopgørelse, noter og ledelsesberetning, samt revisionspåtegningens indgående i rapporten.

 § 22. En virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse B, skal udarbejde en årsrapport, der i det mindste består af en ledelsespåtegning, jf. dog § 9 a, stk. 1, balance, resultatopgørelse, noter, jf. dog § 22 b, stk. 1, og en ledelsesberetning. Er der afgivet en revisionspåtegning eller anden erklæring til årsrapporten, jf. §§ 135, 135 b og 135 c, skal revisionspåtegningen og erklæringen indgå i årsrapporten.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder mulighed for at undlade dobbeltoplysninger, når modervirksomhedens og koncernens oplysninger er ens.

 Stk. 2. Hvis en modervirksomheds oplysninger er de samme som koncernens oplysninger, kan modervirksomheden undlade at give oplysningerne i sit eget årsregnskab og ledelsesberetning.


Dette afsnit omhandler lempelser for virksomheder, der skifter fra regnskabsklasse A til regnskabsklasse B, og indeholder særlige regler for behandling af aktiver og sammenligningstal i overgangssituationen.

 Stk. 3. Første gang en virksomhed, der har været omfattet af regnskabsklasse A, aflægger årsrapport efter reglerne i regnskabsklasse B, kan virksomheden benytte sig af følgende lempelser:
1) Ved indregning af aktiver, der efter reglerne i regnskabsklasse A ikke skulle indregnes eller skulle indregnes til et andet målegrundlag end i regnskabsklasse B, kan aktivets værdi på det forrige års balancedag anses for kostpris. Forrige års indregningsmetode og målegrundlag for aktivet skal oplyses i noterne.
2) For de poster i årsregnskabet, som påvirkes af ændringer i indregningsmetoder og målegrundlag, kan sammenligningstal efter § 24 for perioder, der ligger før regnskabsåret, opgøres efter de hidtil anvendte metoder.


Dette afsnit omhandler regler for udarbejdelse af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder muligheder for lempelser ved overgang fra regnskabsklasse A til B samt ved tilbagevenden til almindelige regler efter anvendelse af undtagelser for mikrovirksomheder.

 Stk. 4. Første gang en virksomhed ikke længere anvender en eller flere af undtagelserne i § 22 b, kan virksomheden for de poster i resultatopgørelsen, som påvirkes af, at § 37 finder anvendelse, opgøre sammenligningstal for resultatopgørelsen efter § 24 for perioder, der ligger før regnskabsåret, efter den hidtil anvendte metode.


Dette afsnit omhandler undtagelsesregler for mikrovirksomheder inden for regnskabsklasse B, herunder definitionen af mikrovirksomheder og hvilke forenklede regler de kan anvende i forhold til årsrapportudarbejdelse.

 § 22 a. Mikrovirksomheder kan anvende undtagelserne i § 22 b, jf. dog stk. 3. Ved mikrovirksomheder forstås meget små virksomheder omfattet af regnskabsklasse B, der i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:
1) En balancesum på 3.500.000 kr.
2) En nettoomsætning på 7 mio. kr.
3) Et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 10.


Dette afsnit omhandler undtagelse for virksomheder omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, hvor bestemte virksomheder kan undlade at aflægge årsrapport, hvis de ikke overskrider to af tre størrelsesgrænser i to på hinanden følgende regnskabsår.

 Stk. 2. Ved beregning af størrelsesgrænserne i stk. 1 finder § 7, stk. 3 og 4, tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit specificerer undtagelser fra muligheden for mikrovirksomheder at anvende lettelser i regnskabsopgørelserne ifølge § 22 b, og angiver, hvilke typer virksomheder der ikke kan benytte disse lettelser, selvom de opfylder størrelseskriterierne for mikrovirksomheder.

 Stk. 3. Uanset at størrelsesgrænserne i stk. 1 er opfyldt, kan undtagelserne i § 22 b ikke anvendes af følgende virksomheder:
1) Virksomheder, der besidder kapitalinteresser i andre virksomheder, og som udøver betydelig indflydelse på en eller flere af disse virksomheders driftsmæssige og finansielle ledelse.
2) Virksomheder, som udelukkende beskæftiger sig med at anbringe deres midler i værdipapirer og fast ejendom eller i andre aktiver alene med det formål at fordele investeringsrisikoen og lade deres selskabsdeltagere drage økonomisk fordel af resultaterne af forvaltningen af deres aktiver.
3) Virksomheder, der er forbundet med virksomheder omfattet af nr. 2, som har fast kapital, såfremt de forbundne virksomheder alene har til formål at erhverve fuldt indbetalte kapitalandele, der er udstedt af disse investeringsvirksomheder.
4) Virksomheder, der på balancetidspunktet har rettigheder eller forpligtelser som følge af indgåede aftaler om afledte finansielle instrumenter.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra oplysningspligten i regnskabsnoterne for mikrovirksomheder, der opfylder bestemte størrelseskriterier og er omfattet af regnskabsklasse B.

 § 22 b. Mikrovirksomheder, jf. § 22 a, er ved udarbejdelsen af årsregnskabet undtaget fra at give følgende oplysninger i noterne:
1) Oplysninger om anvendt regnskabspraksis, jf. § 53.
2) Oplysninger om gæld, der forfalder til betaling mere end 5 år efter balancetidspunktet, jf. § 63.
3) Oplysninger om visse særlige poster, jf. § 67 a, nr. 1 og 2.
4) Oplysninger om det gennemsnitlige antal heltidsbeskæftigede i regnskabsåret, jf. § 68.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra oplysningspligt for mikrovirksomheder i regnskabsklasse B, herunder hvilke oplysninger de kan undlade at give i noterne til årsregnskabet, og kravet om, at virksomheden skal oplyse, hvis disse undtagelser anvendes.

 Stk. 2. En virksomhed, som anvender en eller flere af undtagelserne i stk. 1, skal oplyse dette i noterne.


Dette afsnit omhandler undtagelser for mikrovirksomheder i regnskabsklasse B, hvor bestemte oplysningskrav i noterne kan udelades, og præciserer, at kravene om yderligere oplysninger eller fravigelse af regler ved ikke at give et retvisende billede (§ 11, stk. 2 og 3) ikke gælder, når disse undtagelser anvendes.

 Stk. 3. § 11, stk. 2 og 3, finder ikke anvendelse på årsregnskaber, hvor en eller flere af undtagelsesmulighederne i stk. 1 er anvendt.


Dette afsnit omhandler undtagelser for mikrovirksomheder i regnskabsklasse B, hvor visse oplysningskrav i noterne kan undlades, og præciserer, at reglerne i §§ 37-38 om værdiregulering af finansielle aktiver og investeringsejendomme ikke finder anvendelse, hvis virksomheden benytter disse undtagelser.

 Stk. 4. §§ 37-38 finder ikke anvendelse for virksomheder, der anvender en eller flere af undtagelserne i stk. 1.


Dette afsnit omhandler kravene til opstilling af balance og resultatopgørelse for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, og indgår i kapitel 6 i Afsnit III, som handler om udarbejdelse af årsrapport efter regnskabsklasse B.

 § 23. Balance og resultatopgørelse skal opstilles i skematisk form i overensstemmelse med bilag 2, skema 1 eller 2 og skema 3 eller 4.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af årsrapportens bestanddele, herunder krav til struktur og rækkefølge i balance og resultatopgørelse efter reglerne i regnskabsklasse B.

 Stk. 2. Posterne skal anføres særskilt og i den rækkefølge, som er angivet i skemaerne. Poster, der er betegnet med arabertal (1, 2, 3 osv.), kan opdeles. Nye arabertalsposter kan tilføjes, hvis deres indhold ikke er dækket af en eksisterende post, jf. dog stk. 6.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse B og vedrører, hvordan poster i balancen og resultatopgørelsen skal opstilles i skematisk form efter bilag 2.

 Stk. 3. Arabertalsposterne kan sammendrages, hvis sammendragningen fremmer overskueligheden, jf. dog stk. 6.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af årsrapportens bestanddele, herunder krav til opstilling af balance og resultatopgørelse i skematisk form efter bilag 2, med mulighed for tilpasning af arabertalsposter, når virksomhedens særlige karakter gør det nødvendigt.

 Stk. 4. Opstilling og benævnelse af arabertalsposter skal tilpasses, når virksomhedens særlige karakter gør det påkrævet, jf. dog stk. 6.


Dette afsnit omhandler reglerne for opstilling og klassifikation af balance og resultatopgørelse i regnskabsklasse B, herunder anvendelse af skematiske former og muligheder for tilpasning af skemaerne i bilag 2.

 Stk. 5. Erhvervsstyrelsen kan ændre bilag 2, herunder foreskrive særlige skemaer, hvis der er behov herfor for virksomheder, hvis struktur og postbehov ikke kan tilgodeses ved lovens regler om tilpasning af skemaer eller som følge af ændringer i markedsvilkår eller internationale standarder.


