Dette afsnit omhandler undtagelser fra kravet om, at ledelsen skal erklære, hvorvidt ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse for virksomhedens og koncernens aktiviteter og økonomiske forhold, især for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 4. Stk. 1 og 2 gælder ikke for virksomheder, som alene udsteder gældsinstrumenter, der er optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land inden den 31. december 2010, hvis den pålydende værdi pr. enhed er på mindst 50.000 euro, eller hvis den pålydende værdi pr. enhed på udstedelsesdagen svarer til mindst 50.000 euro, når gældsinstrumenterne er udstedt i en anden valuta end euro. 1. pkt. finder anvendelse i hele gældsinstrumenternes løbetid.


Afsnit VIII, Kapitel 17 omhandler reglerne for revision af årsrapporter, herunder hvilke virksomheder der er omfattet af revisionspligt, hvornår undtagelser kan gælde, og hvilke standarder revisionen skal foretages efter. Dette afsnit indgår i den overordnede struktur for årsregnskabslovens krav til årsrapportopstilling og -kontrol.

 § 135. En virksomhed, der har pligt til at udarbejde årsrapport efter reglerne for regnskabsklasse B, C eller D, skal lade sit årsregnskab og et eventuelt koncernregnskab revidere af en eller flere revisorer, jf. dog 3. pkt. En virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse B, kan vælge at lade revisionen efter 1. pkt. udføre efter Erhvervsstyrelsens erklæringsstandard for små virksomheder, jf. dog stk. 3 og 4. En virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse B, kan undlade at lade årsregnskabet revidere, hvis virksomheden i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet ikke overskrider to af følgende størrelser, jf. dog stk. 2-5:
1) En balancesum på 4 mio. kr.,
2) en nettoomsætning på 8 mio. kr. og
3) et gennemsnitligt antal heltidsbeskæftigede i løbet af regnskabsåret på 12.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra revisionspligt for virksomheder i regnskabsklasse B, og præciserer, at selvom en virksomhed ellers kan være undtaget fra revisionspligt, gælder undtagelsen ikke, hvis virksomheden overskrider en balancesum på 50 mio. kr. i to på hinanden følgende regnskabsår.

 Stk. 2. Undtagelsen i stk. 1, 3. pkt., gælder ikke for en virksomhed, der har pligt til at udarbejde en årsrapport efter stk. 1, 1. pkt., hvis virksomheden i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet overskrider en balancesum på 50 mio. kr.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra revisionspligt for små virksomheder, men bestemmer, at disse undtagelser ikke gælder for erhvervsdrivende fonde og medarbejderinvesteringsselskaber, som har særlige regler.

 Stk. 3. Bestemmelsen i stk. 1, 2. pkt., og undtagelsen i stk. 1, 3. pkt., gælder ikke for erhvervsdrivende fonde, jf. § 3, stk. 1, nr. 3. Tilsvarende gælder medarbejderinvesteringsselskaber, jf. § 3, stk. 1, nr. 6.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra revisionspligt for virksomheder i regnskabsklasse B og præciserer, at bestemte virksomheder – herunder dem, der besidder kapitalinteresser og udøver betydelig indflydelse på andre virksomheder – ikke kan fravige revisionspligt, hvis den samlede størrelse af virksomheden og de pågældende virksomheder overskrider fastsatte grænser.

 Stk. 4. Bestemmelsen i stk. 1, 2. pkt., og undtagelsen i stk. 1, 3. pkt., gælder ikke for virksomheder, der besidder kapitalinteresser i andre virksomheder, og som udøver betydelig indflydelse på en eller flere af disse virksomheders driftsmæssige og finansielle ledelse, hvis virksomheden og de virksomheder, den besidder kapitalinteresser i og udøver betydelig indflydelse på, i 2 på hinanden følgende regnskabsår på balancetidspunktet tilsammen overskrider to af størrelserne i henholdsvis § 7, stk. 2, nr. 1, og stk. 1, nr. 1-3. Beregningsreglerne i § 110 finder tilsvarende anvendelse på beregningen efter 1. pkt.


Dette afsnit omhandler revisionspligten for virksomheder i regnskabsklasse B, herunder undtagelser fra pligten til revision, og særlige krav til virksomheder i klassificerede risikobrancher.

 Stk. 5. Uanset stk. 1, 3. pkt., skal en virksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse B og tilhører en klassificeret risikobranche, jf. stk. 8, lade sit årsregnskab forsyne med en erklæring fra en uafhængig revisor om assistance med opstilling af årsregnskabet eller med en revisorerklæring med sikkerhed, hvis virksomheden i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider en nettoomsætning på 5 mio. kr.


Dette afsnit omhandler regler for revision af årsregnskaber, herunder undtagelser fra revisionspligt for små virksomheder, og præciserer, hvordan størrelsesgrænserne for disse undtagelser beregnes i henhold til § 7.

