Dette afsnit omhandler reglerne for væsentlige forandringer af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder krav om kommunalbestyrelsens godkendelse, undtagelser for visse arbejder, samt betingelser for sammenlægning af boliger og ibrugtagning til anden anvendelse end beboelse.

 § 28. Væsentlig forandring af en ejendom, der tilhører en almen boligorganisation, kan kun ske med kommunalbestyrelsens godkendelse. Arbejder omfattet af § 39, stk. 6, i lov om leje af almene boliger kan dog foretages uden kommunalbestyrelsens godkendelse. Kommunalbestyrelsen kan godkende ibrugtagning af boliger til anden anvendelse end beboelse, hvis ændringen skønnes nødvendig efter en samlet vurdering af hensynet til de boligsøgende og baggrunden for ændringen. Godkendelse af sammenlægning af boliger må kun gives, hvis boligen er beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, og efter sammenlægningen ikke overstiger 140 m 2 . Godkendelse af sammenlægning af beboede boliger må kun gives, når sammenlægningen indgår i en helhedsplan, der skal fremtidssikre boligområdet. Fremsættes der forslag om væsentlig forandring af en almen boligorganisations ejendom på en ejerforenings generalforsamling, kan boligorganisationens bestyrelse kun stemme for forandringen efter forudgående godkendelse af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit omhandler godkendelseskrav for nedrivning af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, og henviser til reglerne for afhændelse i § 27.

 Stk. 2. Ved nedrivning af en ejendom, der tilhører en almen boligorganisation, finder bestemmelserne i § 27, stk. 1, tilsvarende anvendelse. Hvis ejendommen omfatter almene boliger, skal nedrivningen tillige godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler betingelserne for, at Indenrigs- og Boligministeriet kan godkende nedrivning af almene boliger, når der foreligger alvorlige byggetekniske problemer, vedvarende udlejningsvanskeligheder eller væsentlige boligsociale udfordringer i et udsat boligområde.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning godkende nedrivning af almene boliger efter stk. 2, 2. pkt., når der er
1) dokumenterede alvorlige byggetekniske problemer ved ejendommen,
2) dokumenterede vedvarende og væsentlige udlejningsvanskeligheder eller
3) væsentlige boligsociale udfordringer i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at indberette afhændelse og forandring af ejendomme med statslån, statsgaranterede lån eller statslig driftsstøtte til Udbetaling Danmark, som vurderer, om støtten skal ændres eller bortfalde.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen indberetter afhændelse og forandring af ejendomme, herunder nedlæggelse af boliger, hvori indestår statslån eller statsgaranterede lån, eller hvortil der ydes statslig driftsstøtte, til Udbetaling Danmark.


Dette afsnit handler om kommunalbestyrelsens og Udbetaling Danmarks rolle ved afhændelse og forandring af ejendomme i almen boligsektor, herunder vurdering af støtteforhold og økonomiske konsekvenser.

 Stk. 5. Udbetaling Danmark afgør, om forudsætningerne for støtten er ændret, således at den helt eller delvis skal bortfalde for fremtiden, hvorvidt belåning kan forblive indestående, samt hvorvidt og i hvilket omfang et nettoprovenu skal indbetales som ekstraordinært afdrag på statslån, statsgaranterede lån eller foranstående lån.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra reglerne om indberetning og disposition af nettoprovenu ved afhændelse af ejendomme i udsatte boligområder, når der er tale om salg efter § 75 a og § 75 b, og muligheden for, at indenrigs- og boligministeren kan godkende, at nettoprovenuet i stedet for ekstraordinært afdrag overføres til dispositionsfonden.

 Stk. 6. Stk. 4 og 5 finder ikke anvendelse ved salg efter § 75 a og § 75 b. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning godkende, at nettoprovenuet ved afhændelse af ejendomme efter § 27, stk. 1, som er beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, ikke skal indbetales som ekstraordinært afdrag efter stk. 5, men overføres til dispositionsfonden.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelse til at godkende sammenlægning af boliger uden for udsatte boligområder, når det er nødvendigt for at løse udlejningsvanskeligheder, og følger efter regler om godkendelse af væsentlige forandringer af ejendomme i kapitel 1.

 § 28 a. Indenrigs- og boligministeren kan efter indstilling fra kommunalbestyrelsen godkende sammenlægning af boliger uden for udsatte boligområder, jf. § 61 a, stk. 1, når boligen efter sammenlægningen ikke overstiger 140 m 2 og det sandsynliggøres, at sammenlægningen vil afhjælpe vedvarende og dokumenterede udlejningsvanskeligheder.


Dette afsnit omhandler betingelser for godkendelse af sammenlægning af boliger uden for udsatte boligområder, når det er nødvendigt for at fremme en blandet beboersammensætning, og boligen efter sammenlægning ikke overstiger 140 m².

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan herudover efter indstilling fra kommunalbestyrelsen godkende sammenlægning af boliger uden for udsatte boligområder, jf. § 61 a, stk. 1, når boligen efter sammenlægningen ikke overstiger 140 m 2 og sammenlægningen er nødvendig for at opnå en blandet beboersammensætning i området.


Regler for pantebrevsudstedelse i ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder undtagelser og krav om godkendelse fra kommunalbestyrelsen eller indenrigs- og boligministeren.

 § 29. Udstedelse af pantebreve, herunder i forbindelse med konvertering eller omprioritering, i en ejendom, der tilhører en almen boligorganisation, kan kun ske med kommunalbestyrelsens godkendelse. Undtaget herfra er dog pantebreve til Landsbyggefonden samt pantebreve, der udstedes i forbindelse med:
1) Ejendomserhvervelse.
2) Optagelse af byggelån.
3) Endelig prioritering af nyopførte ejendomme.
4) Konvertering af lån som nævnt i § 179, stk. 1, hvor udstedelse af pantebreve kun kan ske med indenrigs- og boligministerens godkendelse.
5) Endelig prioritering af renoveringsarbejder som nævnt i § 91, stk. 1, 2, 4 og 5.
6) Endelig prioritering af renoveringsarbejder som nævnt i § 100, stk. 1.


Dette afsnit omhandler reglerne for udstedelse af pantebreve i ejendomme, der tilhører almene boligorganisationer, herunder særlige bestemmelser for kommunale og regionale almene ældreboliger.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen eller regionsrådet udsteder pantebreve i kommunale eller regionale almene ældreboliger.


Dette afsnit omhandler kravene til tinglysning af pantebreve for ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, og indgår i kapitel 1, der handler om almen boligvirksomhed, specifikt i forbindelse med udstedelse af pantebreve efter kommunalbestyrelsens godkendelse.

 Stk. 3. Ved anmeldelse til tinglysning af et pantebrev i en ejendom, der tilhører en almen boligorganisation, skal dokumentet indeholde oplysning om, at der foreligger godkendelse efter stk. 1, erklæring om, at godkendelse efter stk. 1 indhentes efterfølgende, idet der er tale om konvertering af fastforrentet lån til fastforrentet lån, eller erklæring om, at godkendelse er ufornøden, jf. stk. 1, nr. 1-6. Hvis godkendelse eller erklæring ikke foreligger, sætter dommeren i overensstemmelse med reglerne i tinglysningsloven en frist til fremskaffelse af godkendelse eller erklæring. Indenrigs- og boligministeren fastsætter efter forhandling med justitsministeren nærmere regler om erklæringens udformning.


Dette afsnit omhandler vilkår for pantebrevsudstedelse og finansiering i forbindelse med ejendomserhvervelse af almene boligorganisationer, herunder krav til garanti ved optagelse af lån til grundkøb.

 Stk. 4. Almene boligorganisationer kan kun optage lån til finansiering af grundkøb med henblik på bebyggelse, såfremt der foreligger tilsagn om garanti fra en kommune eller anden lige så sikker garanti, f.eks. fra et pengeinstitut eller forsikringsselskab, således at erhvervelsen ikke kan påføre organisationen eller dens boligtagere tab.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, "Almen boligvirksomhed", og omhandler definitioner og godkendelse af selvejende institutioner som almindelige boligorganisationer, herunder omdannelse af selvejende ungdomsboliginstitutioner med offentlig støtte til almindelige boligorganisationer.

 § 2. Kommunalbestyrelsen kan godkende, at en selvejende ungdomsboliginstitution indeholdende boliger, der er opført med offentlig støtte efter byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilovgivningen, omdannes til en almen boligorganisation eller en afdeling af en almen boligorganisation eller til en selvejende almen ungdomsboliginstitution.


Dette afsnit omhandler omdannelse af kollegier til almindelige eller selvejende almenboligorganisationer, herunder muligheden for fravigelse af regler om bestyrelsesstruktur og udlejning under særlige forhold.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan godkende, at kollegier, der ikke er opført med offentlig støtte, omdannes til en almen boligorganisation eller en afdeling af en almen boligorganisation eller til en selvejende almen ungdomsboliginstitution, såfremt de opfylder bestemmelserne herom. Kommunalbestyrelsen kan dog i helt særlige tilfælde godkende fravigelser fra de regler om bestyrelsens sammensætning og om udlejning, som gælder for almene boligorganisationer og selvejende almene ungdomsboliginstitutioner. Kommunalbestyrelsens godkendelse efter 2. pkt. skal være tidsbegrænset.


Dette afsnit omhandler omdannelse af selvejende institutioner til almene boligorganisationer og indgår i kapitel 1, der definerer almen boligvirksomhed og de betingelser, der gælder for godkendelse og omdannelse af boligorganisationer.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan godkende, at en selvejende ældreboliginstitution indeholdende boliger, der er opført med offentlig støtte efter denne lov eller den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, omdannes til en almen boligorganisation eller en afdeling af en almen boligorganisation.


Dette afsnit omhandler omdannelse af selvejende institutioner til almen boligorganisation eller afdeling heraf, herunder betingelser for godkendelse af sådan omdannelse, når det gælder lette kollektivboliger opført med offentlig støtte efter tidligere love om boligbyggeri.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan godkende, at en selvejende institution indeholdende lette kollektivboliger omdannes til en almen boligorganisation eller en afdeling af en almen boligorganisation, såfremt boligerne er opført med offentlig støtte efter tidligere love om boligbyggeri.


Dette afsnit omhandler betingelser for omdannelse af selvejende institutioner til almene boligorganisationer, herunder krav til godkendelse fra kommunalbestyrelsen og begrænsninger vedrørende ejendomme med tilbagekøbsklausul.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan ikke godkende omdannelse efter stk. 1-4, hvis boligerne er beliggende på en ejendom med tilbagekøbsklausul.


Dette afsnit omhandler godkendelse af omdannelse af selvejende ungdoms-, ældre- og lette kollektivboliginstitutioner til almene boligorganisationer eller afdelinger herunder, herunder overførsel af offentlig støtte.

 Stk. 6. Kommunalbestyrelsen indberetter omdannelse af de i stk. 1, 3 og 4 nævnte institutioner til Udbetaling Danmark. Udbetaling Danmark meddeler den almene boligorganisation eller den selvejende almene ungdomsboliginstitution, at allerede meddelte tilsagn om offentlig støtte på uændrede vilkår overføres til den pågældende afdeling under den almene boligorganisation eller den selvejende almene ungdomsboliginstitution.


Kapitel 1, afsnit om Erhvervelse, forandring, pantebrevsudstedelse og afhændelse, der omhandler regler for afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger.

 § 30. Ejendomme, hvori der er almene ældreboliger, skal tilbydes henholdsvis kommunen eller regionen, hvis boligerne er tilvejebragt særlig med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, før de afhændes til andre, medmindre afhændelse sker inden for samme boligorganisation eller til en anden almen boligorganisation.


Dette afsnit omhandler tilbudspligtens gyldighed ved overdragelse af ejendomme, herunder ved salg eller mageskifte, i forbindelse med afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger.

 Stk. 2. Tilbudspligten gælder, når en ejendom eller en del heraf overdrages ved salg eller mageskifte.