Dette afsnit omhandler krav til opstilling og klassifikation af balance og resultatopgørelse for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder anvendelse af standardiserede skemaer og muligheder for afvigelser, som kan begrænses af Erhvervsstyrelsen af hensyn til digital indberetning.

 Stk. 6. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler, der begrænser mulighederne for at fravige skemaerne for balance og resultatopgørelse i henhold til stk. 2, 2. og 3. pkt., og stk. 3 og 4, i det omfang dette er nødvendigt, for at årsrapporter m.v. kan indberettes digitalt.


Dette afsnit omhandler krav til opstilling af balance og resultatopgørelse for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder krav om sammenligningsoplysninger fra det foregående regnskabsår.

 § 24. Ved hver post i balance og resultatopgørelse anføres de tilsvarende beløb for det foregående regnskabsår. Er posterne ikke direkte sammenlignelige med foregående års poster, skal sidstnævnte tilpasses. Virksomheden kan dog undlade at tilpasse sammenligningstal, hvis den manglende sammenlignelighed skyldes ændringer i virksomhedens aktiviteter.


Dette afsnit omhandler krav til opstilling og sammenligningstal i årsrapporter for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, C eller D, herunder specifikke regler for, hvordan poster i balance og resultatopgørelse skal præsenteres og sammenlignes med foregående års tal.

 Stk. 2. Poster i balance og resultatopgørelse, som ikke indeholder noget beløb, skal kun medtages, hvis det foregående årsregnskab indeholder en sådan post.


Dette afsnit omhandler krav til opstilling af balance og resultatopgørelse, herunder anvendelse af sammenligningstal for det foregående regnskabsår, og præciserer, at disse regler også gælder for noteoplysninger, når sammenligningstal er påkrævet.

 Stk. 3. Stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse for noteoplysninger, i det omfang sammenligningstal er foreskrevet i denne lov.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse B og beskriver opstillingen af balancen, herunder definitionen af aktiver, forpligtelser og egenkapital, samt hvordan disse poster forstås i forhold til hinanden.

 § 25. Balancen består af indregnede aktiver, indregnede forpligtelser, herunder hensatte forpligtelser, og egenkapitalen, der udgør forskellen mellem disse aktiver og forpligtelser. Ved passiver forstås summen af egenkapital og indregnede forpligtelser.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af balancen i regnskabsklasse B, herunder krav til opdeling af aktiver i lang- og kortfristede poster.

 § 26. Tilgodehavender under omsætningsaktiver, der forfalder til betaling mere end et år efter regnskabsårets udløb, anses som langfristede. De skal klassificeres særskilt for hver arabertalspost, medmindre tilsvarende oplysninger gives i noterne.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af balancen i årsregnskabet, herunder krav til, hvordan forpligtelser skal inddeles i kortfristede og langfristede poster i overensstemmelse med reglerne for regnskabsklasse B, C og D.

 Stk. 2. Forpligtelser, der forfalder til betaling inden for et år efter regnskabsårets udløb, er kortfristede. Andre forpligtelser er langfristede. Forpligtelserne skal klassificeres i overensstemmelse med disse kriterier for hver arabertalspost, medmindre tilsvarende oplysninger gives i noterne.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af årsrapportens bestanddele, herunder hvordan omkostninger og indtægter skal placeres i balancen for at sikre et retvisende billede i henhold til reglerne for regnskabsklasse B, C og D.

 § 27. Omkostninger, der er afholdt senest på balancedagen, men som vedrører de efterfølgende år, skal klassificeres som periodeafgrænsningsposter under omsætningsaktiver. Indtægter, der vedrører regnskabsåret, men som først forfalder til betaling efter balancedagen, skal klassificeres som tilgodehavender.


Dette afsnit omhandler klassifikation og opstilling af årsrapportens bestanddele, herunder hvordan periodeafgrænsningsposter og forpligtelser skal opgøres i balancen i overensstemmelse med reglerne for regnskabsklasse B.

 Stk. 2. Betalinger, der er indgået senest på balancedagen, men som vedrører indtægter i de efterfølgende år, skal klassificeres som periodeafgrænsningsposter under forpligtelser. Omkostninger, der vedrører regnskabsåret, men som først vil blive betalt i de efterfølgende år, skal klassificeres som gældsforpligtelser.


Dette afsnit omhandler indholdet og opstillingen af resultatopgørelsen i årsrapporten for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, C og D, herunder krav til klassifikation, opstilling og indregning af indtægter og omkostninger.

 § 28. Resultatopgørelsen består af indregnede indtægter og omkostninger.


Dette afsnit omhandler indregningen af omkostninger i resultatopgørelsen for virksomheder, der anvender funktionsopdeling, og præciserer, at produktionsomkostninger omfatter de omkostninger, der er medgået i produktionen for at opnå omsætningen.

 § 29. Under posten »Produktionsomkostninger« i den funktionsopdelte resultatopgørelse indregnes de omkostninger, der i produktionen er medgået for at opnå omsætningen.


Dette afsnit indgår i reglerne for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B og vedrører klassifikation og opstilling af resultatopgørelsen, herunder opgørelse af omkostninger i den funktionsopdelte resultatopgørelse.

 Stk. 2. I posterne »Produktionsomkostninger«, »Distributionsomkostninger« og »Administrationsomkostninger« i den funktionsopdelte resultatopgørelse medregnes af- og nedskrivninger på aktiver samt personaleomkostninger, som er knyttet til de nævnte funktioner.


Dette afsnit fastlægger pligten for visse virksomheder til at udarbejde et årsregnskab hvert regnskabsår, herunder krav om, at årsregnskabet suppleres med koncernregnskab, ledelsesberetning og ledelsespåtegning, medmindre der gælder særlige undtagelser.

 § 2. For hvert regnskabsår skal de virksomheder, der er nævnt i § 3, stk. 1, aflægge et årsregnskab efter denne lov. Medmindre andet følger af §§ 9 a, 18, 22, 78, 102 eller 109, skal årsregnskabet suppleres med
1) årsregnskab for en af virksomheden ledet koncern (koncernregnskab),
2) ledelsesberetning for virksomheden og for en af virksomheden ledet koncern og
3) ledelsespåtegning.


Dette afsnit omhandler kravene til årsrapportens indhold, herunder at virksomheder skal aflægge et årsregnskab med tilhørende ledelsesberetning og ledelsespåtegning, og at der kan tilføjes supplerende beretninger.

 Stk. 2. Herudover kan virksomheden tilføje eventuelle supplerende beretninger, jf. § 14.


Dette afsnit definerer, at årsregnskab, koncernregnskab, ledelsesberetning og ledelsespåtegning tilsammen udgør årsrapporten.

 Stk. 3. Fællesbetegnelsen for de i stk. 1 og 2 omhandlede regnskaber, beretninger og påtegninger er »årsrapport«.


Dette afsnit præciserer, at et regnskab, der kun udarbejdes til intern brug, ikke udgør en årsrapport i henhold til loven, og at sådanne regnskaber ikke må benævnes eller fremstå som årsrapporter, så de ikke kan forveksles med lovpligtige årsrapporter.

 Stk. 4. Et regnskab, som en virksomhed udelukkende udarbejder til eget brug, er ikke en årsrapport efter denne lov. Aflægger en virksomhed et regnskab, der ikke er en årsrapport efter denne lov, må det ikke betegnes som årsrapport, og det skal såvel i form som indhold fremstå, så det ikke kan forveksles med en sådan årsrapport.


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling, mellem § 29 og § 31.

 § 30. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i reglerne for udarbejdelse af årsrapport for virksomheder i regnskabsklasse B og omhandler placering af ledelsens forslag til anvendelse af overskud eller dækning af underskud i resultatopgørelsen og egenkapitalposten.

 § 31. Ledelsens forslag til beslutning om anvendelse af virksomhedens overskud eller dækning af underskud skal placeres i tilknytning til resultatopgørelsen. Ledelsens forslag til udbytte skal fremgå som en særlig post i egenkapitalen under »Overført overskud eller underskud«, jf. bilag 2, skema 1 eller 2.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i årsrapporten for virksomheder, der er omfattet af regnskabsklasse B, herunder specifikt indholdet af ledelsespåtegningen, balance, resultatopgørelse og noter, samt regler for resultatdisponering og oplysninger om udlodning af udbytte.

 Stk. 2. Er der foretaget udlodning af ekstraordinært udbytte i regnskabsåret, skal dette fremgå særskilt af resultatdisponeringen. Er der foretaget udlodning af ekstraordinært udbytte efter regnskabsårets udløb, skal dette fremgå i tilknytning til resultatdisponeringen.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse B og omhandler klassifikation og opstilling af resultatopgørelsen, herunder muligheden for at sammendrage bestemte poster til en enkelt post for bruttofortjeneste eller bruttotab.

 § 32. Virksomheden kan sammendrage følgende poster og i stedet indføre en post benævnt »Bruttofortjeneste« eller »Bruttotab«:
1) Posterne nr. 1-5 i bilag 2, skema 3, og
2) posterne nr. 1-3 og 6 i bilag 2, skema 4.