 Stk. 6. Ved beregningen af størrelserne i stk. 1, 3. pkt. og stk. 2 og 5, finder § 7, stk. 3 og 4, anvendelse.


Dette afsnit omhandler revisionspligten for årsregnskaber og koncernregnskaber, herunder hvilke dele af årsrapporten der omfattes af revision, og hvilke dokumenter, der eventuelt kan indgå i revisionsområdet, når der henvises til dem. Det præciserer, at revisor skal afgive udtalelse om ledelsesberetningen, selvom denne ikke er omfattet af selve revisionspligten, og at Erhvervsstyrelsen kan fastsætte yderligere krav om revision af supplerende beretninger for virksomheder i regnskabsklasse C og D.

 Stk. 7. Hvor det i lovgivningen er tilladt, at oplysninger, som skal gives i årsregnskabet eller koncernregnskabet, alternativt kan placeres i andre dokumenter m.v., hvortil der henvises i årsregnskabet eller koncernregnskabet, omfatter revisionspligten efter stk. 1, 1. pkt., de pågældende oplysninger i disse dokumenter m.v. Revisionspligten efter stk. 1, 1. pkt., omfatter ikke ledelsesberetningen og de supplerende beretninger, som indgår i årsrapporten, jf. § 2, stk. 1 og 2. Revisor skal dog afgive en udtalelse om ledelsesberetningen. 2. og 3. pkt. finder anvendelse på oplysninger, der placeres i ledelsesberetningen, og på oplysninger, der efter denne lov eller regler, som er udstedt efter denne lov, alternativt offentliggøres andre steder, hvortil der henvises i ledelsesberetningen. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte krav om revision af supplerende beretninger, som indgår i årsrapporten for alle eller nogle af de virksomheder, som er omfattet af regnskabsklasse C og D.


Dette afsnit omhandler reglerne for revision af årsrapporter, herunder undtagelser fra revisionspligt for små virksomheder og særlige krav til virksomheder i risikobrancher.

 Stk. 8. Erhvervsministeren fastsætter efter forhandling med skatteministeren regler om, hvilke brancher der klassificeres som risikobrancher, jf. stk. 5, herunder længden af den periode, for hvilken en klassifikation er gældende.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra revisionspligt for virksomheder i regnskabsklasse B og fastsætter, at virksomheder, der har begået bestemte lovovertrædelser, ikke kan fravælge revision af deres årsregnskab i det pågældende regnskabsår og de to følgende år.

 § 135 a. Bestemmelsen i § 135, stk. 1, 3. pkt., kan ikke anvendes af en virksomhed, når virksomheden selv, en tilknyttet virksomhed eller den, som har bestemmende indflydelse over virksomheden, har accepteret et bødeforelæg eller er dømt for overtrædelse af selskabslovgivningen, regnskabslovgivningen, hvidvasklovgivningen eller skatte- og afgiftslovgivningen. En virksomhed, der er omfattet af 1. pkt., kan ikke fravælge revision for det regnskabsår, hvori den endelige dom er afsagt eller det endelige bødeforelæg er vedtaget, og for de 2 efterfølgende regnskabsår.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra revisionspligt for virksomheder i regnskabsklasse B og de betingelser, der gør, at en virksomhed ikke kan fravælge revision, herunder hvis et nyligt indtrådt ledelsesmedlem har været under konkurskarantæne.

 Stk. 2. Har en person, der indtræder som ledelsesmedlem i en virksomhed, inden for de seneste 2 år forud for sin indtræden været pålagt konkurskarantæne efter konkurslovens regler, kan virksomheden ikke i medfør af § 135, stk. 1, 3. pkt., undlade at lade sit årsregnskab revidere fra og med det regnskabsår, hvori ledelsesmedlemmet indtræder, og til og med det regnskabsår, der har balancedag senest 2 år efter udløbet af ledelsesmedlemmets konkurskarantæne. Udtræder ledelsesmedlemmet af virksomheden inden for en af Erhvervsstyrelsen fastsat frist, finder 1. pkt. ikke anvendelse.


Dette afsnit omhandler Erhvervsstyrelsens beføjelser til at fravige revisionsfritagelser for virksomheder, der har alvorlige fejl i deres årsrapporter eller bogføring, som en konsekvens af tilsyns- og kontrolaktiviteter.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsen kan træffe afgørelse om, at bestemmelserne i § 135, stk. 1, 2. og 3. pkt., ikke kan anvendes af en virksomhed for det indeværende og de 2 følgende regnskabsår, hvis styrelsen ved en kontrol af årsrapporten efter § 159 b, stk. 1, har konstateret væsentlige fejl eller mangler i forhold til selskabslovgivningen eller regnskabslovgivningen eller ved en kontrol efter bogføringslovens § 23 har konstateret væsentlige fejl eller mangler i virksomhedens bogføring.