Dette afsnit omhandler tilbudspligt ved afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger til kommunen eller regionen, herunder krav om, at tilbudspligten også gælder for andre rettighedshavere over ejendommen.

 Stk. 3. Tilbudspligten skal respekteres af indehavere af andre rettigheder over ejendommen, uanset hvornår disse rettigheder er stiftet.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 om almen boligvirksomhed og omhandler regler for tilbudspligt ved afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger til kommunen eller regionen, herunder krav til tilbudets indhold og acceptfrist.

 Stk. 4. Tilbud i henhold til stk. 1 og 2 skal angive salgssummen, den kontante udbetaling og de øvrige vilkår, der skal være af et sådant indhold, at de kan opfyldes af kommunen. Acceptfristen skal være mindst 8 uger. § 27, stk. 6, om vurdering m.v. finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit er en del af kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og mere specifikt § 30, som vedrører tilbudspligt ved afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger. Afsnittet præciserer, hvad der skal ske, hvis kommunen eller regionen ikke accepterer tilbuddet om køb af ejendommen.

 Stk. 5. Bliver ejerens tilbud ikke accepteret, kan ejendommen overdrages til anden side ved salg på de tilbudte vilkår eller ved mageskifte, hvis skødet anmeldes til tinglysning senest 1 år efter tilbuddet til kommunen eller regionen.


Dette afsnit omhandler reglerne for tilbudspligt ved afhændelse af ejendomme med almene ældreboliger, herunder procedurer ved tvangsauktion.

 Stk. 6. Ved afholdelse af tvangsauktion over en ejendom, der er omfattet af tilbudspligten, skal fogedretten indkalde kommunalbestyrelsen eller regionsrådet, jf. retsplejeloven § 564. Tilsvarende gælder, hvis der afholdes forberedende møde efter retsplejelovens § 563.


Dette afsnit omhandler reglerne for tinglysning af dokumenter ved overdragelse af ejendomme, hvor der gælder tilbudspligt, og henviser til justitsministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler herfor.

 Stk. 7. Regler om tinglysning af dokumenter om overdragelse af en ejendom, hvorpå der er tilbudspligt, fastsættes af justitsministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 3 om kapitalforhold og præciserer anvendelsen af likvide midler i dispositionsfonden for almene ældre- og ungdomsboliger, der ejes af selvejende institutioner, kommuner eller regioner, herunder regler for tredjedelsanvendelsen af midler fra udamortiserede prioriteter.

 § 30 a. I almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og i almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution, skal 1/3 af de likvide midler, som svarer til de midler, der er nævnt i § 20, stk. 1, nr. 7, anvendes i overensstemmelse med § 20, stk. 2-4, 7 og 8, eller regler herom fastsat i medfør af § 32.


Dette afsnit indgår i kapitel 32 om kapitalforhold og dispositionsfond i lov om almene boliger m.v. og præciserer anvendelsen af likvide midler fra udamortiserede prioriteter i selvejende institutioner, kommunale og regionale ældreboliger samt ungdomsboliger med støtte tildelt før 1. januar 1999.

 Stk. 2. I almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og i almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution, der har fået meddelt tilsagn om støtte før den 1. januar 1999, skal 1/3 af de likvide midler, der fremkommer i forbindelse med udamortiserede prioriteter, anvendes i overensstemmelse med § 20, stk. 2-4, 7 og 8, eller regler herom fastsat i medfør af § 32.


Dette afsnit i kapitel 30 a omhandler anvendelsen af likvide midler fra udamortiserede prioriteter i specifikke typer boliger, herunder universitetsnære ungdomsboliger og selvejende institutioner, hvor der er meddelt støtte før 1. januar 1997, og som ikke er omdannet til almene boliger.

 Stk. 3. I universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6, og i selvejende ældreboliger, ungdomsboliger og lette kollektivboliger, hvor tilsagn om støtte efter tidligere boligbyggerilove, tidligere byggestøttelove, den tidligere kollegiestøttelov eller den tidligere ældreboliglov er meddelt før den 1. januar 1997 og som ikke er omdannede til almene boliger, skal de likvide midler, der efter den 1. januar 2000 fremkommer i forbindelse med udamortiserede prioriteter anvendes i overensstemmelse med § 20, stk. 2-4, 7 og 8, eller regler herom fastsat i medfør af § 32.


Dette afsnit fastsætter, at bestemmelserne om formål, målsætninger, udlejning og tinglysning ved afhændelse eller forandring af ejendomme, som gælder for almene boligorganisationer, ligeledes finder anvendelse på kommunale og regionale ældreboliger.

 § 31. §§ 5 b, 6 a-6 e og 27 a og § 28, stk. 4 og 5, finder tilsvarende anvendelse på almene ældreboliger, som ejes af en kommune eller en region.


Dette afsnit i kapitel 1 fastlægger, at bestemmelser om formål, målsætninger, organisation, kapitalforhold og tilsyn for almene boligorganisationer også gælder for selvejende almene ungdoms- og ældreboliger, herunder særlige regler for erhvervelse og afhændelse af ejendomme.

 Stk. 2. §§ 5 b, 6 og 6 a-6 f, § 12, stk. 1 og 3-5, §§ 14, 14 a, 15, 17 og 18, § 23, 1. pkt., § 26, stk. 1, og §§ 27-29 finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdoms- og ældreboliger. Herudover finder bestemmelserne i § 30 tilsvarende anvendelse på selvejende almene ældreboliger. Bestemmelsen i § 23, 1. pkt., gælder tilsvarende for de i § 30 a, stk. 3, omhandlede selvejende ældreboliger, ungdomsboliger og lette kollektivboliger.


Dette afsnit befinder sig i Kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler for en række centrale forhold vedrørende almen boligorganisationers oprettelse, struktur, ledelse, kapitalforhold og godkendelse.

 § 32. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i §§ 1, 2, 6, 6 a-6 f, 9-11, 14, 14 a, 14 b, 15, 16, 19, 20, 22, 23 og 28-30 a.


Kapitel 2 – Beboerdemokrati: Regler for sammensætning og valg af bestyrelsesmedlemmer i almen boligorganisation, herunder krav om beboerrepræsentation og særlige regler for administrationsorganisationer og garantiorganisationer.

 § 33. I en almen boligorganisation vælger boligorganisationens øverste myndighed alle eller flertallet af bestyrelsens medlemmer. Mindst halvdelen skal være beboere i boligorganisationen. I almene administrationsorganisationer skal dog mindst halvdelen være beboerrepræsentanter i medlemmernes bestyrelser. Hvis en kommune eller en region, som ejer almene ældreboliger, er medlem af administrationsorganisationen, har kommunalbestyrelsen eller regionsrådet ret til at udpege mindst 1 bestyrelsesmedlem blandt beboerne i de kommunale eller regionale ældreboliger. I en almen garantiorganisation, herunder en almen administrationsorganisation, der er godkendt som en garantiorganisation, vælger garantforsamlingen et eller flere medlemmer til boligorganisationens bestyrelse. Herudover vælges bestyrelsesmedlemmerne i overensstemmelse med boligorganisationens vedtægter.


Dette afsnit omhandler valg og sammensætning af bestyrelsen i en almen boligorganisation, herunder valgperiode, genvalg, antal medlemmer og afsættelse af medlemmer, og indgår i kapitel 2, som handler om beboerdemokrati.

 Stk. 2. Medlemmer af en almen boligorganisations bestyrelse vælges for højst 2 år ad gangen. Genvalg kan finde sted. Bestyrelsen skal bestå af et ulige antal medlemmer. Et bestyrelsesmedlem kan til enhver tid afsættes af den, der har valgt eller udpeget den pågældende. For kommunalbestyrelsesudpegede medlemmer finder reglerne i lov om kommunernes styrelse anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og præciserer valgretten og sammensætningen af bestyrelsen i selvejende ældreboliginstitutioner, herunder undtagelsesmuligheder for beboernes medindflydelse.

 Stk. 3. I selvejende ældreboliginstitutioner vælger afdelingsbestyrelsen flertallet af bestyrelsens medlemmer. Mindst halvdelen skal være beboere i den selvejende institution, jf. dog stk. 4. Herudover vælges bestyrelsesmedlemmer i overensstemmelse med den selvejende institutions vedtægter. Indenrigs- og boligministeren vil dog efter indstilling fra kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor de selvejende almene ældreboliger agtes etableret, i ganske særlige tilfælde helt undtagelsesvis kunne bestemme, at beboerne kun kan vælge et antal, der svarer til en under halvdelen af medlemmerne i institutionens bestyrelse, hvis fundats, vedtægter eller lignende, der den 25. april 1996 er gældende for den organisation, der tager initiativ til at oprette den selvejende institution, er til hinder for, at beboerne udpeger flertallet af bestyrelsens medlemmer.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og omhandler særlige regler for sammensætning af bestyrelser i almene boligorganisationer og selvejende institutioner, hvor beboerne er særligt sårbare eller plejekrævende, og hvor der kan dispenseres fra de almindelige regler om valg af beboerrepræsentanter.

 Stk. 4. I almene boligorganisationer og i selvejende institutioner, der udelukkende består af ældreboliger, der bebos af svage og plejekrævende beboere, kan kommunalbestyrelsen eller regionsrådet beslutte, at beboerrepræsentanterne i boligorganisationens eller den selvejende institutions bestyrelse udpeges af kommunalbestyrelsen eller regionsrådet blandt beboere, pårørende eller andre, der vil kunne varetage beboernes interesser. Tilsvarende finder anvendelse, hvis der i en selvejende institution ikke er valgt afdelingsbestyrelse eller afdelingsbestyrelsen har nedlagt sit hverv, uden at en ny afdelingsbestyrelse er valgt.


Dette afsnit omhandler sammensætningen af bestyrelsen i selvejende almene ungdomsboliginstitutioner, herunder hvordan medlemmerne vælges af beboere, kommunalbestyrelsen og andre parter, afhængigt af institutionens type og status.

 Stk. 5. I selvejende almene ungdomsboliginstitutioner vælger beboerne, kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor ungdomsboligerne er beliggende, og de lokale uddannelsesinstitutioners ledelse hver en tredjedel af medlemmerne til bestyrelsen. I selvejende almene ungdomsboliginstitutioner, som har fået tilsagn efter § 115, stk. 6, vælger beboerne, kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor ungdomsboligerne er beliggende, og universiteterne, der har indskudt midler i fonden, dog hver en tredjedel af medlemmerne til bestyrelsen. I selvejende almene ungdomsboliginstitutioner, som indeholder boliger, der har status som startboliger, jf. § 101 a, stk. 1, vælger beboerne og kommunalbestyrelsen hver en tredjedel af medlemmerne til bestyrelsen. Den resterende tredjedel af medlemmerne til bestyrelsen vælges efter kommunalbestyrelsens beslutning af en frivillig organisation på det sociale område eller af lokale uddannelsesinstitutioners ledelse. Mindst en tredjedel skal være beboere i den selvejende institution.


Kapitel 2, Beboerdemokrati, omhandler beboernes medindflydelse i almindelige boligorganisationer, herunder valg og funktion af afdelingsbestyrelser i en almen boligafdeling.

 § 34. Boligtagerne i en almen boligafdeling kan på et afdelingsmøde vælge en afdelingsbestyrelse til at udøve medindflydelse. Afdelingsbestyrelsen skal bestå af et ulige antal medlemmer. Til afdelingsmødet indkaldes samtlige boligtagere og boligorganisationens bestyrelse. Boligorganisationens bestyrelse kan bemyndige andre til at deltage i mødet. Et afdelingsmøde kan beslutte, at en siddende afdelingsbestyrelse eller et eller flere afdelingsbestyrelsesmedlemmer afsættes før udløbet af funktionsperioden.


Dette afsnit omhandler valg og sammensætning af afdelingsbestyrelser i en almen boligafdeling og beskriver, hvordan en eksisterende lejer- eller beboerforenings bestyrelse kan udpeges som afdelingsbestyrelse ved afdelingsmøde.