Dette afsnit omhandler regler for sammendragelse af poster i resultatopgørelsen for små og mellemstore virksomheder, herunder muligheden for at sammendrage bestemte poster til en enkelt post med betegnelsen »Bruttofortjeneste« eller »Bruttotab«.

 Stk. 2. § 11, stk. 2, finder ikke anvendelse på poster, der er sammendraget efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler regler for sammendragelse af poster i resultatopgørelsen for små og mellemstore virksomheder, herunder muligheden for at sammendrage bestemte poster til en enkelt post som "Bruttofortjeneste" eller "Bruttotab", og indeholder overgangsregler for sammenligningstal, når virksomheden ændrer sin regnskabspraksis.

 Stk. 3. Det første år virksomheden ikke længere benytter stk. 1, kan sammenligningstal, jf. § 24, for de omhandlede poster undlades.


Dette afsnit omhandler regler for sammendragelse af poster i resultatopgørelsen for små og mellemstore virksomheder, herunder muligheden for at sammendrage bestemte poster til en enkelt post "Bruttofortjeneste" eller "Bruttotab", og henviser til frister for indberetning af nettoomsætning, når denne mulighed benyttes.

 Stk. 4. § 138, stk. 6, finder anvendelse, når en virksomhed benytter muligheden i stk. 1.


Dette afsnit indgår i Kapitel 7 "Indregning og måling" under Afsnit III "Regnskabsklasse B" og omhandler generelle bestemmelser for, hvornår aktiver skal indregnes i balancen, herunder undtagelser fra indregning af visse typer aktiver.

 § 33. Et aktiv skal indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde virksomheden og aktivets værdi kan måles pålideligt. Uanset definitionen på aktiver i bilag l, C, nr. 1, kan virksomheden dog undlade at indregne aktiver, der ikke ejes af virksomheden. Virksomheden kan endvidere undlade at indregne internt oparbejdede udviklingsprojekter og heraf følgende immaterielle rettigheder såsom patenter og lignende rettigheder. Virksomheden kan ikke indregne andre internt oparbejdede immaterielle aktiver.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet, herunder betingelser for, hvornår eventualaktiver skal indregnes.

 Stk. 2. Uanset stk. 1 kan eventualaktiver først indregnes, når det er overvejende sandsynligt, at de vil resultere i, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde virksomheden.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet, herunder særlige regler for udskudte skatteaktiver i forbindelse med minimumsbeskatningsloven.

 Stk. 3. Uanset stk. 1 skal udskudte skatteaktiver vedrørende ekstraskatter, der er omfattet af minimumsbeskatningsloven eller et andet lands tilsvarende regler, ikke indregnes.


Dette afsnit omhandler grundlæggende regler for indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet, herunder betingelser for, hvornår forpligtelser skal indregnes i balancen, og sammenhængen mellem indregning af aktiver og tilhørende forpligtelser.

 Stk. 4. En forpligtelse skal indregnes i balancen, når det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå virksomheden og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Undlader virksomheden i medfør af stk. 1, 2. pkt., at indregne aktiver, kan de tilhørende forpligtelser ligeledes ikke indregnes uanset definitionen på forpligtelser i bilag 1, C, nr. 7.


Dette afsnit omhandler grundlæggende krav til årsrapportens indhold, herunder krav om, at årsregnskabet og eventuelt koncernregnskab skal give et retvisende billede af virksomhedens og koncernens aktiver og passiver, finansielle stilling samt resultat.

 Stk. 5. Ved indregning og måling af aktiver og forpligtelser skal der tages hensyn til alle forhold, herunder forudsigelige risici og tab, der fremkommer inden det tidspunkt, hvor årsrapporten udarbejdes, og som bekræfter eller afkræfter forhold, som er opstået senest på balancedagen.


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling, mellem § 33 og § 35, i lovbekendtgørelsen om årsregnskabsloven.

 § 34. (Ophævet)


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling

 § 35. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler regler for omklassificering af beløb i egenkapitalen ved ydelse af lån, sikkerhedsstillelse eller anden økonomisk bistand i aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, og indgår i kapitlet om indregning og måling i regnskabsklasse B.

 § 35 a. Aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, der yder lån, sikkerhedsstillelse eller anden økonomisk bistand i henhold til § 206, stk. 2, § 210 og § 214, stk. 1, i selskabsloven, skal omklassificere et beløb svarende til lånet, sikkerhedsstillelsen eller den økonomiske bistand fra posten ”Overført overskud” eller anden post under egenkapitalen, der kan anvendes til udbytte, til posten ”Reserve for udlån og sikkerhedsstillelse”. Denne reserve kan ikke elimineres med virksomhedens underskud eller formindskes på anden måde. Reserven skal dog formindskes eller opløses, i det omfang lånet, sikkerhedsstillelsen eller den økonomiske bistand nedbringes eller bringes til ophør.


Dette afsnit omhandler regler for indregning af lån, sikkerhedsstillelse eller anden økonomisk bistand ydet af aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, herunder omklassificering til en reserve i egenkapitalen.

 Stk. 2. Sikkerhedsstillelse, som er foretaget i strid med §§ 206 og 210 i selskabsloven, er omfattet af stk. 1, hvis sikkerhedsstillelsen er bindende for selskabet, jf. § 215, stk. 3, i selskabsloven.


Dette afsnit omhandler regler for indregning af ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs i aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, som en del af årsregnskabets aktivsiden, når disse beløb ikke er fuldt indbetalt.

 § 35 b. Aktie- og anpartsselskaber og partnerselskaber, hvori den tegnede virksomhedskapital og en eventuel overkurs ikke er fuldt indbetalt, skal indregne ikke indbetalt virksomhedskapital og ikke indbetalt overkurs som et tilgodehavende, jf. definitionen på aktiver i bilag 1, C, nr. 1, jf. stk. 2.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs i årsregnskabet for aktie- og anpartsselskaber samt partnerselskaber, herunder krav om oprettelse af en specifik reservepost under egenkapitalen.

 Stk. 2. Virksomheden skal omklassificere et beløb svarende til ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs fra posten »Overført overskud« eller en anden post, der kan anvendes til udbytte under egenkapitalen, til posten »Reserve for ikke indbetalt virksomhedskapital og overkurs«. Denne reserve kan ikke elimineres med virksomhedens underskud eller formindskes på anden måde. Reserven skal dog opløses eller formindskes, i det omfang virksomhedskapitalen og overkursen indbetales til virksomheden.


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling, mellem § 35 b og § 36

 § 35 c. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 7 "Indregning og måling" under afsnit III "Regnskabsklasse B" og beskriver grundreglerne for måling af aktiver og forpligtelser ved første indregning og herefter, medmindre andet følger af loven.

 § 36. Aktiver og forpligtelser skal på tidspunktet for første indregning måles til kostpris. Efter første indregning skal aktiver måles til kostpris og forpligtelser til nettorealisationsværdi, medmindre andet følger af denne lov.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i regnskabsklasse B, hvor stk. 2 henviser til reglerne for virksomhedsovertagelse og koncernetablering i §§ 121-123 ved overtagelse af en bestående virksomhed.

 Stk. 2. Ved overtagelse af en bestående virksomhed finder §§ 121-123 tilsvarende anvendelse.


Regler for indregning og måling af finansielle aktiver og forpligtelser i regnskabsklasse B.

 § 37. Virksomheden skal efter første indregning løbende regulere finansielle aktiver, jf. dog stk. 2, samt de finansielle forpligtelser, der indgår i en handelsbeholdning eller er afledte finansielle instrumenter, til dagsværdi. Denne måles til den salgsværdi, der kan konstateres for de pågældende aktiver eller forpligtelser på et aktivt marked. Kan salgsværdien ikke umiddelbart konstateres for aktiverne eller forpligtelserne, måles de ud fra markedets salgsværdier på aktivets eller forpligtelsens enkelte bestanddele eller ud fra markedets salgsværdier på lignende aktiver eller forpligtelser. Eksisterer der heller ikke et aktivt marked for disse bestanddele, skal dagsværdien så vidt muligt måles til en tilnærmet salgsværdi ved hjælp af den for aktivet eller forpligtelsen relevante kapitalværdi, hvis denne kan beregnes ved hjælp af almindeligt accepterede værdiansættelsesmodeller og -teknikker. Kan en tilnærmet salgsværdi ikke beregnes, skal aktivet eller forpligtelsen måles til kostpris.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af finansielle aktiver og forpligtelser i regnskabsklasse B og indgår i kapitel 7 under "Indregning og måling".