Dette afsnit omhandler kravene til revisorer, der skal afgive erklæringer på årsregnskaber og koncernregnskaber, herunder betingelserne for, hvilke revisorer der er berettigede til at udføre revision og afgive erklæringer, samt reglerne for frivillig revision eller andet revisorarbejde, når virksomheden ellers er fritaget.

 § 135 b. Kun revisorer, som er godkendt i henhold til revisorloven, kan afgive erklæringer på årsregnskaber og koncernregnskaber, som er omfattet af § 135, stk. 1, 1. pkt., og stk. 5, og afgive en udtalelse om ledelsesberetningen m.v., jf. § 135, stk. 7, 3. og 4. pkt. Bestemmelsen i 1. pkt. finder tilsvarende anvendelse, hvis en virksomhed, som er fritaget for revisionspligt efter § 135, stk. 1, 3. pkt., eller erklæringspligt efter § 135, stk. 5, vælger at lade sit årsregnskab revidere eller vælger at lade en revisor udføre andet arbejde, som medfører afgivelse af en erklæring til årsrapporten.


Dette afsnit omhandler krav til revision af årsrapporter, herunder specifikke krav til revisorer for virksomheder i regnskabsklasse D, som omfatter statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 2. Ved revision af årsrapporter, som skal udarbejdes efter reglerne for regnskabsklasse D, skal mindst én revisor være statsautoriseret revisor.


Afsnit VIII - Revision m.v. af årsrapporten, Kapitel 17 - Revision m.v., som omhandler krav om revision og erklæringer for årsrapporter, herunder specifikt erklæring om bæredygtighedsrapportering.

 § 135 c. En virksomhed, som har pligt til at udarbejde bæredygtighedsrapportering, skal lade bæredygtighedsrapporteringen forsyne med en erklæring om bæredygtighedsrapportering.


Dette afsnit omhandler krav til revisorer ved udstedelse af erklæring om bæredygtighedsrapportering i forbindelse med årsrapporter, herunder hvilke revisorer der er berettigede til at afgive sådanne erklæringer.

 Stk. 2. Erklæring efter stk. 1 kan kun afgives af revisorer, som i henhold til revisorloven er godkendt til at afgive erklæringer om bæredygtighedsrapportering.


Afsnit IX, "Regnskabsreguleringen i Danmark", som omhandler organisationen og myndighedernes rolle i udstedelse af regnskabsstandarder og regulering af regnskabspraksis i Danmark.

 § 136. Det påhviler Erhvervsstyrelsen at sørge for, at der udarbejdes standarder, der i nødvendigt omfang skal udfylde og supplere denne lov. Standarderne kan inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer fastsætte de undtagelser fra bestemmelser, der er omfattet af fravigelsespligten efter § 11, stk. 3, og hvor fravigelsen anses for nødvendig for en praktisk og hensigtsmæssig anvendelse af bestemmelserne. Standarderne skal angive, hvilke grupper af virksomheder der kan eller skal følge standarderne.


Dette afsnit omhandler Erhvervsstyrelsens rolle i udstedelse af regnskabsstandarder og dens mulighed for at dele opgaverne med uafhængige organisationer.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan indgå aftale med en eller flere uafhængige organisationer om, at disse helt eller delvis varetager de opgaver, der følger af stk. 1. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte de nærmere bestemmelser for arbejdets udførelse og organisering, herunder om offentlige myndigheders adgang til at udtale sig om eller godkende standarder, inden de gennemføres. Erhvervsstyrelsen kan pålægge en organisation, der er indgået aftale med, jf. 1. pkt., at udarbejde særlige standarder på områder, hvor der viser sig et reguleringsbehov.


Dette afsnit omhandler oprettelsen af et regnskabsråd, som Erhvervsstyrelsen kan nedsætte for at rådføre sig om generelle regnskabsforhold og bistå med udarbejdelsen af regnskabsstandarder i Danmark.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsen kan nedsætte et regnskabsråd, hvormed styrelsen kan rådføre sig om generelle regnskabsforhold, og som kan bistå styrelsen med de i stk. 1 nævnte opgaver. Sekretariatsfunktionen varetages af Erhvervsstyrelsen.


Dette afsnit omhandler muligheden for virksomheder at frivilligt anvende internationale regnskabsstandarder ved udarbejdelse af års- eller koncernregnskab, når de ikke er forpligtet hertil.