 Stk. 2. Et afdelingsmøde kan ved stemmeflerhed blandt de stemmeberettigede deltagere beslutte, at en lejer- eller beboerforenings bestyrelse er afdelingsbestyrelse, hvis et flertal af boligtagerne er tilsluttet foreningen, og hvis foreningen kun har medlemmer, der bor i afdelingen. Et senere afdelingsmøde kan beslutte, at der på ny skal vælges afdelingsbestyrelse efter reglerne i stk. 1, 1.-3. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 om beboerdemokrati og omhandler særlige regler for sammensætning af afdelingsbestyrelser i ældreboligafdelinger, hvor beboerne er svage og plejekrævende, og hvor der enten ikke er valgt en afdelingsbestyrelse, eller hvor den eksisterende bestyrelse har nedlagt sit hverv.

 Stk. 3. Består afdelingen udelukkende af ældreboliger, der bebos af svage og plejekrævende beboere, og er der ikke valgt en afdelingsbestyrelse, kan kommunalbestyrelsen beslutte, at afdelingsbestyrelsen udpeges af kommunalbestyrelsen blandt beboere, pårørende eller andre, der vil kunne varetage beboernes interesse. 1. pkt. finder tilsvarende anvendelse, hvis en afdelingsbestyrelse har nedlagt sit hverv, uden at en ny er valgt.


Afdelingsbestyrelsen i en almen boligafdeling må ikke tildeles vederlag for deres arbejde, som en del af reglerne for beboerdemokrati og organisering af afdelinger.

 Stk. 4. Der må ikke tillægges afdelingsbestyrelsen vederlag for dens virksomhed.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 om beboerdemokrati og præciserer, hvordan bestyrelsen i den almene boligorganisation tiltræder ansvaret for afdelingsbestyrelsens funktioner, når der ikke er valgt eller fungerer en sådan i en given afdeling.

 Stk. 5. Er der i en afdeling ikke valgt afdelingsbestyrelse, eller har en afdelingsbestyrelse nedlagt sit hverv, uden at ny afdelingsbestyrelse er valgt, varetager boligorganisationens bestyrelse de funktioner, der er henlagt til afdelingsbestyrelsen.


Dette afsnit omhandler beboerdemokrati i almene boligorganisationer og specifikt muligheden for, at et afdelingsmøde kan uddelegere dele af sin kompetence til beboergrupper.

 Stk. 6. Et afdelingsmøde kan beslutte at uddelegere afdelingsbestyrelsens og afdelingsmødets kompetence på en række områder til en eller flere beboergrupper.


Dette afsnit omhandler valg og virksomhed i afdelingsbestyrelsen i en almen boligafdeling og indgår i kapitel 2, som handler om beboerdemokrati.

 Stk. 7. Nærmere regler om valg af afdelingsbestyrelse og dennes virksomhed fastsættes i vedtægterne.


Kapitel 2 om beboerdemokrati, der omhandler beboernes medindflydelse i almen boligorganisationer, herunder afdelingsbestyrelsens rolle og kompetencer.

 § 35. Afdelingsbestyrelsen godkender driftsbudget og årsregnskab for afdelingen.


Kapitel 2, Beboerdemokrati, omhandler beboernes medindflydelse i almindelige boligorganisationer, herunder valg af afdelingsbestyrelse og behandling af økonomiske anliggender på afdelingsmøder.

 § 36. Afdelingsbestyrelsen forelægger driftsbudget for afdelingsmødet til godkendelse. Godkendelse skal ske ved urafstemning blandt afdelingens boligtagere, når krav herom fremsættes af det i vedtægterne fastsatte nødvendige antal stemmeberettigede deltagere på afdelingsmødet. Antallet kan i vedtægterne højst fastsættes til at udgøre 25 pct. af de fremmødte stemmeberettigede deltagere. Afdelingsmødet afgør, om årsregnskab skal forelægges afdelingsmødet til godkendelse. Er afdelingsbestyrelse ikke valgt, skal driftsbudget og årsregnskab forelægges afdelingsmødet af boligorganisationens bestyrelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og præciserer undtagelser fra kravet om at forelægge et revideret driftsbudget for afdelingens boligtagere, når ejendomsskatter eller offentlige afgifter stiger.

 Stk. 2. Forøges de ejendomsskatter, der påhviler boligafdelingen, i budgetperioden, kan forelæggelse af et revideret driftsbudget dog undlades. Det samme gælder, hvis der pålægges afdelingen nye eller forøgede afgifter til vand, el, renovation eller lignende efter takster, der er fastsat eller godkendt af en offentlig myndighed.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og omhandler beboernes medindflydelse på beslutninger om arbejder og aktiviteter i en almen boligafdeling, herunder godkendelsesprocedurer og undtagelser vedrørende kommunalbestyrelsens pålæg.

 § 37. Afdelingsbestyrelsen forelægger de overordnede rammer for iværksættelse af arbejder og aktiviteter i afdelingen for afdelingsmødet til godkendelse, forinden disse iværksættes, jf. dog § 41.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og præciserer, under hvilke betingelser afdelingsmødet i en almen boligafdeling kan beslutte at iværksætte forebyggende arbejder, der sigter mod at styrke det sociale liv og netværk blandt beboere, herunder kravet om samtidig accept af en lejeforhøjelse.

 Stk. 2. Afdelingsmødet kan træffe beslutning om iværksættelse af forebyggende arbejder rettet mod boligområdet og de enkelte beboere med henblik på at styrke det sociale liv og netværk i boligområdet, såfremt afdelingsmødet samtidig tiltræder den nødvendige lejeforhøjelse.


Dette afsnit omhandler godkendelsesprocedurer for arbejder og aktiviteter i en almen boligafdeling, der medfører væsentlige lejeforhøjelser, og indgår i reglerne om beboerdemokrati og afdelingsmødets beslutningskompetence.

 Stk. 3. Medfører et arbejde eller en aktivitet lejeforhøjelse, der overstiger 15 pct. af den gældende årsleje, skal godkendelse ske ved urafstemning blandt afdelingens boligtagere, når krav herom fremsættes af det i vedtægterne fastsatte nødvendige antal stemmeberettigede deltagere på afdelingsmødet. Antallet kan i vedtægterne højst fastsættes til at udgøre 25 pct. af de fremmødte stemmeberettigede deltagere.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og præciserer, under hvilke omstændigheder den øverste myndighed i en almen boligorganisation kan træffe beslutning om gennemførelse af bestemte arbejder og aktiviteter uden afdelingens samtykke, når afdelingsmødet ikke godkender forslaget.

 Stk. 4. Kan afdelingsmødets godkendelse af gennemførelse af arbejder og aktiviteter ikke opnås, eller forkastes forslag herom ved urafstemning, kan boligorganisationens øverste myndighed uden afdelingens samtykke træffe beslutning om gennemførelse af
1) større renoveringsarbejder,
2) større energibesparende foranstaltninger,
3) boligsociale helhedsplaner,
4) fremtidssikring af bebyggelsen og
5) indsatser, der forebygger dannelse og opretholdelse af udsatte boligområder, jf. § 61 a, stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og præciserer betingelserne for, hvornår den øverste myndighed i en almen boligorganisation kan træffe beslutning om gennemførelse af større renoverings- og forbedringsarbejder uden afdelingens samtykke, herunder krav om, at arbejderne er nødvendige for at gøre boligerne tidssvarende og konkurrencedygtige, samt undtagelser vedrørende modernisering af køkkener og badeværelser.

 Stk. 5. Det er en betingelse for øverste myndigheds adgang til at træffe beslutning efter stk. 4, at de pågældende arbejder og aktiviteter er nødvendige for at gøre boligerne og boligafdelingen tidssvarende og konkurrencedygtige over for en bred kreds af boligsøgende. Arbejder, der består i modernisering af køkkener eller badeværelser, kan ikke gennemføres uden afdelingens samtykke, medmindre disse arbejder er nødvendige for, at det samlede projekt kan gennemføres på en hensigtsmæssig måde.


Dette afsnit er en del af kapitel 2, "Beboerdemokrati", og indgår i § 37, som omhandler godkendelse og forelæggelse af driftsbudget og årsregnskab samt beslutningstagen om iværksættelse af arbejder og aktiviteter i en almen boligafdeling. Afsnittet handler specifikt om de procedurer og krav, der gælder, når boligorganisationens øverste myndighed beslutter at gennemføre større renoverings- eller forbedringsarbejder uden afdelingens samtykke, og nævner her, at der i så fald kan nedsættes en realiseringsbestyrelse med repræsentanter fra både boligorganisationen og kommunalbestyrelsen.

 Stk. 6. Vælger boligorganisationens øverste myndighed at indsætte en realiseringsbestyrelse, der skal styre gennemførelsen af arbejder besluttet efter stk. 4, skal denne realiseringsbestyrelse omfatte mindst én ledelsesrepræsentant fra boligorganisationen og ét medlem af eller en repræsentant udpeget af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit er en del af kapitel 2, "Beboerdemokrati", og præciserer procedurer for, hvordan den øverste myndighed i en almen boligorganisation kan træffe beslutning om gennemførelse af større renoveringsarbejder eller andre væsentlige indsatser uden afdelingens samtykke, når disse er nødvendige for at sikre en tidssvarende og konkurrencedygtig boligafdeling. Afsnittet beskriver, at en sådan beslutning skal indberettes til Indenrigs- og Boligministeriet via kommunalbestyrelsen, og hvilke oplysninger indberetningen skal indeholde.

 Stk. 7. Den øverste myndigheds beslutning om gennemførelse af arbejder efter stk. 4 skal indberettes til Indenrigs- og Boligministeriet. Indberetningen skal sendes til kommunalbestyrelsen, der videresender den til Indenrigs- og Boligministeriet. Indberetningen skal indeholde oplysning om arbejdernes og aktiviteternes art og om baggrunden for, at øverste myndighed har fundet det nødvendigt at bringe stk. 4 i anvendelse.


Kapitel 2, Beboerdemokrati, omhandler medindflydelse og beslutningstagning i almindelige boligafdelinger og selvejende institutioner, herunder bestyrelsens rolle og afdelingsmødets kompetence.

 § 37 a. Er den ejendom, hvor afdelingen er beliggende, opdelt i ejerlejligheder, handler boligorganisationens bestyrelse på afdelingens vegne på ejerforeningens generalforsamling.


Dette afsnit omhandler boligorganisationens bestyrelses rolle og handlemåde på ejerforeningens generalforsamling, når afdelingen er beliggende i en ejendom, der er opdelt i ejerlejligheder, og hvordan bestyrelsen skal handle i overensstemmelse med afdelingsmødets beslutninger.

 Stk. 2. Bestyrelsen skal handle i overensstemmelse med afdelingsmødets beslutninger i spørgsmål vedrørende ejerforeningens husorden.


Dette afsnit omhandler reglerne for, hvordan en almen boligafdeling, der er beliggende i en ejendom opdelt i ejerlejligheder, deltager i ejerforeningens generalforsamling, herunder afdelingsbestyrelsens rolle i forbindelse med godkendelse af bestyrelsens indstillinger til ejerforeningens generalforsamling.

 Stk. 3. Inden afholdelse af ejerforeningens generalforsamling skal afdelingsbestyrelsen godkende bestyrelsens indstilling om at stemme for eller imod eller at fremsætte forslag om eller ændringsforslag til
1) driftsbudget,
2) årsregnskab,
3) forslag, som har betydning for fællesudgifternes størrelse, og
4) forslag om iværksættelse af øvrige arbejder eller aktiviteter i ejendommen.


Dette afsnit omhandler beboerdemokrati i en almen boligafdeling og specifikt reglerne for, hvordan afdelingsmødet kan kræve godkendelse af bestyrelsens indstillinger vedrørende ejerforeningens generalforsamling, herunder driftsbudget, årsregnskab og andre forslag.