 Stk. 2. Virksomheden skal efter første indregning løbende regulere følgende til amortiseret kostpris:
1) Udlån og tilgodehavender, der hidrører fra virksomhedens egen aktiviteter, i det omfang de ikke indgår i en handelsbeholdning,
2) øvrige finansielle aktiver, der ikke er afledte finansielle instrumenter, og som beholdes til udløb, samt
3) finansielle forpligtelser, bortset fra dem, der er nævnt i stk. 1, 1. pkt.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra reglerne om løbende regulering af finansielle aktiver og forpligtelser til dagsværdi, og præciserer hvilke typer af finansielle instrumenter, der ikke er omfattet af disse regler, jf. § 37 i årsregnskabsloven.

 Stk. 3. Bestemmelserne i stk. 1 og 2 finder ikke anvendelse på
1) kapitalandele i dattervirksomheder,
2) kapitalandele i fællesledede og associerede virksomheder,
3) egne kapitalandele,
4) egenkapitalinstrumenter udstedt af virksomheden,
5) kontrakter om betinget vederlag for erhvervelse af virksomhed i forbindelse med en virksomhedssammenslutning,
6) råvarebaserede kontrakter, som giver parterne ret til at afregne kontant eller i andre finansielle instrumenter, og som derfor anses som afledte finansielle instrumenter, og som
a) er indgået for at sikre og fortsat sikrer virksomhedens forventede krav med hensyn til køb, salg eller anvendelse,
b) fra første færd blev indgået med henblik herpå og
c) forventes at blive afregnet ved levering af råvaren, og
7) andre finansielle instrumenter med sådanne særlige egenskaber, at instrumenterne i overensstemmelse med, hvad der er almindeligt accepteret, indregnes og måles anderledes end andre finansielle instrumenter.


Dette afsnit omhandler regler for måling af finansielle aktiver og forpligtelser til dagsværdi eller amortiseret kostpris, herunder undtagelser for visse kapitalandele.

 Stk. 4. Uanset stk. 1-3 kan virksomheden undlade at måle kapitalandele, som ikke er optaget til handel på et aktivt marked, til dagsværdi.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af finansielle aktiver og forpligtelser i årsregnskabet, herunder muligheden for at anvende internationale regnskabsstandarder i stedet for nationale regler.

 Stk. 5. Uanset stk. 1-4 kan virksomheden indregne og måle finansielle aktiver og forpligtelser i overensstemmelse med de internationale regnskabsstandarder, der er vedtaget af Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 af 19. juli 2002 om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, og efterfølgende ændringer, som vedtages af Europa-Kommissionen i overensstemmelse med den nævnte forordning. Anvender virksomheden denne mulighed, skal der gives de oplysninger om finansielle aktiver og forpligtelser, som er krævet i de nævnte standarder.


Dette afsnit indgår i reglerne for indregning og måling af finansielle aktiver og forpligtelser i regnskabsklasse B og C og præciserer, under hvilke betingelser aktiver og forpligtelser kan måles til dagsværdi, når de er sikret af et sikringsinstrument.

 § 37 a. Aktiver og forpligtelser eller bestanddele heraf kan måles til dagsværdi, når de er effektivt sikret af et sikringsinstrument, der i henhold til § 37, stk. 1, skal måles til dagsværdi.


Regler for indregning og måling af aktiver og forpligtelser i årsregnskabet, herunder finansielle instrumenter og investeringsejendomme, i regnskabsklasse B.

 § 38. Efter første indregning kan investeringsejendomme løbende reguleres til dagsværdi.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser i regnskabsklasse B, herunder særlige regler for biologisk omdannelse af levende dyr og planter.

 Stk. 2. Virksomheder, der omdanner levende dyr eller planter biologisk med henblik på salg, forarbejdning, forbrug eller avl af yderligere dyr og planter, kan efter første indregning løbende regulere disse aktiver til dagsværdi.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af investeringsejendomme og biologisk omformning af dyr og planter i regnskabsklasse B, herunder regulering til dagsværdi og anvendelse af regler fra § 37.

 Stk. 3. § 37, stk. 1, 2.-5. pkt., finder tilsvarende anvendelse på stk. 1 og 2.


Regler for valutakursanvendelse ved omregning af balanceposter og transaktioner i årsregnskabet.

 § 39. Ved omregning af balanceposter fra fremmed valuta til årsrapportens monetære enhed anvendes balancedagens valutakurs for monetære aktiver og forpligtelser. For andre poster i balancen og for transaktioner benyttes transaktionsdagens valutakurs. For aktiver og forpligtelser, som er op- eller nedskrevet henholdsvis op- eller nedreguleret, anvendes dog valutakursen på tidspunktet for omvurderingen.


Dette afsnit omhandler regler for valutakursomregning af regnskabsposter, herunder behandlingen af valutakursforskelle for aktiviteter i fremmed valuta, der ikke er integreret i virksomhedens pengestrømme, og hvordan disse forskelle indregnes i egenkapitalen via en dagsværdireserve.

 Stk. 2. Er en aktivitet, for hvilken der udarbejdes regnskab i fremmed valuta, ikke løbende indregnet i virksomhedens pengestrømme, skal omregning af balanceposter ske til balancedagens valutakurs. Forskellen indregnes direkte på egenkapitalen i en dagsværdireserve.


Dette afsnit omhandler regler for valutakursomregning af balanceposter, herunder behandlingen af kursforskelle for monetære poster, der er en del af virksomhedens nettoinvestering i udenlandske enheder, som skal indregnes direkte på egenkapitalen i en dagsværdireserve.

 Stk. 3. Vedrører omregningen efter stk. 1 en monetær post, som er en del af virksomhedens nettoinvestering i udenlandske enheder, skal forskellen indregnes direkte på egenkapitalen i en dagsværdireserve.


Dette afsnit angiver, hvilke typer erhvervsdrivende virksomheder der er omfattet af pligten til at aflægge årsrapport efter årsregnskabsloven, medmindre de falder ind under undtagelserne i §§ 4-6, og indgår i kapitlet om lovens anvendelsesområde og grundlæggende krav.

 § 3. Følgende erhvervsdrivende virksomheder skal aflægge årsrapport efter reglerne i denne lov, medmindre de er undtaget herfra efter reglerne i §§ 4-6:
1) Aktieselskaber, partnerselskaber (kommanditaktieselskaber) og anpartsselskaber,
2) interessentskaber og kommanditselskaber, hvori alle interessenterne henholdsvis komplementarerne er
a) aktieselskaber, partnerselskaber (kommanditaktieselskaber), anpartsselskaber eller selskaber med en tilsvarende retsform eller
b) interessentskaber eller kommanditselskaber, i hvilke alle interessenter henholdsvis komplementarer er omfattet af litra a,
3) erhvervsdrivende fonde, jf. lov om erhvervsdrivende fonde § 2, stk. 1, jf. dog stk. 2, og § 3, stk. 1 og 2,
4) virksomheder med begrænset ansvar, som er omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder § 3 (virksomheder og foreninger med begrænset ansvar) og § 4 (andelsselskaber med begrænset ansvar), medmindre virksomheden er undtaget efter nærværende lovs § 4,
5) europæiske andelsselskaber (SCE-selskaber) og
6) medarbejderinvesteringsselskaber, jf. § 1 i lov om medarbejderinvesteringsselskaber.


Dette afsnit omhandler de virksomheder, der er omfattet af årsregnskabsloven, og deres pligt til at aflægge årsrapport. Det specificerer, hvilke virksomhedsformer der skal udarbejde årsrapport, og hvilke undtagelser der gælder.

 Stk. 2. Vælger en af loven omfattet virksomhed, som ikke er forpligtet til at aflægge årsrapport efter stk. 1, frivilligt at aflægge en årsrapport, der ikke udelukkende anvendes til virksomhedens eget brug, skal den i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse A, jf. § 7, stk. 1, nr. 1.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning og måling af anlægsaktiver i årsregnskabet og indgår i Kapitel 7 (Indregning og måling) under Afsnit III (Regnskabsklasse B) af årsregnskabsloven.

 § 40. Kostprisen for anlægsaktiver skal indeholde alle omkostninger, der er foranlediget af anskaffelsen indtil det tidspunkt, hvor aktivet er klar til at blive taget i brug, eller som direkte kan henføres til det fremstillede aktiv. Kostprisen for anlægsaktiver kan desuden indeholde de omkostninger, der indirekte kan henføres til det pågældende anlægsaktiv, hvis omkostningerne vedrører fremstillingsperioden. Herudover kan renter af kapital, der er lånt til at finansiere fremstillingen, og som vedrører fremstillingsperioden, indregnes i kostprisen.


Dette afsnit omhandler regler for opskrivning af anlægsaktiver og kapitalandele i datter- og associerede virksomheder til dagsværdi, herunder betingelser for, hvornår sådanne opskrivninger kan foretages, og undtagelser herfor, som f.eks. for investeringsejendomme.

 § 41. Virksomheden kan opskrive immaterielle og materielle anlægsaktiver og kapitalandele i dattervirksomheder og associerede virksomheder til dagsværdi. Immaterielle anlægsaktiver kan dog alene opskrives, hvis de handles på et aktivt marked. 1. pkt. gælder ikke investeringsejendomme.


Dette afsnit omhandler opskrivning af anlægsaktiver og kapitalandele i datter- og associerede virksomheder til dagsværdi, herunder de betingelser, der gælder for måling og dokumentation af sådanne opskrivninger, og henviser til anvendelse af bestemmelserne i § 37 om løbende regulering til dagsværdi.

 Stk. 2. Bestemmelserne i § 37, stk. 1, 2.-5. pkt., finder anvendelse, dog således at genanskaffelsesværdi eller nettorealisationsværdi kan anvendes, hvis en tilnærmet salgspris ikke kan opnås.


Dette afsnit omhandler reglerne for opskrivning af anlægsaktiver og kapitalandele i dattervirksomheder og associerede virksomheder, herunder krav til, hvordan en eventuel opskrivning skal føres til en særlig reserve under egenkapitalen, og hvornår og hvordan denne reserve kan opløses eller formindskes.

 Stk. 3. Et beløb svarende til opskrivningen skal indregnes direkte i posten »Reserve for opskrivning« under egenkapitalen. Denne reserve kan ikke elimineres med virksomhedens underskud eller formindskes på anden måde, jf. dog næste punktum. Reserven skal opløses eller formindskes, i det omfang de opskrevne aktiver
1) realiseres eller udgår af aktiviteten,
2) nedskrives på grund af lavere genindvindingsværdi, jf. § 42,
3) er forbundet med udskudt skat, der skal hensættes, jf. § 47,
4) tilbageføres på grund af ændret regnskabsmæssigt skøn, jf. § 52, eller
5) reduceres i værdi som følge af afskrivninger.


Kapitel 7 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler indregning og måling af aktiver og forpligtelser, herunder nedskrivning af anlægsaktiver.

 § 42. Anlægsaktiver, der ikke løbende reguleres til dagsværdi efter §§ 37, 37 a eller 38, skal nedskrives til en lavere genindvindingsværdi.


Dette afsnit omhandler nedskrivning af anlægsaktiver, der ikke løbende reguleres til dagsværdi, og præciserer, hvordan genindvindingsværdi fastsættes, herunder ved vurdering af aktiver i grupper, når det ikke er muligt at fastsætte genindvindingsværdi for enkeltaktiver.

 Stk. 2. Er det ikke muligt at fastsætte en genindvindingsværdi for det enkelte aktiv, skal aktiverne vurderes samlet i den mindste gruppe af aktiver, hvor der ved en samlet vurdering kan fastsættes en pålidelig genindvindingsværdi. En nedskrivning af en sådan gruppe af aktiver fordeles systematisk på de enkelte aktiver.


Kontekst: Denne bestemmelse indgår i kapitel 6, afsnit III (Regnskabsklasse B), og præciserer reglerne for nedskrivning af anlægsaktiver, herunder goodwill, i forbindelse med indregning og måling af aktiver efter reglerne for små virksomheder.

 Stk. 3. Den i stk. 1 nævnte lavere værdi kan ikke opretholdes, når begrundelsen for nedskrivningen ikke længere består. Nedskrivning på goodwill kan dog ikke tilbageføres.


Dette afsnit indgår i reglerne for indregning og måling af anlægsaktiver i regnskabsklasse B, C og D og præciserer, hvordan afskrivninger skal foretages på immaterielle og materielle anlægsaktiver med begrænset brugstid, medmindre aktivet løbende reguleres til dagsværdi efter § 38.

 § 43. Kostpris, dagsværdi eller genindvindingsværdi for immaterielle og materielle anlægsaktiver med begrænset brugstid skal formindskes med afskrivninger, der tilsigter en systematisk afskrivning af aktiverne over deres brugstid. Dette gælder dog ikke aktiver, der løbende reguleres til dagsværdi i medfør af § 38.


Dette afsnit omhandler regler for afskrivning af anlægsaktiver, herunder beregning af afskrivninger med hensyn til aktivets forventede restværdi efter afsluttet brugstid.

 Stk. 2. Afskrivninger skal beregnes under hensyntagen til aktivets forventede restværdi efter afsluttet brugstid.


Kontekst: Denne bestemmelse indgår i kapitel 6 om indregning og måling af aktiver i regnskabsklasse B og præciserer, hvordan brugstiden for goodwill og udviklingsomkostninger skal skønnes, når det ikke er muligt at foretage et pålideligt skøn.

 Stk. 3. I særlige tilfælde, hvor en virksomhed ikke er i stand til pålideligt at skønne over brugstiden for goodwill og udviklingsomkostninger, skal denne antages at være 10 år.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder i årsregnskabet, og indgår i kapitel 7 under afsnit III (Regnskabsklasse B) i årsregnskabsloven.

 § 43 a. Virksomheden kan indregne kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder til nævnte virksomheders regnskabsmæssige indre værdi. Virksomheden skal i så fald anvende indre værdi på alle kapitalinteresser, dattervirksomheder eller på alle associerede virksomheder eller på alle kategorier af virksomheder i henhold til bestemmelserne i stk. 2-5, jf. dog stk. 6.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning og måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder efter den regnskabsmæssige indre værdi, herunder hvilke virksomheder der kan anvende metoden og hvordan værdien op- og nedreguleres.

 Stk. 2. Virksomheden skal indregne og måle den regnskabsmæssige indre værdi efter sin egen regnskabspraksis.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning og måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder ved anvendelse af den indre værdis metode i regnskabsklasse B, herunder anvendelsen af konsolideringsregler og grundlaget for værdiansættelse.

 Stk. 3. Bestemmelserne i §§ 119-121 om koncernregnskaber finder tilsvarende anvendelse, dog således at elimineringer i forhold til kapitalinteresser og associerede virksomheder alene gælder forholdsmæssigt ud fra ejerandelen, og i det omfang de nødvendige oplysninger er kendte eller tilgængelige. § 116, stk. 2, finder tilsvarende anvendelse. Udarbejder en dattervirksomhed et koncernregnskab, anvendes dette som grundlag. Optager dattervirksomheden sine kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder til regnskabsmæssig indre værdi, kan disse værdier anvendes som grundlag.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder efter indre værdis metode i regnskabsklasse B, herunder op- og nedskrivning af værdier baseret på resultat og ændringer i indre værdi.

 Stk. 4. Virksomheden skal op- eller nedskrive værdien af kapitalandelene med kapitalinteressernes, dattervirksomhedernes og de associerede virksomheders resultat og eventuelle bevægelser i deres regnskabsmæssige indre værdi, der ikke indgår i deres resultat. Kapitalinteressernes, dattervirksomhedernes og de associerede virksomheders resultat og bevægelser i regnskabsmæssig indre værdi, der ikke indgår i deres resultat, indregnes forholdsmæssigt til de andele, der svarer til kapitalandelene.


Dette afsnit omhandler reglerne for indregning og måling af kapitalandele i kapitalinteresser, dattervirksomheder og associerede virksomheder efter den indre værdis metode i regnskabsklasse B, herunder oprettelse og behandling af reserver for nettoopskrivninger i egenkapitalen.

 Stk. 5. Et beløb svarende til den samlede nettoopskrivning, jf. stk. 4, skal indregnes i posten »Reserve for nettoopskrivning efter indre værdis metode« under egenkapitalen. Reserven kan ikke indregnes med et negativt beløb. Denne reserve kan elimineres med virksomhedens underskud, men kan ikke formindskes på anden måde. Reserven skal dog opløses eller formindskes, i det omfang de opskrevne kapitalandele
1) realiseres eller
2) tilbageføres på grund af ændret regnskabsmæssigt skøn, jf. § 52, stk. 1.


Dette afsnit omhandler måling af kapitalandele i dattervirksomheder, kapitalinteresser og associerede virksomheder efter den såkaldte indre værdis metode, og indeholder undtagelser og alternative målemetoder, når oplysninger mangler eller regnskabsår afviger.

 Stk. 6. En virksomhed kan undlade at anvende indre værdis metode for kapitalandele i en dattervirksomhed, der er omfattet af § 114, stk. 2, nr. 1-3, eller i en kapitalinteresse eller en associeret virksomhed, hvis de nødvendige oplysninger ikke er kendte. I så fald måles kapitalandelene til kostpris, jf. § 36. Kapitalandele i virksomheder omfattet af § 114, stk. 2, nr. 3, kan dog måles til dagsværdi efter § 37, stk. 1, 2.-5. pkt. Endvidere kan regulering for en kapitalinteresse eller en associeret virksomhed efter stk. 4 ske på basis af det seneste årsregnskab for kapitalinteressen eller den associerede virksomhed, selv om denne har et regnskabsår, der afviger fra virksomhedens.


Dette afsnit omhandler indregning og måling af omsætningsaktiver i regnskabsklasse B, C og D og præciserer, hvordan kostprisen for sådanne aktiver skal fastsættes.