 Stk. 4. Afdelingsmødet kan beslutte, at afdelingsbestyrelsen skal forelægge bestyrelsens indstillinger for afdelingsmødet til godkendelse. Godkendelse skal ske ved urafstemning blandt afdelingens boligtagere, når krav herom fremsættes af 25 pct. af de fremmødte stemmeberettigede deltagere.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og præciserer, hvordan bestyrelsen i en almen boligorganisation kan iværksætte vedligeholdelsesarbejder og renoveringer i en ejerforening, når kommunalbestyrelsen har givet pålæg efter § 41, eller når den øverste myndighed har truffet beslutning efter § 37, stk. 4, uden at behøve afdelingens samtykke.

 Stk. 5. Meddeler kommunalbestyrelsen pålæg efter § 41, kan bestyrelsen uden samtykke fra afdelingen søge de i § 41 nævnte arbejder iværksat i ejerforeningen. Hvis den øverste myndighed har truffet beslutning efter § 37, stk. 4, kan bestyrelsen ligeledes uden samtykke fra afdelingen søge sådanne arbejder og aktiviteter iværksat i ejerforeningen.


Dette afsnit er en del af kapitel 2, som omhandler beboerdemokrati i almene boligorganisationer, og specifikt paragraf 37 a, der vedrører boligorganisationens bestyrelses rolle på grundejerforeningens generalforsamling, når afdelingen er beliggende i en ejendom, der er omfattet af en grundejerforening.

 Stk. 6. Er den ejendom, hvor afdelingen er beliggende, omfattet af en grundejerforening, handler boligorganisationens bestyrelse på afdelingens vegne på grundejerforeningens generalforsamling. Boligorganisationen og afdelingen beslutter i samarbejde, hvordan afdelingen får indflydelse på de beslutninger, der træffes på grundejerforeningens generalforsamling.


Dette afsnit er en del af kapitel 2 (Beboerdemokrati) i lov om almene boliger m.v. og omhandler konfliktløsning mellem boligorganisationens bestyrelse og afdelingsbestyrelsen eller afdelingsmødet, hvor kommunalbestyrelsen har afgørende myndighed uden mulighed for videre klage til anden administrativ myndighed.

 Stk. 7. Bestyrelsen indbringer eventuelle tvistigheder mellem bestyrelsen og afdelingsbestyrelsen eller afdelingsmødet, jf. stk. 3, 4 og 6, for kommunalbestyrelsen. Kommunalbestyrelsens afgørelse kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Kapitel 2, Beboerdemokrati, omhandler beboernes medindflydelse i almindelige boligorganisationer, herunder afdelingsmødets kompetence til at træffe beslutninger om forbedringer af boliger.

 § 37 b. Afdelingsmødet kan træffe beslutning om gennemførelse af bestemte forbedringer af det lejede efter lejerens ønske og om gennemførelse af sådanne forbedringer af ledige lejemål. Forbedringerne finansieres med annuitetslån med en maksimal løbetid på 30 år. Afdelingsmødet kan fastsætte nærmere rammer for den enkelte lejers adgang til at få forbedret sin bolig, herunder fastsætte maksimumsbeløb for anskaffelsessummerne for de enkelte forbedringsarbejder. Boligorganisationen godkender afdelingsmødets beslutninger.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og vedrører konfliktløsning mellem boligorganisationens bestyrelse og afdelingsmødet vedrørende beslutninger om forbedringer af boliger, hvor kommunalbestyrelsen træffer den endelige afgørelse.

 Stk. 2. Boligorganisationens bestyrelse indbringer eventuelle uenigheder mellem boligorganisationen og afdelingsmødet om afdelingsmødets beslutninger efter stk. 1 for kommunalbestyrelsen, som træffer den endelige administrative afgørelse.


Dette afsnit er en undtagelse i forbindelse med reglerne om forbedringer af boliger i en almen boligafdeling, hvor afdelingsmødet kan beslutte gennemførelse af forbedringer finansieret med annuitetslån, men hårde hvidevarer er ikke omfattet.

 Stk. 3. Stk. 1 omfatter ikke hårde hvidevarer.


Kapitel 2: Beboerdemokrati

 § 38. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og beskriver afdelingsbestyrelsens rolle i opretholdelsen af god orden samt dens rettigheder og pligter i forhold til ansættelse/afsagelse af ejendomsfunktionærer og deltagelse i eftersyn af byggeriet.

 § 39. Afdelingsbestyrelsen påser, at der er god orden i afdelingen. Afdelingsbestyrelsen skal orienteres om ledelsens ansættelse og afskedigelse af ejendomsfunktionærer. Afdelingsbestyrelsen kan være til stede ved de i § 154 omhandlede eftersyn, og skal orienteres om den rapport, der udfærdiges på baggrund af eftersynet.


Dette afsnit, § 3, indgår i kapitel 1, "Almen boligvirksomhed", og definerer, hvilke boliger der anses som almene familieboliger i henhold til loven. Det specificerer de forskellige kriterier og situationer, hvorunder en bolig kan klassificeres som en almen familiebolig, herunder mærkning ved tilsagn om offentlig støtte, overgang fra andre boligtyper og erhvervelse af eksisterende ejendomme til omdannelse.

 § 3. Almene familieboliger er:
1) Boliger, der samtidig med kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte efter denne lov er mærket som almene familieboliger.
2) Boliger, der den 31. december 1996 tilhørte et almennyttigt boligselskab bortset fra almennyttige ungdomsboliger og lette kollektivboliger etableret med offentlig støtte efter tidligere love om boligbyggeri.
3) Boliger, der ved kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte til ombygning efter § 115, stk. 1, nr. 6, mærkes som familieboliger.
4) Almene ældreboliger, der i forbindelse med Landsbyggefondens tilsagn om støtte til ombygning efter § 91, stk. 1, nr. 3, og stk. 5, mærkes som almene familieboliger.
5) Boliger i eksisterende udlejningsejendomme og parcelhuse, der erhverves af en almen boligorganisation med henblik på omdannelse til alment boligbyggeri og udlejning som familieboliger.
6) Almene ungdoms- og ældreboliger, som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som familieboliger.
7) Boliger, der er opført med offentlig støtte efter lov om byfornyelse og mærket som almene familieboliger.


Dette afsnit omhandler definitionen og etableringen af almene familieboliger, herunder muligheden for at etablere disse som bofællesskaber under bestemte vilkår fastsat af kommunalbestyrelsen.

 Stk. 2. Almene familieboliger kan etableres som bofællesskaber, når kommunalbestyrelsen senest samtidig med tilsagnet beslutter, at boligerne skal indrettes som individuelle eller kollektive bofællesskaber.


Dette afsnit omhandler kravene til oprettelse af individuelle bofællesskaber inden for almene familieboliger, herunder minimumsantallet af boliger og kravet om et fællesareal, med mulighed for dispensation fra kommunalbestyrelsen.

 Stk. 3. Et individuelt bofællesskab skal bestå af mindst fem boliger. Herudover skal bofællesskabet indeholde et fællesareal, som kan benyttes af lejerne i bofællesskabet. Kommunalbestyrelsen kan i ganske særlige tilfælde godkende, at bofællesskabet består af mindst tre boliger.


Dette afsnit omhandler kravene til indretning af kollektive bofællesskaber i almene familieboliger, herunder minimumsantallet af værelser og muligheden for dispensation fra kravet om et ekstra fællesværelse, hvis der er et fælles køkken.

 Stk. 4. Et kollektivt bofællesskab skal bestå af mindst to værelser. Herudover skal bofællesskabet indeholde et ekstra værelse, som kan benyttes af lejerne i bofællesskabet. Kommunalbestyrelsen kan dog godkende, at bofællesskabet ikke indeholder det ekstra værelse, som er nævnt i 2. pkt., hvis bofællesskabet er indrettet med et køkken, hvor beboerne kan spise sammen m.v.


Dette afsnit omhandler regler for ommærkning af boliger til almene familieboligbofællesskaber i forbindelse med ændret anvendelse af eksisterende boliger, herunder ombygning med offentlig støtte og aftaler mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen.

 Stk. 5. Bestemmelserne i stk. 1, nr. 3, 4 og 6, finder tilsvarende anvendelse ved ommærkning til almene familieboligbofællesskaber.


Kapitel 1, § 3, stk. 6, i lov om almene boliger m.v., om udlejning af almene familieboliger som bofællesskaber.

 Stk. 6. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at almene familieboliger fremover udlejes som almene familieboligbofællesskaber.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og omhandler beboernes medindflydelse i en almen boligafdeling, herunder fastsættelse af husorden ved afdelingsmøde.

 § 40. Afdelingsmødet fastsætter en husorden for afdelingen.


Dette afsnit omhandler fastsættelse af husorden i en almen boligafdeling og præciserer, at hvis afdelingen er en del af en ejerforening oprettet ved udnyttelse af tagetager, påbygning eller salg efter kapitel 5 a, er det ejerforeningen, der fastsætter husordenen.

 Stk. 2. Er afdelingen omfattet af en ejerforening, som er etableret ved indretning af uudnyttede tagetager eller ved påbygning af yderligere etager efter §§ 20 og 23 i lov om ejerlejligheder, fastsættes husordenen af ejerforeningen. Det samme gælder, hvis afdelingen er omfattet af en ejerforening, som er etableret ved salg efter kapitel 5 a.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 (Beboerdemokrati) og regulerer boligorganisationens ret til at iværksætte vedligeholdelse og renovering uden beboernes samtykke, når kommunalbestyrelsen har givet pålæg hertil.

 § 41. Hvis kommunalbestyrelsen meddeler pålæg herom, kan boligorganisationens bestyrelse uden samtykke fra afdelingsbestyrelse og afdelingsmøde iværksætte vedligeholdelsesarbejder og fornyelser, rimelige moderniserings- og forbedringsarbejder, kollektive anlæg, ekstraordinære renoveringsarbejder samt udbedring af byggeskader og gennemførelse af bygningsændringer m.v. efter § 91, stk. 1, 2, 4 og 5.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 "Beboerdemokrati" og regulerer løsning af tvistigheder mellem boligorganisationens bestyrelse og afdelingsbestyrelsen eller afdelingsmødet vedrørende godkendelse af driftsbudget og årsregnskab, hvor kommunalbestyrelsen har endelig afgørelseskompetence.

 § 42. Boligorganisationens bestyrelse indbringer eventuelle tvistigheder mellem bestyrelsen og afdelingsbestyrelsen eller afdelingsmødet om driftsbudget og årsregnskab for kommunalbestyrelsen, som træffer den endelige administrative afgørelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, "Beboerdemokrati", og specificerer, hvordan reglerne om beboerdemokrati, herunder valg af afdelingsbestyrelse og godkendelse af budgetter, tilsvarende gælder for kommunale og regionale almene ældreboliger, herunder at regionsrådet udøver bestemte beføjelser for regionale ældreboliger.

 § 43. § 34, stk. 1-4, 6 og 7, og §§ 35-40 finder tilsvarende anvendelse på kommunale og regionale almene ældreboliger. For ældreboliger, der tilhører en region, udøves beføjelserne i § 34, stk. 3, af regionsrådet. § 41 finder tilsvarende anvendelse på regionale almene ældreboliger.


Dette afsnit i kapitel 2 om beboerdemokrati fastlægger, at reglerne om beboerdemokrati, herunder valg og sammensætning af bestyrelser og afdelingsmøder, også gælder for selvejende ungdoms- og ældreboliger, med undtagelse af bestemmelsen om genvalg af bestyrelsesmedlemmer, som ikke finder anvendelse på selvejende ungdomsboliger.

 Stk. 2. Bestemmelserne i § 33, stk. 2, § 34, stk. 1, 2 og 4-7, og §§ 35-42 finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdoms- og ældreboliger. Bestemmelsen i § 33, stk. 2, 3. pkt., finder dog ikke anvendelse på selvejende almene ungdomsboliger.


Dette afsnit indgår i Kapitel 2, som omhandler beboerdemokrati i almene boligorganisationer, og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler for de bestemmelser, der vedrører beboermedindflydelse, valg af bestyrelser og afdelingsmøder.