 § 44. Kostprisen for omsætningsaktiver skal indeholde de omkostninger, der er foranlediget af anskaffelsen, eller som direkte kan henføres til det fremstillede aktiv.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af omsætningsaktiver i årsregnskabet, herunder hvilke omkostninger der må indgå i kostprisen for sådanne aktiver.

 Stk. 2. Kostprisen for omsætningsaktiver kan desuden indeholde de omkostninger, der indirekte kan henføres til det pågældende omsætningsaktiv, hvis omkostningerne vedrører fremstillingsperioden. Herudover kan renter af kapital, der er lånt til at finansiere fremstilling af varer, og som vedrører fremstillingsperioden, indregnes i kostprisen.


Dette afsnit omhandler regler for, hvordan omkostninger ved anskaffelse og fremstilling af omsætningsaktiver skal indregnes i kostprisen, herunder hvilke omkostninger der ikke må medregnes.

 Stk. 3. Distributionsomkostninger må ikke indregnes i kostprisen, jf. stk. 1 og 2.


Regler for indregning og måling af omsætningsaktiver i regnskabsklasse B.

 § 45. Kostprisen for varebeholdninger kan beregnes på grundlag af vejede gennemsnitspriser, »først ind-først ud« (FIFO) metoden eller en anden lignende metode, som afspejler værdien af den fysiske varebeholdning på balancedagen.


Regler for indregning og måling af omsætningsaktiver i regnskabsklasse B, herunder nedskrivning af aktiver til nettorealisationsværdi.

 § 46. Omsætningsaktiver, der ikke løbende reguleres til dagsværdi efter §§ 37-38, skal nedskrives til en lavere nettorealisationsværdi.


Kontekst: Denne bestemmelse indgår i reglerne om nedskrivning af anlægsaktiver og præciserer, at en nedskrivning skal genoptages, hvis den oprindelige begrundelse for nedskrivningen ikke længere er gældende.

 Stk. 2. Den i stk. 1 nævnte lavere værdi kan ikke opretholdes, når begrundelsen for nedskrivningen ikke længere består.


Dette afsnit omhandler regler for indregning af hensatte forpligtelser i årsregnskabet og koncernregnskabet, herunder udskudt skat, garantiforpligtelser, pensionsforpligtelser og omstrukturering, og indgår i kapitlet om indregning og måling i regnskabsklasse B.

 § 47. Forpligtelser, der er uvisse med hensyn til størrelse eller tidspunkt for afvikling, skal indregnes i balance og resultatopgørelse som hensatte forpligtelser. Herunder skal indregnes udskudt skat, garantiforpligtelser og pensionsforpligtelser, der påhviler virksomheden, jf. dog stk. 3. Hensatte forpligtelser til omstrukturering skal indregnes, når der er truffet beslutning om omstrukturering og processen med at gennemføre omstruktureringen er påbegyndt.


Dette afsnit omhandler måling af hensatte forpligtelser i regnskabet, herunder hvilke typer af hensatte forpligtelser der kan måles til kapitalværdi, og indgår i kapitlet om indregning og måling af forpligtelser i årsregnskabet.

 Stk. 2. Hensatte forpligtelser, som ikke vedrører indkomstskatter, kan måles til kapitalværdi.


Dette afsnit omhandler regler for indregning og måling af forpligtelser i årsregnskabet, herunder hensatte forpligtelser som udskudt skat, og specificerer undtagelser vedrørende ekstraskatter i henhold til minimumsbeskatningsloven.

 Stk. 3. Virksomheder skal undlade at indregne udskudte skatteforpligtelser vedrørende ekstraskatter, der er omfattet af minimumsbeskatningsloven eller et andet lands tilsvarende regler.


Afsnit III, Kapitel 7, Indregning og måling

 § 48. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 8 under afsnit III (Regnskabsklasse B) og beskriver reglerne for, hvordan indtægter og omkostninger skal indregnes i resultatopgørelsen, herunder specifikke undtagelser og krav til opgørelse af forskellige typer indtægter og omkostninger.

 § 49. I resultatopgørelsen indregnes alle indtægter i takt med, at de indtjenes. Virksomheden kan dog undlade at indregne indtægter i takt med arbejdernes udførelse efter produktionsmetoden. Indtægter efter § 37, stk. 1 og 2, § 37 a samt § 38, stk. 1 og 2, anses altid for indtjent. I resultatopgørelsen indregnes ligeledes
1) resultatandele, der hidrører fra kapitalinteresser, dattervirksomheder henholdsvis associerede virksomheder, der måles til indre værdi, jf. § 43 a, som særskilte poster,
2) alle omkostninger, herunder afskrivninger, nedskrivninger, nedreguleringer og hensættelser af forpligtelser, og
3) tilbageførsler af beløb, der har været indregnet i resultatopgørelsen som følge af ændret regnskabsmæssigt skøn, jf. § 52, stk. 1.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse B og C og præciserer, hvilke beløb der ikke må indgå i resultatopgørelsen, men i stedet skal indregnes direkte på egenkapitalen, herunder opskrivninger, transaktioner med egne kapitalandele, værdisikringer, omregningsforskelle, ændringer i regnskabsmæssige metoder, korrektion af væsentlige fejl og aktuarmæssige gevinster og tab ved pensionsforpligtelser.

 Stk. 2. Beløb, der opstår som følge af nedenstående, må ikke indregnes i resultatopgørelsen, men skal indregnes direkte på egenkapitalen:
1) Opskrivning efter § 41, tilbageførsel af en sådan opskrivning og omklassifikation af beløb til hensatte forpligtelser, som hidrører fra en sådan opskrivning,
2) indtægter og omkostninger ved køb og salg af egne kapitalandele,
3) indtægter og omkostninger, der hidrører fra aktiver og forpligtelser, som virksomheden vælger at henføre til at sikre værdien af aktiver og forpligtelser, som virksomheden forventer at modtage eller påtage sig, og tilbageførsel af sådanne beløb,
4) forskelsbeløb, der er opstået ved omregning af balanceposter i aktiviteter, der ikke løbende er indregnet i virksomhedens pengestrømme, jf. § 39, stk. 2, og forskelsbeløb, der vedrører virksomhedens nettoinvestering i udenlandske enheder, jf. § 39, stk. 3,
5) ændring af metoder og grundlag for indregning henholdsvis måling samt af den anvendte monetære enhed, jf. § 13, stk. 2,
6) tilbageførsel på grund af væsentlige fejl, jf. § 52, stk. 2, og
7) aktuarmæssige gevinster og tab, som indgår i opgørelsen af pensionsforpligtelsen.


Dette afsnit omhandler regler for, hvordan bestemte indtægter og omkostninger, der ikke indgår i resultatopgørelsen, skal indregnes direkte på egenkapitalen, herunder oprettelse af en dagsværdireserve, når disse beløb vedrører værdireguleringer af finansielle instrumenter eller omregningsdifferencer fra udenlandske aktiviteter.

 Stk. 3. Indtægter og omkostninger, der i henhold til stk. 2, nr. 3 og 4, indregnes direkte på egenkapitalen, skal indregnes i en dagsværdireserve, som opløses, når de indregnede beløb realiseres eller tilbageføres.


Dette afsnit omhandler regler for indregning af indtægter og omkostninger i resultatopgørelsen, herunder hvilke poster der ikke må indgå i resultatopgørelsen, men i stedet skal indregnes direkte på egenkapitalen, fx ved kapitaltransaktioner mellem virksomheden og dens ejere.

 Stk. 4. Indskud, udlodning og uddeling, der sker som led i kapitalfremskaffelse, tilbageførsel af indskudt kapital henholdsvis fordeling af overskud til virksomhedsdeltagerne, må ikke indregnes i resultatopgørelsen, men skal indregnes direkte på egenkapitalen.


Dette afsnit omhandler regler for indregning i resultatopgørelsen, herunder at uddelinger til ejere og andre parter i henhold til virksomhedens vedtægt ikke må indregnes i resultatopgørelsen, men direkte på egenkapitalen.

 Stk. 5. Bestemmelsen i stk. 4 finder tilsvarende anvendelse på uddelinger til andre end ejerne, når uddelingen sker i henhold til virksomhedens vedtægt.


Dette afsnit omhandler undtagelse fra pligt til at aflægge årsrapport for visse virksomheder med begrænset ansvar, der opfylder bestemte størrelseskriterier, og indgår i kapitlet om de omfattede virksomhedsformer og undtagelser i årsregnskabsloven.

 § 4. Virksomheder, som er omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder § 3 (virksomheder og foreninger med begrænset ansvar) og § 4 (andelsselskaber med begrænset ansvar), kan undlade at aflægge årsrapport efter denne lov, jf. dog stk. 4-7, hvis virksomheden i to på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser:
1) En balancesum på 7 mio. kr.,
2) en nettoomsætning på 14 mio. kr. og
3) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 10.


Dette afsnit omhandler undtagelse for virksomheder omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, hvor bestemte virksomheder kan undlade at aflægge årsrapport, hvis de ikke overskrider to af tre størrelsesgrænser to gange i træk.