 § 44. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de i §§ 33-42 nævnte forhold.


Dette afsnit er en del af kapitel 2 (Beboerdemokrati) i lov om almene boliger m.v. og indeholder særlige midlertidige beføjelser for Indenrigs- og Boligministeriet til at fravige reglerne i kapitlet under epidemier, når det er nødvendigt pga. foranstaltninger mod samfundskritiske sygdomme.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan fravige og supplere reglerne i dette kapitel for en bestemt periode, når foranstaltninger mod samfundskritiske sygdomme iværksat i medfør af epidemiloven gør det umuligt eller uforholdsmæssig vanskeligt for almene boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner, som udlejer almene boliger, og beboere at følge reglerne. Regler udstedt i medfør af 1. pkt. skal ophæves, når der ikke længere er grundlag herfor.


Dette afsnit indgår i kapitel 3 "Lejefastsættelse m.v." og omhandler fastsættelse af den samlede leje for boliger og lokaler i en afdeling af en almen boligorganisation, herunder at lejen skal dække driftsudgifter, bidrag og henlæggelser.

 § 45. Den samlede leje for en afdelings boliger og lokaler fastsættes efter reglerne i kapitel 3 i lov om leje af almene boliger således, at den til enhver tid giver afdelingen mulighed for af sine indtægter at afholde de udgifter, der er forbundet med driften, herunder til foreskrevne bidrag og henlæggelser.


Dette afsnit indgår i kapitel 3 om lejefastsættelse og præciserer, at visse udgifter ikke inddrages i den samlede leje for boligerne, samtidig med at boligorganisationen kan kræve lejerne til refusion af udgifter til varme og varmtvand efter regler i lov om leje af almene boliger.

 Stk. 2. I den samlede leje efter stk. 1 indgår ikke de udgifter, der er nævnt i § 129, stk. 4. Boligorganisationen kan pålægge lejere af boliger at refundere afdelingens udgifter efter 1. pkt. over varme- og varmtvandsregnskabet, jf. kapitel 10 i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler lejefastsættelse for lokaler i almen boligafdelinger, der anvendes til andet end beboelse, og henviser til særlige regler for erhvervslokaler.

 Stk. 3. Fastsættelse af lejens størrelse ved lejeaftalens indgåelse og lejens regulering i lejeperioden for lokaler, der udelukkende anvendes til andet end beboelse, sker efter reglerne i lov om leje af erhvervslokaler m.v.


Kapitel 5, afsnit om vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud, hvor der fastsættes regler for henlæggelse af midler i forbindelse med overtagelse af ejendomme med tilbagekøbsklausul.

 § 45 a. Overtager lejere som en almen andelsboligorganisation efter reglerne om tilbudspligt i lov om sanering, lov om byfornyelse og boligforbedring eller lov om byfornyelse en ejendom med tilbagekøbsklausul, skal afdelingen henlægge tilstrækkelige midler til frikøb af klausulen.


Kapitel 3, afsnit om lejefastsættelse m.v., handler om regler for leje, betaling og økonomisk drift i almindelige boligafdelinger. Dette afsnit vedrører boligorganisationens forholdsregler ved manglende lejebetaling fra boligtagere.

 § 48. Undlader boligtagere i en afdeling som led i en fælles optræden at betale forfalden leje (boligafgift) eller andre forfaldne ydelser efter lejeaftalen, skal boligorganisationens ledelse iværksætte sådanne forholdsregler, som skønnes nødvendige for at sikre en forsvarlig økonomisk drift af afdelingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, som omhandler lejefastsættelse og økonomisk drift, og præciserer procedurer for håndtering af alvorlige likviditetsvanskeligheder i en boligafdeling på grund af manglende betaling fra boligtagere.

 Stk. 2. Hvis boligtageres manglende betaling af forfaldne ydelser efter stk. 1 bringer en afdeling i alvorlige likviditetsvanskeligheder, skal boligorganisationens ledelse indberette dette til indenrigs- og boligministeren og kommunalbestyrelsen og give oplysning om størrelsen af den ydelse, der skyldes af hver enkelt boligtager. Boligorganisationens indberetning skal vedlægges fyldestgørende materiale til belysning af afdelingens økonomiske situation.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, § 48, og omhandler forhold vedrørende manglende betaling af leje og andre ydelser af boligtagere i en afdeling. Stk. 3 beskriver statens mulighed for at overtage fordringerne mod boligtagere og indbetale skyldige beløb til afdelingen, hvis der er risiko for, at afdelingen ikke kan videreføres som alment boligbyggeri, eller at der opstår økonomisk tab for stat og kommune.

 Stk. 3. Såfremt indenrigs- og boligministeren skønner, at et forhold som nævnt i stk. 1 indebærer nærliggende risiko for, at afdelingen ikke vil kunne videreføres som alment boligbyggeri, eller at der vil kunne opstå økonomisk tab for stat og kommune, overtager staten afdelingens fordringer mod de enkelte boligtagere og indbetaler samtidig til afdelingen et beløb, som svarer til de ydelser, der skyldes af boligtagerne.


Dette afsnit omhandler regler for gebyrer og renter i forbindelse med statens overttagelse af fordringer fra boligorganisationer, når boligtagere ikke betaler leje, og indgår i kapitlet om lejefastsættelse og boligorganisationers økonomiske drift.

 Stk. 4. Renten for de fordringer, staten har overtaget efter stk. 3, udgør den rente, der er fastsat efter § 5, stk. 1 og 2, i lov om renter ved forsinket betaling m.v., og beregnes fra det tidspunkt, da staten overtager fordringerne. Gebyr for ikke rettidigt betalt leje, der tilfalder boligorganisationen eller afdelingen, udgør for hver måneds leje m.v. 50 kr. med tillæg af 2 pct. af det skyldige beløb ud over 1.000 kr.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, § 48, der omhandler forholdsregler ved manglende betaling af leje og andre ydelser af boligtagere i en almen boligafdeling, herunder indberetning til myndigheder og statens eventuelle overttagelse af fordringer.

 Stk. 5. Har boligtageres manglende betaling af forfaldne ydelser efter stk. 1 påført boligorganisationen eller afdelingen merudgifter, der ikke fuldt ud dækkes af det i stk. 4 nævnte gebyr, betales udgifterne af disse boligtagere.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, der omhandler lejefastsættelse m.v., og præciserer særlige regler for boligorganisationers håndtering af udeblevne betalinger, herunder muligheden for, at indenrigs- og boligministeren kan gribe ind ved udeblivne huslejebetalinger fra boligtagere, der modtager uddannelsesstøtte, ved at få overført en del af deres støtte til dækning af gælden.

 Stk. 6. Modtager en boligtager støtte i form af stipendium, studielån eller statsgaranteret lån efter lov om statens uddannelsesstøtte, kan indenrigs- og boligministeren pålægge Styrelsen for Institutioner og Uddannelsesstøtte at overføre den fornødne del af forfaldne rater af tildelte stipendiebeløb eller lån til en særskilt samlekonto i et pengeinstitut eller til en girokonto, som indenrigs- og boligministeren anviser. Ved meddelelse af statsgaranti for lån kan indenrigs- og boligministeren på forhånd give statsgarantien påtegning om, at det långivende pengeinstitut efter indenrigs- og boligministerens bestemmelse skal overføre det skyldige beløb til en af de konti, der er nævnt. Indenrigs- og boligministeren råder over indeståendet på kontoen, som anvendes til dækning af statskassens tilgodehavende efter stk. 4. Tiloversblevne beløb overføres til den uddannelsessøgendes konto i dennes pengeinstitut. Stk. 4 og 5 finder tilsvarende anvendelse. Fremsætter den, hvis uddannelsesstøtte tilgår indenrigs- og boligministerens konto, indsigelse mod konteringen, afgøres spørgsmålet af fogedretten ved kendelse. Konteringen udsættes dog ikke ved sagens indbringelse for fogedretten.


Dette afsnit er en del af kapitel 3, som omhandler lejefastsættelse og økonomisk drift i almene boligorganisationer, og præciserer, at reglerne om indbetaling og statens indgriben ved kollektivt manglende betaling også gælder for personer, der benytter boliger uden lejeaftale og ikke betaler et tilsvarende beløb ved påkrav.

 Stk. 7. Reglerne i stk. 2-6 finder også anvendelse på personer, der som led i en fælles optræden benytter boliger uden lejeaftale og ikke efter påkrav fra den almene boligorganisation betaler for benyttelsen med et beløb, som svarer til den gældende leje og andre ydelser.


Dette afsnit fastsætter, at reglerne om lejefastsættelse og indbetaling af forfaldne ydelser, som gælder for almene boligorganisationer, også finder tilsvarende anvendelse på almene ældreboliger ejet af selvejende institutioner, kommuner eller regioner samt på almene ungdomsboliger ejet af selvejende institutioner.

 § 49. Bestemmelserne i § 45 og § 48, stk. 1-5 og 7, finder tilsvarende anvendelse på almene ældreboliger, som ejes af en selvejende institution, en kommune eller en region. Bestemmelserne i § 45 og § 48 finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger, som ejes af en selvejende institution.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer definitionen af, hvad der anses som almene ungdomsboliger i loven. Det følger efter § 3 om almene familieboliger og § 5 om almene ældreboliger og indgår sammen med disse i en række paragraffer, der definerer de forskellige typer af almindelige boliger.

 § 4. Almene ungdomsboliger er:
1) Boliger, der samtidig med kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte efter denne lov er mærket som almene ungdomsboliger.
2) Ungdomsboliger, der den 31. december 1996 tilhørte et almennyttigt boligselskab.
3) Ungdomsboliger, der omdannes til almene ungdomsboliger i medfør af § 2, stk. 1.
4) Boliger, der ved kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte til ombygning efter § 115, stk. 1, nr. 5, mærkes som almene ungdomsboliger.
5) Boliger i eksisterende udlejningsejendomme og parcelhuse, der erhverves af en almen boligorganisation med henblik på omdannelse til alment byggeri og udlejning som ungdomsboliger.
6) Almene ældreboliger hvis bruttoetageareal ikke overstiger 50 m², og, som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger.
7) Almene ældreboliger med et bruttoetageareal på mellem 50 og 65 m², som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger. En aftale efter 1. pkt. skal være indgået inden den 1. januar 2017. Aftalen kan indgås for en periode af højst 10 år. Efter aftalens udløb mærkes ledige boliger på ny som almene ældreboliger.
8) Boliger, der er opført med offentlig støtte efter lov om byfornyelse og mærket som almene ungdomsboliger.
9) Almene familieboliger, hvis bruttoetageareal ikke overstiger 50 m², og som kommunalbestyrelsen efter aftale med boligorganisationen beslutter fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger. Kommunalbestyrelsen kan endvidere beslutte, at almene familieboliger med et bruttoetageareal på mellem 50 og 55 m² fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger, hvis særlige forhold vedrørende den enkelte ejendom, herunder ejendommens beboersammensætning, taler herfor, eller hvis hensynet til kommunens samlede boligforsyning, herunder balancen mellem boligformerne, ikke taler imod.
10) Almene familieboliger med et bruttoetageareal på mellem 50 og 65 m², som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger. En aftale efter 1. pkt. skal være indgået inden den 1. januar 2017. Aftalen kan indgås for en periode af højst 10 år. Efter aftalens udløb mærkes ledige boliger på ny som almene familieboliger.
11) Almene familieboliger med et bruttoetageareal på mellem 50 og 65 m 2 i ghettoområder, jf. § 61 a, stk. 2, som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som almene ungdomsboliger.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at indberette aftaler om ommærkning af boliger til ungdomsboliger efter bestemte kriterier til Indenrigs- og Boligministeriet.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal indberette aftaler om ommærkninger indgået i henhold til stk. 1, nr. 7 eller 10, til Indenrigs- og Boligministeriet på et skema, som er udarbejdet af ministeriet.