 Stk. 2. Ved beregningen af størrelserne i stk. 1 finder § 7, stk. 3 og 4, anvendelse.


Dette afsnit omhandler undtagelse for virksomheder, der er omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, og hvilke betingelser der gælder for, at de kan undlade at aflægge årsrapport.

 Stk. 3. Vælger en virksomhed at udnytte undtagelsen i stk. 1, skal den indsende undtagelseserklæring til Erhvervsstyrelsen i overensstemmelse med § 145.


Dette afsnit omhandler undtagelse fra pligt til at aflægge årsrapport for visse virksomheder omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, baseret på størrelseskriterier.

 Stk. 4. Undtagelsen i stk. 1 gælder dog ikke for en virksomhed, der er modervirksomhed for en koncern, for hvilken den skal aflægge koncernregnskab efter denne lov, jf. § 7, stk. 5.


Dette afsnit omhandler undtagelse fra pligt til at aflægge årsrapport for visse virksomheder omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, og stk. 5 specificerer, at undtagelsen ikke gælder for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.

 Stk. 5. Stk. 1 finder ikke anvendelse for virksomheder, som har kapitalandele, gældsinstrumenter eller andre værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten til at aflægge årsrapport for visse virksomheder, der opfylder bestemte størrelseskriterier, og præciserer, at virksomheder, der frivilligt vælger at udarbejde en årsrapport, trods undtagelse, skal overholde reglerne for regnskabsklasse A.

 Stk. 6. Vælger en virksomhed, som er omfattet af undtagelsen i stk. 1, at aflægge en årsrapport, der ikke udelukkende skal anvendes til virksomhedens eget brug, skal virksomheden i det mindste følge reglerne for regnskabsklasse A, jf. § 7, stk. 1, nr. 1.


Dette afsnit omhandler undtagelse fra pligt til at aflægge årsrapport for virksomheder, der er omfattet af lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, og som opfylder bestemte størrelseskriterier. Afsnittet beskriver betingelserne for, hvornår en virksomhed kan vælge at undlade at aflægge årsrapport, og hvilke krav der stilles, hvis virksomheden alligevel vælger at udarbejde en årsrapport frivilligt.

 Stk. 7. Ønsker virksomheden en årsrapport, som er aflagt frivilligt efter stk. 6, offentliggjort i Erhvervsstyrelsen, skal virksomheden indsende årsrapporten til styrelsen som bilag til den i stk. 3 nævnte undtagelseserklæring. Undtagelseserklæring skal dog ikke indsendes, hvis virksomheden vælger at lade årsrapporten omfatte af reglerne i regnskabsklasse B, jf. § 7, stk. 1, nr. 2.


Dette afsnit indgår i reglerne for regnskabsklasse B og omhandler muligheden for at modregne indtægter og omkostninger relateret til aktiver og forpligtelser, der er effektivt sikret, med indtægter og omkostninger fra sikringsdispositionerne, trods generelt forbud mod modregning.

 § 50. Indtægter og omkostninger, der hidrører fra aktiver og forpligtelser, hvis værdi er effektivt sikret af andre aktiver og forpligtelser, kan uanset forbudet mod modregning i § 13, stk. 1, nr. 8, modregnes med indtægter og omkostninger, der hidrører fra sikringsdispositionerne.


Dette afsnit omhandler regler for modregning af indtægter og omkostninger i årsregnskabet, når værdien af aktiver og forpligtelser er effektivt sikret af andre aktiver og forpligtelser, og præciserer, at bruttoværdien af sådanne modregnede beløb skal oplyses i regnskabets noter.

 Stk. 2. Bruttoværdien af de modregnede beløb skal oplyses i noterne.


Dette afsnit omhandler ændringer i regnskabspraksis og beskriver, hvordan virksomheder skal håndtere sådanne ændringer i årsregnskabet, herunder justering af berørte poster og sammenligningstal samt indregning af ændringens effekt direkte på egenkapitalen ved regnskabsårets begyndelse.

 § 51. Ændrer virksomheden regnskabspraksis, skal de poster i årsregnskabet, der berøres heraf, ændres i overensstemmelse med den nye praksis ved indregning af effekten af ændringen direkte på egenkapitalen primo regnskabsåret. Sammenligningstal skal ændres i overensstemmelse med den nye praksis.


Dette afsnit omhandler ændringer i regnskabspraksis og beskriver særlige regler for behandling af opskrivninger af aktiver, herunder at sammenligningstal ikke skal tilpasses, når virksomheden ændrer regnskabspraksis for at kunne opskrive aktiver i henhold til § 41, stk. 1.

 Stk. 2. Ændrer virksomheden regnskabspraksis for at kunne opskrive aktiver efter § 41, stk. 1, skal der ske indregning direkte på egenkapitalen. Opskrivninger skal behandles efter § 41, stk. 3. Sammenligningstal skal ikke tilpasses.


Dette afsnit omhandler ændringer i regnskabspraksis og overgangsregler, herunder hvordan virksomheder, der skifter regnskabsregler, skal håndtere ændringerne i årsregnskabet og sammenligningstal, med mulighed for særlige overgangsordninger fastsat af Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. For virksomheder, som tidligere har aflagt årsrapport efter et andet regelsæt end denne lov, kan Erhvervsstyrelsen fastsætte regler, der fraviger stk. 1 og 2, i det omfang det er nødvendigt for at lette overgangen til anvendelse af denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 7 "Indregning og måling" under afsnit III "Regnskabsklasse B" og omhandler behandlingen af ændringer i regnskabsmæssige skøn i forbindelse med årsrapportens udarbejdelse.

 § 52. Ændres beløb, der blev indregnet for et tidligere regnskabsår, som følge af et ændret regnskabsmæssigt skøn, skal indvirkningen af ændringen behandles på tilsvarende måde som det oprindelige skøn. Afskrivninger, der er foretaget i tidligere år, kan ikke tilbageføres.


Dette afsnit omhandler rettelser af væsentlige fejl i årsregnskabet for tidligere regnskabsår og kravet om, at effekten af sådanne rettelser skal indregnes direkte på egenkapitalen ved regnskabsårets begyndelse, samt at sammenligningstal for tidligere år skal tilpasses. Det indgår i kapitlet om ændring af regnskabsmæssige skøn og fejl i årsregnskabsloven.

 Stk. 2. Indeholder årsregnskabet vedrørende tidligere regnskabsår væsentlige fejl, skal den beløbsmæssige effekt af korrektionen indregnes direkte på egenkapitalen primo regnskabsåret, og sammenligningstallene for tidligere år skal tilpasses.


Kapitel 7 i Afsnit III (Regnskabsklasse B) omhandler indregning og måling samt oplysninger i årsregnskabet, hvor § 52 a fastsætter krav til rækkefølgen i noterne.

 § 52 a. Noter til årsregnskabet skal præsenteres i samme rækkefølge som de poster i resultatopgørelsen og balancen, de vedrører.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 "Oplysninger" under afsnit III "Regnskabsklasse B" og beskriver kravene til redegørelse for anvendt regnskabspraksis i årsrapporten, herunder indregningsmetoder, målegrundlag og valutakurser.

 § 53. Der skal redegøres for de indregningsmetoder og målegrundlag (værdiansættelsen), der er anvendt på posterne i balance, resultatopgørelse, noter og ledelsesberetning. Endvidere skal det fremgå, hvilken regnskabsklasse virksomheden aflægger årsrapport efter. Anføres beløbene i en anden valuta end danske kroner eller euro, jf. § 16, 2. pkt., skal der gives oplysning om kursen på den anførte valuta pr. balancedagen i forhold til danske kroner og den tilsvarende valutakurs pr. det foregående regnskabsårs balancedag.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 om oplysninger i regnskabsklasse B og præciserer de krav, der stilles til redegørelsen for anvendt regnskabspraksis i noterne til årsregnskabet, herunder specifikke oplysninger om indregnings- og målegrundlag for væsentlige poster.

 Stk. 2. Af redegørelsen skal for de relevante poster i det mindste fremgå:
1) Indregningsmetoderne og målegrundlag for aktiver og forpligtelser, herunder om, hvorvidt renter indregnes i kostprisen, og efter hvilke metoder og grundlag der foretages op-, ned- og afskrivninger samt op- og nedreguleringer. Herunder skal nævnes:
a) De værdiansættelsesmodeller og -teknikker, som er anvendt ved opgørelsen af dagsværdien, når aktiver eller forpligtelser måles til dagsværdi, jf. §§ 37-38, og dagsværdien ikke måles på grundlag af observationer på et aktivt marked.
b) Afskrivningsmetode, skøn over restværdi og brugstid i forbindelse med afskrivning af anlægsaktiver. Afskrivningsperioden for goodwill skal begrundes.
c) Metoder for indregning og måling af nettoomsætning, uanset om virksomheden undlader at oplyse nettoomsætningen, jf. § 32.
2) Metoderne for omregning fra fremmede valutaer til den valgte monetære enhed.
3) Metoderne efter § 50 for sikring af værdien af aktiver og forpligtelser samt metoderne for sikring af aktiver og forpligtelser, som virksomheden forventer at modtage henholdsvis påtage sig.
4) Indregningsmetoderne og målegrundlag anvendt ved virksomhedssammenslutninger.
5) Andelsvirksomheders behandling af efterbetaling fra og tilbagebetaling til andelshavere.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapportens noter og præciserer kravene til redegørelse for ændringer i regnskabsmæssige skøn eller væsentlige fejl, herunder beløbsmæssig indvirkning på aktiver, passiver, finansiel stilling og resultat.