Dette afsnit indgår i kapitel 3 "Lejefastsættelse m.v." og præciserer, at Indenrigs- og Boligministeriet har beføjelse til at fastsætte nærmere regler om lejefastsættelse, herunder hvilke udgifter der må medregnes ved beregningen af lejen for almene boliger, som er omhandlet i de foregående paragraffer.

 § 50. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de i §§ 45 og 45 a nævnte forhold, herunder om arten og omfanget af de udgifter, der kan medregnes ved fastsættelsen af lejen.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene familieboliger og indgår i kapitel 4, som beskriver reglerne for udlejning af forskellige boligtyper i den almene boligsektor. Afsnittet sætter rammerne for, hvordan ledige familieboliger skal anvises, herunder boligorganisationens og kommunalbestyrelsens roller, brugen af ventelister og gebyrer, samt undtagelser vedrørende boliger, der er udbudt til salg.

 § 51. Ledige almene familieboliger skal af den almene boligorganisation anvises til boligsøgende, som er optaget på en venteliste, og som har behov for almene boliger af den pågældende art. Boligorganisationen opkræver gebyrer hos boligsøgende for administration af ventelisten. Ledige almene familieboliger kan endvidere anvises af kommunalbestyrelsen efter reglerne i § 59 samt af boligorganisationen efter reglerne i stk. 2-7 og §§ 60-60 b. En ledig bolig, som er omfattet af salg efter kapitel 5 a, kan ikke udlejes i den periode, hvori den er udbudt til salg.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige udlejningsmuligheder for almene familieboliger til kommunalbestyrelsen eller regionsrådet til brug for bofællesskaber for lejere med særlige sociale behov.

 Stk. 2. Den almene boligorganisation kan udleje almene familieboliger til kommunalbestyrelsen eller regionsrådet til etablering af bofællesskaber for lejere med særlige sociale behov, jf. kapitel 4 a i lov om individuel boligstøtte. Beboernes ret til medindflydelse, jf. reglerne i kapitel 2, udøves af bofællesskaberne.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene familieboliger til bofællesskaber og henviser til regler om kommunens økonomiske ansvar ved sådanne udlejninger.

 Stk. 3. Boligorganisationen kan ligeledes med kommunalbestyrelsens godkendelse udleje almene familieboliger til den type bofællesskaber, som er nævnt i stk. 2. Reglerne i § 59, stk. 1, 3.-5. pkt., om kommunens betaling af leje og garanti for opfyldelse af boligtagerens forpligtelser over for boligorganisationen til at istandsætte boligen ved fraflytning finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, under hvilke betingelser en almen boligorganisation kan anvises familieboliger til ældre og personer med handicap, når disse tidligere har været klausuleret for denne gruppe.

 Stk. 4. Boligorganisationen kan efter kommunalbestyrelsens nærmere bestemmelse anvise familieboliger, som ved tilsagnet om offentlig støtte tidligere har været forbeholdt (klausuleret for) ældre og personer med handicap, eller som med offentlig støtte efter bistandsloven er indrettet særligt til denne gruppe, til ældre og personer med handicap.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene familieboliger og specifikt hvilke boligsøgende der kan udlejes til, herunder udlejning til andre boligsøgende, når der ikke er efterspørgsel fra dem på ventelisten.

 Stk. 5. Den almene boligorganisation kan udleje almene familieboliger til andre boligsøgende, såfremt de ikke kan udlejes til boligsøgende på den i stk. 1 nævnte venteliste.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige regler for udlejning af almene familieboliger til midlertidig genhusning i forbindelse med byfornyelse.

 Stk. 6. Den almene boligorganisation kan indgå aftale med kommunalbestyrelsen om at udleje almene familieboliger til brug for midlertidig genhusning i forbindelse med gennemførelse af byfornyelse, jf. lov om byfornyelse eller lov om byfornyelse og boligforbedring. Kommunalbestyrelsen betaler et beløb, som svarer til lejen for de boliger, der anvendes til midlertidig genhusning. Ved lejekontraktens ophør skal boligen afleveres i samme stand som ved kontraktens indgåelse.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene familieboliger og beskriver, hvordan en almen boligorganisation kan indgå aftale med en anden almen boligorganisation om anvisning af boliger til lejere, der skal genhuses.

 Stk. 7. Den almene boligorganisation kan indgå aftale med en anden almen boligorganisation om anvisning af almene familieboliger til lejere, som den anden boligorganisation er forpligtet til at genhuse, jf. § 86, stk. 1-3, i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene familieboliger, der er indrettet som bofællesskaber, og indgår i kapitel 4, som handler om udlejning og anvisning af almene boliger.

 § 51 a. Almene familieboliger, der indrettes som bofællesskaber, skal udlejes til boligsøgende, der har behov for boliger af den pågældende art. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen indgår senest samtidig med tilsagnet efter § 115 aftale om, hvorledes udlejningen skal finde sted.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene familieboliger, der indrettes som bofællesskaber, og præciserer, at kommunalbestyrelsen og boligorganisationen skal indgå aftale om udlejningen ved ommærkning til familieboligbofællesskaber.

 Stk. 2. Beslutter kommunalbestyrelsen, at almene boliger, jf. § 3, stk. 5, fremover skal mærkes som almene familieboligbofællesskaber, skal kommunalbestyrelsen og boligorganisationen senest samtidig med ommærkningen indgå aftale om, hvorledes udlejningen skal finde sted.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer procedurer for udlejning af almene familieboliger, der ommærkes til bofællesskaber, herunder krav om aftale mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen.

 Stk. 3. Beslutter kommunalbestyrelsen, jf. § 3, stk. 6, at almene familieboliger fremover skal udlejes som almene familieboligbofællesskaber, skal kommunalbestyrelsen og boligorganisationen senest samtidig med beslutningen indgå aftale om, hvorledes udlejningen skal finde sted.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige udlejningsregler for almene familieboliger, der er indrettet som kollektive bofællesskaber, herunder muligheden for at udleje disse til flygtninge.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan uanset bestemmelserne i stk. 1-3 beslutte, at almene familieboliger, der indrettes som kollektive bofællesskaber, jf. § 3, stk. 2, 5 og 6, efter den 1. juli 2016 skal udlejes til flygtninge, jf. § 65 i lov om individuel boligstøtte.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene familieboliger, der er indrettet som kollektive bofællesskaber, og specifikt reglerne for kommunens anvisning og økonomiske ansvar, når boligerne udlejes til flygtninge efter beslutning fra kommunalbestyrelsen.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen anviser til alle ledige værelser. Kommunalbestyrelsen betaler lejen fra det tidspunkt, hvor det ledige værelse er til rådighed for kommunalbestyrelsen, og indtil udlejning sker. Kommunalbestyrelsen garanterer endvidere for lejerens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser til at istandsætte værelset ved fraflytning. Kommunalbestyrelsen beslutter, hvordan udlejningen i øvrigt finder sted.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om almene familieboliger. Det fastlægger særlige udlejningsregler for boligafdelinger beliggende i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, herunder kommunalbestyrelsens mulighed for at beslutte afvisning af boligsøgende baseret på modtagelse af bestemte ydelser efter sociallovgivningen.

 § 51 b. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at boligorganisationen ved udlejning af almene familieboliger i afdelinger beliggende i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet skal afvise boligsøgende på ventelisten, som ikke allerede har en bolig i afdelingen, når den boligsøgende og dennes eventuelle ægtefælle i 6 sammenhængende kalendermåneder har modtaget integrationsydelse, uddannelseshjælp eller kontanthjælp efter lov om aktiv socialpolitik. Kommunalbestyrelsen kan endvidere beslutte, at boligorganisationen ud over de boligsøgende, der er nævnt i 1. pkt., også skal afvise en boligsøgende og dennes ægtefælle, som modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v., eller som i 6 sammenhængende kalendermåneder har modtaget arbejdsløshedsdagpenge efter lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., sygedagpenge efter lov om sygedagpenge eller ressourceforløbsydelse under jobafklaringsforløb efter lov om aktiv socialpolitik. Afvisning efter 1. og 2. pkt. kan ske, når den boligsøgende og dennes ægtefælle modtager en af de i 1. eller 2. pkt. nævnte ydelser. Med ægtefæller sidestilles andre personer, som i mindst 2 år har været samlevende med den boligsøgende. Kommunalbestyrelsen indberetter beslutninger efter 1. og 2. pkt. til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i § 51 b, der regulerer udlejningsbetingelser i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet. Afsnittet fastsætter krav om regelmæssig evaluering af beboersammensætningen, når kommunalbestyrelsen har besluttet at afvise visse boligsøgende, og giver indenrigs- og boligministeren mulighed for at kræve tilbagetrækning af beslutningen ved væsentlig forbedring af sammensætningen.

 Stk. 10. Hvert 5. år foretager kommunalbestyrelsen en evaluering af beboersammensætningen i området med henblik på at vurdere, om der fortsat skal ske afvisning af de i stk. 1 nævnte boligsøgende. Indenrigs- og boligministeren kan kræve, at kommunalbestyrelsen tilbagekalder sin beslutning, når der indtræder en væsentlig forbedring af beboersammensætningen.


Dette afsnit indgår i reglerne om udlejning af almene familieboliger i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, hvor kommunalbestyrelsen kan beslutte at afvise boligsøgende, der har modtaget visse ydelser i 6 sammenhængende måneder.

 Stk. 2. 6-måneders-perioderne som nævnt i stk. 1 beregnes individuelt for både den boligsøgende og dennes eventuelle ægtefælle eller samlever.


Definition af, hvad der forstås ved et område med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet i forbindelse med udlejningsregler for almene boliger.

 Stk. 3. Ved områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet forstås fysisk sammenhængende almene afdelinger, hvor
1) der bor mindst 1.000 beboere i afdelingerne tilsammen og
2) mindst 40 pct. af beboerne i alderen 18-64 år i afdelingerne tilsammen er uden for arbejdsmarkedet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kriterierne for, hvornår et boligområde anses for at have en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, hvilket kan berettige kommunalbestyrelsen til at indføre særlige udlejningsregler.

 Stk. 4. Ved områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet forstås desuden fysisk sammenhængende almene afdelinger, hvor
1) der bor mindst 5.000 beboere i afdelingerne tilsammen og
2) mindst 30 pct. af beboerne i alderen 18-64 år i afdelingerne tilsammen er uden for arbejdsmarkedet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer ministerens rolle i forbindelse med identifikation af områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, som kan påvirke udlejningsreglerne.

 Stk. 5. Indenrigs- og boligministeren beregner og offentliggør, hvilke områder der opfylder betingelserne i stk. 3 og 4.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning m.v. og præciserer, under hvilke vilkår kommunalbestyrelsen kan beslutte at afvise boligsøgende på ventelisten ved udlejning af almene familieboliger i områder med høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, herunder muligheden for at betragte geografisk tilknyttede, men ikke fysisk sammenhængende, afdelinger som ét område.

 Stk. 6. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning fra kommunalbestyrelsen og boligorganisationen godkende, at afdelinger med indbyrdes geografisk tilknytning betragtes som et område, selv om afdelingerne ikke er fysisk sammenhængende, når betingelserne i stk. 3, nr. 1 og 2, er opfyldt.


Dette afsnit indgår i reglerne om udlejning af almene familieboliger i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, hvor kommunalbestyrelsen kan beslutte at afvise boligsøgende, der modtager bestemte ydelser.

 Stk. 7. Kommunalbestyrelsen påser inden udlejning, at den boligsøgende ikke modtager de ydelser, der er nævnt i stk. 1, og meddeler dette til boligorganisationen.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i § 51 b, der regulerer udlejningsbetingelser for almene familieboliger i områder med høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet. Afsnittet vedrører procedurer for udlejning af boliger, der ikke kan udlejes til personer med særlige sociale ydelser, og muligheden for at holde boligerne tomme i op til 12 måneder under visse betingelser.