 § 54. Ændres regnskabsmæssige skøn, jf. § 52, skal de ændrede skøn forklares, ligesom den beløbsmæssige indvirkning på aktiver, passiver, den finansielle stilling og resultatet så vidt muligt skal oplyses. Tilsvarende gælder, hvis indregning og måling af aktiver og forpligtelser ændres som følge af væsentlige fejl.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 om oplysninger i regnskabsklasse B og omhandler kravet om at give oplysninger ved væsentlige ændringer i virksomhedens aktiviteter for at sikre sammenlignelighed mellem regnskabsår.

 § 55. Er sammensætningen af virksomhedens aktiviteter ændret i løbet af regnskabsåret, skal der gives oplysninger, der muliggør en sammenligning af virksomheden år for år. Oplysningerne kan dog undlades, hvis sammenligningstallene for balancen og resultatopgørelsen tilpasses de i regnskabsåret skete ændringer.


Dette afsnit omhandler krav til oplysninger i årsrapporter, herunder sammenligningsoplysninger mellem regnskabsår, og indgår i reglerne for regnskabsklasse B i årsregnskabsloven.

 Stk. 2. Kan beløb for regnskabsåret og det foregående år ikke sammenlignes, eller er beløbene tilpasset, skal den manglende sammenlignelighed henholdsvis den foretagne tilpasning anføres samt begrundes konkret og fyldestgørende.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapporten for regnskabsklasse B og vedrører specifikt noteoplysninger om egenkapital, herunder krav om at medtage en oversigt over bevægelser i dagsværdireserven.

 § 55 a. Virksomheden skal medtage en oversigt, som viser bevægelser i dagsværdireserven, jf. § 49, stk. 3, i løbet af regnskabsåret.


Afsnit III, Kapitel 8, Noteoplysninger – Oplysninger om egenkapital

 § 56. (Ophævet)


Afsnit III, Kapitel 8, Noteoplysninger – Oplysninger om aktiver

 § 57. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D og præciserer de specifikke oplysninger, der skal gives, når virksomheden vælger at opskrive anlægsaktiver, som ikke løbende reguleres til dagsværdi.

 § 58. Opskriver virksomheden anlægsaktiver, som ikke løbende reguleres til dagsværdi efter §§ 37-38, skal følgende oplyses:
1) Den regnskabsmæssige værdi i balancen, som ville have været indregnet, hvis opskrivning efter § 41, stk. 1, ikke havde været foretaget.
2) Om posten »Reserve for opskrivning« under egenkapitalen:
a) Størrelsen primo regnskabsåret,
b) tilgang i løbet af regnskabsåret,
c) årets tilbageførsler af tidligere års opskrivninger,
d) årets afskrivninger,
e) afgang i løbet af regnskabsåret og
f) størrelsen ultimo regnskabsåret.
3) Indregning og måling af den skattemæssige effekt af bevægelserne i opskrivningsreserven, jf. nr. 2.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapporten for virksomheder i regnskabsklasse B, C og D og præciserer de oplysninger, der skal gives om aktiver og forpligtelser, der måles til dagsværdi i henhold til indregnings- og målegrundlagene i §§ 37-38.

 § 58 a. For hver kategori af aktiver eller forpligtelser, som måles til dagsværdi, jf. §§ 37-38, skal oplyses
1) dagsværdien ultimo regnskabsåret,
2) ændringer af dagsværdien, der er indregnet direkte i resultatopgørelsen, og
3) ændringer, der er indregnet i dagsværdireserven, jf. § 49, stk. 3, under egenkapitalen.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapportens noter og præciserer, at der skal gives oplysning om de centrale forudsætninger ved beregning af dagsværdi, når denne ikke er baseret på observationer fra et aktivt marked, som en del af redegørelsen for anvendt regnskabspraksis for finansielle aktiver og forpligtelser.

 Stk. 2. Måles aktiver eller forpligtelser til dagsværdi, jf. §§ 37-38, og måles dagsværdien ikke på grundlag af observationer på et aktivt marked, skal der oplyses om de centrale forudsætninger, som er anvendt ved beregningen.


Dette afsnit omhandler oplysninger i årsrapporten om aktiver og forpligtelser, der måles til dagsværdi, herunder krav til at oplyse om centrale forudsætninger ved beregningen af dagsværdi.

 Stk. 3. Oplysningerne i stk. 2 kan gives samlet for en kategori eller en gruppe af aktiver eller forpligtelser, hvis de centrale forudsætninger for dagsværdiberegningen i henholdsvis kategorien og gruppen af aktiver eller forpligtelser ikke afviger væsentligt indbyrdes.


Dette afsnit indgår i reglerne for oplysninger i årsrapportens noter og præciserer de krav, der stilles til oplysninger om afledte finansielle instrumenter, der måles til dagsværdi, som en del af regnskabsklasse B, C og D.

 § 58 b. For afledte finansielle instrumenter, som løbende måles til dagsværdi, jf. § 37, stk. 1, skal der oplyses om omfanget og karakteren af instrumenterne samt væsentlige betingelser, som kan få betydning for beløbet, tidspunktet og sikkerheden for fremtidige pengestrømme.


Oplysninger om afledte finansielle instrumenter, herunder omfanget, karakteren og væsentlige betingelser, samt mulighed for at give oplysningerne samlet for ensartede instrumenter.

 Stk. 2. Oplysningerne i stk. 1 kan gives samlet for ensartede afledte finansielle instrumenter.


Dette afsnit omhandler oplysninger om forskelsbeløb ved første indregning af kapitalandele, når disse indregnes efter indre værdis metode i henhold til § 43 a, og beregningen sker i overensstemmelse med reglerne for virksomhedsovertagelse og -sammenlægning i §§ 121-123.

 § 58 c. Virksomheden skal oplyse om de positive og negative forskelsbeløb, som konstateres ved første indregning af kapitalandele efter § 43 a. Forskelsbeløbene beregnes efter § 121, jf. §§ 122 og 123.


Dette afsnit omhandler oplysninger, der skal gives i regnskabsnoterne, herunder specifikke krav til oplysning om indregning af renteomkostninger i kostprisen for aktiver.

 § 59. Indregner virksomheden renteomkostninger som en del af kostprisen for aktiver, skal årets indregnede rentebeløb oplyses for hver post.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for interessent- og kommanditselskaber fra pligten til at aflægge årsrapport, når deres regnskab indgår i et koncernregnskab udarbejdet af en interessent, komplementar eller dennes modervirksomhed, og når bestemte betingelser om konsolidering, lovgivningsmæssig tilhørsforhold og offentliggørelse er opfyldt.

 § 5. Et interessent- eller kommanditselskab, der er omfattet af § 3, stk. 1, nr. 2, kan undlade at aflægge årsrapport og i stedet indsende undtagelseserklæring i henhold til § 146, stk. 1, hvis
1) dets regnskab ved fuld konsolidering, pro rata-konsolidering eller ved indregning og måling til regnskabsmæssig indre værdi indgår i et koncernregnskab, der er aflagt af en interessent eller komplementar eller af en af disses modervirksomheder i stedet,
2) interessenten eller komplementaren har hjemsted her i landet eller henhører under lovgivningen i et andet EU-land eller i et EØS-land,
3) koncernregnskabet er udarbejdet efter reglerne i denne lov eller, hvis interessenten, komplementaren eller den pågældende modervirksomhed er udenlandsk, efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer og det er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler og
4) det oplyses i det omhandlede koncernregnskab, at interessentskabet henholdsvis kommanditselskabet har undladt at aflægge årsrapport under henvisning til denne paragraf.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for interessent- og kommanditselskaber fra pligten til at aflægge årsrapport, når deres regnskab indgår i et koncernregnskab eller aflægges af en modervirksomhed.

 Stk. 2. Et interessent- eller kommanditselskab, der er omfattet af § 3, stk. 1, nr. 2, kan undlade selv at aflægge årsrapport og i stedet indsende undtagelseserklæring i henhold til § 146, stk. 2, hvis
1) en af virksomhedens interessenter henholdsvis komplementarer har hjemsted her i landet og
2) interessenten eller komplementaren aflægger årsrapporten for interessent- eller kommanditselskabet og herunder lader den revidere og offentliggøre efter reglerne i denne lov sammen med sin egen årsrapport i en fælles årsrapport eller som to særskilte årsrapporter.