 Stk. 8. Kan boligen ikke udlejes til andre boligsøgende på ventelisten, lejes boligen ud til boligsøgende, der er nævnt i stk. 1. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen kan dog aftale at undlade at udleje sådanne boliger, i op til 12 måneder efter at boligerne er blevet ledige. Det er en betingelse, at der iværksættes en ekstraordinær indsats for at udleje boligerne. Hvis boligerne udlejes via annoncering, finder § 60 a, stk. 1, 2.-4. pkt., tilsvarende anvendelse. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler, om den ene part eller parterne i forening afholder udgifterne til lejetab i den periode, hvor boligerne står tomme. Afdelingen, hvori de tomme boliger ligger, må ikke belastes af lejetabet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at anvisse en passende bolig til boligsøgende, der er blevet afvist ved udlejning i områder med høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, herunder krav til boligens størrelse og tidsfrister for anvisning.

 Stk. 9. Kommunalbestyrelsen skal anvise en anden passende bolig til boligsøgende, som er blevet afvist efter stk. 1 og 8, og som er registreret som boligsøgende i boligorganisationen senest på datoen for kommunalbestyrelsens beslutning om, at boligorganisationen skal afvise boligsøgende efter stk. 1. Anvisning skal så vidt muligt ske senest 6 måneder efter den dato, hvor den boligsøgende modtager meddelelse om afvisning. En passende bolig har enten et rum mere end antallet af husstandsmedlemmer eller samme rumantal som den bolig, den boligsøgende er blevet afvist fra, medmindre denne bolig ville være blevet beboet af mere end to personer pr. beboelsesrum.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specificerer særlige udlejningsregler for boligafdelinger beliggende i hårde ghettoområder, jf. § 61 a, stk. 4.

 § 51 c. I en almen boligafdeling, der er beliggende i et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, skal boligorganisationen afvise boligsøgende på ventelisten, som ikke allerede har en bolig i afdelingen, når den boligsøgende og dennes ægtefælle modtager integrationsydelse, uddannelseshjælp eller kontanthjælp efter lov om aktiv socialpolitik.


Dette afsnit er en del af reglerne for udlejning af almene boliger i hårdt ghettoområder, hvor boligorganisationen skal afvise boligsøgende, der modtager bestemte ydelser, medmindre de allerede har en bolig i afdelingen.

 Stk. 2. Med ægtefæller, jf. stk. 1, sidestilles andre personer, som i mindst 2 år har været samlevende med den boligsøgende.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kommunalbestyrelsens ansvar for at kontrollere boligsøgendes ydelsesmodtagelse inden udlejning i hårdt ghettoområder.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen påser inden udlejning, at den boligsøgende og dennes ægtefælle ikke modtager en af de ydelser, der er nævnt i stk. 1, og meddeler dette til boligorganisationen.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene familieboliger i hårdt ghettoområder og indeholder undtagelsesmuligheder for kommunalbestyrelsen ved udlejning til boligsøgende, der modtager visse ydelser efter lov om aktiv socialpolitik.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan i helt særlige tilfælde dispensere fra bestemmelsen i stk. 1. Kommunalbestyrelsen indberetter hvert år den 1. juli oplysninger om anvendelsen af denne bestemmelse til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene ungdomsboliger, herunder kriterier for, hvem der har ret til at få tildelt ledige boliger, og hvilke roller den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen har i anvisningsprocessen.

 § 52. Ledige almene ungdomsboliger skal af den almene boligorganisation anvises til unge uddannelsessøgende og andre unge med et særligt behov derfor (den berettigede personkreds), jf. dog 2.-4. pkt. Ledige boliger, der er ommærket efter § 4, nr. 7 eller 10, skal anvises til unge uddannelsessøgende. Boliger, der har status som startboliger, jf. § 101 a, stk. 1, skal anvises til den personkreds, der er nævnt i § 101 a, stk. 1. Kommunalbestyrelsen skal godkende en anvisning efter 3. pkt. Ledige almene ungdomsboliger kan endvidere anvises af kommunalbestyrelsen efter reglerne i § 59, stk. 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer reglerne for fælles anvisning af almene ungdomsboliger i en kommune eller mellem flere kommuner.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan efter aftale med den almene boligorganisation bestemme, at der kan ske fælles anvisning til de boliger i kommunen, der er nævnt i stk. 1, 1. og 2. pkt. Sådan anvisningsvirksomhed kan oprettes fælles for flere kommuner og kan samordnes med anden virksomhed, der tager sigte på formidling af boliger for unge.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene ungdomsboliger, herunder hvem der har fortrinsret til disse boliger og under hvilke vilkår de kan udlejes til andre end den berettigede personkreds.

 Stk. 3. Den almene boligorganisation kan udleje almene ungdomsboliger til andre boligsøgende, såfremt de ikke kan udlejes til den berettigede personkreds. Ved ledighed skal boligerne på ny søges udlejet til den berettigede personkreds.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer betingelserne for, at en almen boligorganisation med kommunalbestyrelsens godkendelse kan udleje almene ungdomsboliger som familie- eller ældreboliger, når der ikke er efterspørgsel fra den berettigede personkreds.

 Stk. 4. Den almene boligorganisation kan med kommunalbestyrelsens godkendelse udleje almene ungdomsboliger som almene familieboliger eller som almene ældreboliger. Det er en betingelse, at der ikke generelt er efterspørgsel efter de pågældende boliger fra den berettigede personkreds. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at de pågældende boliger på ny skal udlejes som almene ungdomsboliger.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt underafsnittet om almene ungdomsboliger. Det følger efter regler om anvisning og udlejning af ommærkede ungdomsboliger og præciserer boligorganisationens pligt til at informere lejere om varigheden af eventuelle ommærkningsbidrag.

 Stk. 5. Boligorganisationen skal i lejekontrakten med en lejer af en bolig, der er ommærket efter § 4, nr. 7-9, 10 eller 11, oplyse, hvornår et eventuelt ommærkningsbidrag nedtrappes eller ophører.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om almene ungdomsboliger. Det fastlægger bestyrelsens ansvar for at sikre, at ungdomsboligerne beboes af den berettigede målgruppe, primært unge uddannelsessøgende.

 § 53. Bestyrelsen for den almene boligorganisation skal sikre, at almene ungdomsboliger til stadighed bebos af den berettigede personkreds, herunder studieaktive uddannelsessøgende.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene ungdomsboliger og indgår i kapitel 4 af lov om almene boliger m.v.

 Stk. 2. Opsigelse af en lejer af en almen ungdomsbolig skal ske efter reglerne i kapitel 14 i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer reglerne for, hvornår ungdomsboligbidrag eller ommærkningsbidrag bortfalder ved udsættelse af opsigelse af lejekontrakt.

 Stk. 3. Såfremt der sker udsættelse med en opsigelse efter § 85, stk. 2, 2. pkt., i lov om leje af almene boliger, bortfalder et eventuelt ungdomsboligbidrag eller ommærkningsbidrag ikke. Sker udsættelsen efter § 85, stk. 2, 3. pkt., i nævnte lov, bortfalder et sådant bidrag.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af regler for udlejning og anvisning af almene ungdomsboliger på selvejende institutioner, herunder særlige bestemmelser om fælles anvisning.

 § 53 a. Bestemmelserne i § 52, stk. 1-3, samt § 53 finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger, som ejes af en selvejende institution, jf. dog stk. 2. Fælles anvisning efter § 52, stk. 2, kan dog ske alene efter kommunalbestyrelsens bestemmelse.


Dette afsnit omhandler anvisningsregler for ledige almene ungdomsboliger, herunder særlige bestemmelser for universitetsnære ungdomsboliger, hvor universiteterne har indskudt midler i en fond og selv bestemmer over en del af boligerne til udenlandske studerende.

 Stk. 2. For universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6, gælder dog, at ledige ungdomsboliger anvises til unge uddannelsessøgende, og at universiteterne, der har indskudt midler i fonden, efter universiteternes bestemmelse skal have stillet indtil 50 pct. af boligerne til rådighed til anvisning til udenlandske studerende. Universitetet betaler lejen fra det tidspunkt, hvor boligen er til rådighed for universitetet, og indtil udlejning sker. Universitetet garanterer endvidere for lejerens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser over for udlejeren til at istandsætte boligen ved fraflytning. Ændrer universitetet en beslutning om at råde over en bolig, som ikke er udlejet, skal lejen dog ikke betales ud over det tidspunkt, hvorfra en opsigelse ville have haft virkning.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om almene ældreboliger. Det fastlægger regler for udlejning og anvisning af ældreboliger, der ejes af en almen boligorganisation, herunder hvem der har anvisningsret og under hvilke vilkår boligerne kan udlejes til andre end den primære målgruppe.

 § 54. Almene ældreboliger, der ejes af en almen boligorganisation, skal udlejes til ældre og personer med handicap, der har særligt behov for sådanne boliger. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at boligerne skal udlejes til andre boligsøgende, såfremt de pågældende boliger ikke kan udlejes til den berettigede personkreds. Ved ledighed skal boligerne på ny søges udlejet til den berettigede personkreds. Kommunalbestyrelsen udøver anvisningsretten. Den kommune, som efter § 115, stk. 3, har givet tilsagn om støtte til ombygning af et plejehjem beliggende i en anden kommune til almene ældreboliger, udøver anvisningsretten til disse ældreboliger.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene ældreboliger, herunder særlige regler for boliger, der er indrettet til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og kommunalbestyrelsens rolle i anvisningen af disse boliger.

 Stk. 2. Almene ældreboliger, der er indrettet med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, skal af den almene boligorganisation udlejes til denne personkreds. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at boligerne skal udlejes til den personkreds, der er nævnt i stk. 1, 1. pkt., hvis boligerne ikke kan udlejes til personkredsen, der er nævnt i 1. pkt. Kommunalbestyrelsen udøver anvisningsretten, jf. dog § 185 b, stk. 3.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene ældreboliger, der er indrettet som bofællesskaber, og præciserer, hvem der kan udlejes til ud over den primære berettigede personkreds.

 Stk. 3. Almene ældreboliger, der indrettes som bofællesskaber, kan ud over den berettigede personkreds, jf. stk. 1 og 2, udlejes til personer, der er i familie med eller har en særlig tilknytning til den berettigede personkreds. Det er dog en forudsætning, at bofællesskabet i det væsentlige udlejes til den berettigede personkreds.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige regler for anvisning af almene plejeboliger til unge personer under 35 år, herunder krav til genhusning og behovsvurdering.

 Stk. 4. Almene plejeboliger, jf. § 5, stk. 6, skal anvises til personer under 35 år. Boligorganisationen påser, at lejeren fraflytter boligen, inden lejeren fylder 35 år. Opsigelse og anvisning af anden bolig til lejeren skal ske efter § 85, stk. 4, og § 86, stk. 8, 1. pkt., i lov om leje af almene boliger. Kommunalbestyrelsens vurdering af, hvorvidt en ny bolig modsvarer lejerens behov, skal bl.a. baseres på en udredning af lejerens behov gennemført ved hjælp af voksenudredningsmetoden eller en lignende metode.


Dette afsnit omhandler udlejning af kommunalt ejede almene ældreboliger og beskriver kommunens økonomiske ansvar ved midlertidig udlejning af sådanne boliger, herunder betaling af leje og garanti for istandsættelse ved fraflytning.

 Stk. 5. Kommunen betaler lejen (boligafgiften) fra det tidspunkt, fra hvilket den ledige bolig er til rådighed for kommunalbestyrelsen, og indtil udlejning sker. Kommunen garanterer endvidere for boligtagerens kontraktmæssige forpligtelser over for ejendommens ejer til at istandsætte boligen ved fraflytning.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om almene ældreboliger. Det præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser vedrørende tilbud om plejeboliger eller pladser på plejehjem til ældre med særlige behov.

 § 54 a. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde ældre, der har særligt behov for en almen plejebolig, jf. § 5, stk. 2, eller for en plads på et plejehjem, jf. § 192 i lov om social service, en sådan bolig eller plads senest 2 måneder efter optagelse på en venteliste.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt § 54 a, som vedrører anvisning af ældre til almen plejebolig eller plejehjem. Afsnittet præciserer undtagelser fra garantien om tilbud af bolig eller plads.

 Stk. 2. Garantien efter stk. 1 gælder dog ikke, hvis den ældre har valgt en bestemt almen plejebolig eller et bestemt plejehjem efter reglerne i § 58 a.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, under paragraf 58 a, som omhandler frit valg af ældreboliger, og præciserer, at Indenrigs- og Boligministeriet fastsætter regler for optagelse på ventelister og frister for tilbud om plejeboliger eller plejehjemspladser.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren fastsætter regler om optagelse på en venteliste og om frister for tilbud om en almen plejebolig eller en plejehjemsplads.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om almene ældreboliger. Det følger efter regler om udlejning af ældreboliger til ældre og personer med handicap og mulige undtagelser herfra, og det beskriver en mulig aftale mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen om overtagelse af anvisningsretten.

 § 55. Kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation kan aftale, at boligorganisationen overtager anvisningen af de almene ældreboliger, der er omhandlet i § 54, stk. 1.


Dette afsnit omhandler anvisningsregler for almene ældreboliger, herunder særlige bestemmelser for bofællesskaber.

 Stk. 2. Indrettes almene ældreboliger som bofællesskaber, indgår kommunalbestyrelsen og boligorganisationen senest samtidig med tilsagnet efter § 115 aftale om, hvorledes anvisningen skal finde sted.


Dette afsnit omhandler anvisningsregler for almene ældreboliger, der ommærkes som bofællesskaber, og præciserer, at kommunalbestyrelsen og boligorganisationen skal indgå aftale om anvisningsproceduren ved sådanne ommærkninger.

 Stk. 3. Beslutter kommunalbestyrelsen, at almene boliger, jf. § 5, stk. 4, fremover skal mærkes som almene ældreboligbofællesskaber, skal kommunalbestyrelsen og boligorganisationen senest samtidig med ommærkningen indgå aftale om, hvorledes anvisningen skal finde sted.


Dette afsnit omhandler anvisningsregler for almene ældreboliger, der indrettes som bofællesskaber, og præciserer, at en aftale mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen skal indgås ved beslutning om fremtidig anvisning som ældreboligbofællesskaber.

 Stk. 4. Beslutter kommunalbestyrelsen, jf. § 5, stk. 5, at almene ældreboliger fremover skal anvises som almene ældreboligbofællesskaber, skal kommunalbestyrelsen og boligorganisationen senest samtidig med beslutningen indgå aftale om, hvorledes anvisningen skal finde sted.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om almene ældreboliger. Det præciserer procedurer for anvisningsretten, når ældreboliger indrettes som bofællesskaber, herunder krav om høring af ældreråd eller handicapråd.

 Stk. 5. Indrettes almene ældreboliger, herunder almene ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne som bofællesskaber, skal kommunalbestyrelsen senest samtidig med tilsagnet eller beslutning om ommærkning træffe beslutning om, hvordan anvisningsretten skal finde sted. Forinden kommunalbestyrelsen træffer beslutning, skal de i medfør af lov om retssikkerhed og administration på det sociale område valgte ældreråd eller handicapråd høres.


Dette afsnit omhandler udlejningsregler for almene ældreboliger, herunder hvem der har anvisningsret og hvilke kriterier der gælder for udlejning til forskellige beboergrupper.

 Stk. 6. Den almene boligorganisation kan udleje ældreboligerne til andre boligsøgende, såfremt de ikke kan udlejes til den berettigede personkreds. Ved ledighed skal boligerne på ny søges udlejet til den berettigede personkreds.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer betingelserne for, at en almen boligorganisation med kommunalbestyrelsens godkendelse kan udleje almene ældreboliger som familie- eller ungdomsboliger, når der ikke er efterspørgsel fra den berettigede personkreds.

 Stk. 7. Den almene boligorganisation kan med kommunalbestyrelsens godkendelse udleje almene ældreboliger som almene familieboliger eller som almene ungdomsboliger. Det er en betingelse, at der ikke generelt er efterspørgsel efter de pågældende boliger fra den berettigede personkreds. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at de pågældende boliger på ny skal udlejes som almene ældreboliger.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt underafsnittet om udlejning af almene ældreboliger. Afsnittet præciserer undtagelser fra reglerne om kommunens økonomiske garantier, når boligorganisationen overtager anvisningsretten efter aftale med kommunalbestyrelsen.

 Stk. 8. Bestemmelserne i § 54, stk. 5, om kommunens betaling af leje og garanti for boligtagerens kontraktmæssige forpligtelser til at istandsætte boligen ved fraflytning gælder ikke, hvor det er aftalt efter reglerne i stk. 1, at den almene boligorganisation overtager anvisningsretten.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om almene ældreboliger. Det regulerer muligheden for, at kommuner eller regioner lejer ældreboliger til brug som midlertidige aflastningsboliger for personer med behov herfor.

 § 56. Almene ældreboliger kan efter kommunalbestyrelsens eller regionsrådets bestemmelse lejes af kommunen eller regionen og stilles til rådighed for personer, der har brug for boligen som en midlertidig aflastningsbolig. Kommunen eller regionen betaler et beløb, som svarer til lejen for de boliger, der anvendes som aflastningsboliger. Ved lejekontraktens ophør skal boligen afleveres i samme stand som ved kontraktens indgåelse.


Kapitel 4, afsnit om udlejning og anvisning af almene ældreboliger, herunder særlige regler for plejeboliger og flytning af beboere.

 § 56 a. Kommunalbestyrelsen afholder rimelige udgifter til flytning for borgere, som er opsagt efter § 85, stk. 4, i lov om leje af almene boliger. Rimelige udgifter til flytning kan omfatte udgifter til beboerindskud eller depositum og eventuelt forudbetalt leje, udgifter til flytning af møbler m.v. og udgifter til en sådan indretning af boligen, at den svarer til indretningen i den fraflyttede bolig. Kommunalbestyrelsen kan afholde udgifter som nævnt i 2. pkt., hvis en borger, som er anvist efter § 54, stk. 4, fraflytter en bolig uden at være opsagt.


Dette afsnit omhandler udlejning af ledige almene ældreboliger, der ejes af en kommune, og henviser til reglerne i § 54 for anvisning og udlejning af ældreboliger til ældre og personer med handicap.

 § 57. Ledige almene ældreboliger, som ejes af en kommune, udlejes af kommunen til ældre og personer med handicap, der har særligt behov for sådanne boliger, jf. § 54, stk. 1, 1. pkt. Reglerne i § 54, stk. 1, 2.-4. pkt., samt i § 54, stk. 3-5, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler udlejning af kommunalt ejede almene ældreboliger og præciserer reglerne for udlejning til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, herunder anvisningsret og gældende udlejningsregler.

 Stk. 2. Er ældreboligerne indrettet med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, jf. § 54, stk. 2, udlejes boligerne af kommunen til denne personkreds. Reglerne i § 54, stk. 1, 2. og 3. pkt., samt i § 54, stk. 3-5, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene ældreboliger, herunder kommunalbestyrelsens anvisningsret og udlejningsregler for boliger, der er etableret til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, især i forhold til rammeaftaler mellem kommuner og regioner.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen udøver anvisningsretten til de boliger, der er nævnt i stk. 2. For boliger nævnt i stk. 2, som ikke er etableret af beliggenhedskommunen, udøves anvisningsretten af den kommunalbestyrelse, som i henhold til en rammeaftale efter § 185 b, stk. 3, har rådighed over den pågældende bolig. Såfremt boligerne ikke kan udlejes til den i stk. 2 omhandlede personkreds, kan kommunalbestyrelsen udleje disse til den i § 54, stk. 1, 1. pkt., nævnte personkreds, jf. dog § 185 b, stk. 3. Reglerne i § 54, stk. 5, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler udlejning af kommunalt ejede almene ældreboliger og muligheden for, at kommunalbestyrelsen kan beslutte, at disse midlertidigt udlejes som almene ungdomsboliger under særlige betingelser.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at udleje kommunalt ejede almene ældreboliger som almene ungdomsboliger i en periode af højst 10 år. Det er en betingelse, at der ikke generelt er efterspørgsel efter de pågældende boliger fra den berettigede personkreds. Det er endvidere en betingelse, at indfrielse af lån i ejendommen i forbindelse med afhændelse af boligerne ville påføre kommunen et tab. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at de pågældende boliger på ny skal udlejes som almene ældreboliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om udlejning af almene ældreboliger. Afsnittet præciserer reglerne for udlejning af regionsejede ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og henviser til tidligere regler i § 54.

 § 58. Ledige almene ældreboliger, som ejes af en region, udlejes af regionen til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Reglerne i § 54, stk. 2, 2. og 3. pkt., og i § 54, stk. 3-5, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet "Frit valg af ældreboliger", der sikrer ældre og personer med handicap ret til frit at vælge mellem forskellige typer botilbud, herunder almene ældreboliger, kommunale og regionale botilbud, plejehjem og beskyttede boliger.

 § 58 a. Ældre og personer med handicap, der har et særligt behov for almene ældreboliger, jf. § 5, kommunale eller regionale botilbud samt plejehjem og beskyttede boliger, jf. §§ 108 og 192 i lov om social service, har ret til frit at vælge sådanne boliger. Retten efter 1. pkt. gælder endvidere boliger efter lov om byfornyelse eller lov om byfornyelse og boligforbedring, som er særligt indrettet for den nævnte personkreds, og boliger efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, afsnittet "Frit valg af ældreboliger", og præciserer, at retten til frit valg af ældrebolig gælder uanset beliggenhed, såfremt betingelserne for anvisning er opfyldt i både bopæls- og tilflytningskommunen, og at tilflytningskommunen skal vurdere efter samme retningslinjer som for egne borgere.

 Stk. 2. Retten til frit valg efter stk. 1 gælder uanset boligens beliggenhed. Det er en forudsætning, at betingelserne efter §§ 54, 57 eller 58 for at få anvist en bolig er opfyldt i bopælskommunen og ved flytning til en anden kommune både i bopælskommunen og i tilflytningskommunen. Tilflytningskommunens vurdering skal ske efter samme retningslinjer, som gælder for kommunens egne borgere.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, afsnittet "Frit valg af ældreboliger", og præciserer, at retten til frit valg af ældrebolig omfatter muligheden for, at ægtefælle, samlever eller registreret partner kan fortsætte i husstanden, og at efterlevende samlever har ret til at overtage lejeforholdet ved dødsfald.

 Stk. 3. Retten til frit valg efter stk. 1 omfatter ret til, at en ægtefælle, samlever eller registreret partner fortsat kan indgå i husstanden. Hvis en person ønsker, at en ægtefælle, samlever eller registreret partner fortsat skal indgå i husstanden, skal den bolig, der tilbydes, være egnet til 2 personer. Hvis den pågældende ældre eller person med handicap, jf. stk. 1, dør, har en efterlevende samlever ret til at fortsætte lejeforholdet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om frit valg af ældreboliger. Afsnittet regulerer optagelse på ventelister for ældre og personer med handicap, der søger ældrebolig, plejehjemsplads eller beskyttet bolig, samt anvisningsrækkefølgen af ledige boliger baseret på behov og ventetid.

 § 58 b. Ældre og personer med handicap, der har behov for en ældrebolig, en plejehjemsplads eller en beskyttet bolig, optages på en venteliste i bopælskommunen eller i den kommune, hvor den ønskede bolig er beliggende. Hvis den pågældende ønsker optagelse på flere ventelister, kan der opkræves et gebyr for administration af ventelisten. Ledige boliger anvises af kommunalbestyrelsen, jf. dog § 55, stk. 1, og den tidligere § 143 e, jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006, til de personer, som har størst behov for den pågældende bolig og derefter til de personer, som i længst tid har stået på ventelisten.