 § 137. Virksomheder, som ikke er forpligtet til at anvende de internationale regnskabsstandarder, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning om anvendelse af internationale regnskabsstandarder, kan frivilligt vælge at udarbejde årsregnskab eller koncernregnskab efter de nævnte standarder, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af internationale regnskabsstandarder af virksomheder, der ikke er forpligtet til det, men frivilligt vælger det, og specificerer undtagelser for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 2. Virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og som alene udarbejder årsregnskab, har dog pligt til at anvende de i stk. 1 nævnte standarder i årsregnskabet.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af internationale regnskabsstandarder af virksomheder, der frivilligt eller obligatorisk skal følge disse standarder, og fastslår, at standarderne tager forrang over lovens bestemmelser, når de regulerer samme forhold.

 Stk. 3. Virksomheder, som efter stk. 1 eller 2 følger de i stk. 1 nævnte standarder, skal følge samtlige godkendte standarder. Hvor bestemmelser i denne lov regulerer samme forhold som standarderne, skal disse virksomheder anvende standarderne i stedet for lovens bestemmelser.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af internationale regnskabsstandarder i Danmark og Erhvervsstyrelsens beføjelser til at fastsætte regler for deres anvendelse.

 Stk. 4. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler, der er nødvendige for anvendelsen her i landet af den i stk. 1 nævnte forordning.


Afsnit IX, Kapitel 18: Regnskabsreguleringen i Danmark – Organisation til udstedelse af regnskabsstandarder m.v., hvor der fastsættes mulighed for fravigelse af lovens bestemmelser for at lette anvendelsen af internationale regnskabsstandarder tilpasset små og mellemstore virksomheder.

 § 137 a. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at visse bestemmelser i denne lov kan fraviges, når dette er nødvendigt for at anvende internationale regnskabsstandarder, som er specielt tilpasset små og mellemstore virksomheders behov.


Afsnit IX a omhandler rapportering af indkomstskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer, hvor § 137 b fastsætter pligten for modervirksomheder, der udarbejder koncernregnskab, til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, når koncernens nettoomsætning overstiger en bestemt grænse.

 § 137 b. En modervirksomhed, der er omfattet af § 3, stk. 1, og aflægger et koncernregnskab, skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, jf. §§ 137 f og 137 g, hvis koncernens samlede årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider 5,6 mia. kr., jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra pligten for en modervirksomhed at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, når visse betingelser er opfyldt, herunder hvis der allerede foreligger en tilsvarende rapport fra en højere modervirksomhed, hvis virksomheden og dens tilknyttede virksomheder udelukkende har aktivitet i Danmark, eller hvis modervirksomheden er omfattet af § 137 d.

 Stk. 2. Stk. 1 gælder ikke, hvis
1) modervirksomheden selv er dattervirksomhed af en højere modervirksomhed, der er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og som udarbejder en rapport om indkomstskatteoplysninger for koncernen efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer eller efter reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU med senere ændringer,
2) modervirksomheden og dens tilknyttede virksomheder, herunder deres filialer, udelukkende er etableret eller har deres faste forretningssted eller permanente erhvervsmæssige aktivitet i Danmark eller
3) modervirksomheden er omfattet af § 137 d.


Dette afsnit omhandler kravet om udarbejdelse af en rapport om indkomstskatteoplysninger for modervirksomheder, der leder en koncern med en samlet nettoomsætning, der overskrider en bestemt grænse, herunder betingelser for, hvornår pligten ophører.

 Stk. 3. Modervirksomheden kan undlade at udarbejde en rapport, når koncernens samlede årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider 5,6 mia. kr.


Dette afsnit omhandler beregningen af nettoomsætningen i forbindelse med bestemmelsen om, at en udenlandsk virksomhed med filial i Danmark skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, hvis den opfylder visse størrelseskriterier.

 Stk. 4. Ved beregning af nettoomsætningen finder § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., anvendelse.


Afsnit IX a omhandler krav om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer, herunder betingelser for, hvilke virksomheder der skal udarbejde en sådan rapport. Dette afsnit specificerer pligten for virksomheder, der ikke indgår i en koncern, men har betydelig nettoomsætning.

 § 137 c. En virksomhed, der er omfattet af § 3, stk. 1, og som ikke indgår i en koncern, skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, jf. §§ 137 f og 137 g, hvis virksomhedens årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider 5,6 mia. kr., medmindre virksomheden udelukkende har erhvervsmæssig aktivitet i Danmark.


Dette afsnit omhandler kravet om udarbejdelse af en rapport om indkomstskatteoplysninger for store virksomheder uden for en koncern, og herunder undtagelsen fra pligt til at udarbejde rapporten, hvis nettoomsætningen ikke længere overstiger 5,6 mia. kr. i to på hinanden følgende regnskabsår.

 Stk. 2. Virksomheden kan undlade at udarbejde en rapport, når dens årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider 5,6 mia. kr.


Dette afsnit omhandler beregningen af nettoomsætningen i forbindelse med bestemmelserne om, hvilke virksomheder der er omfattet af pligten til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, og henviser til reglerne i § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., for måden at beregne nettoomsætningen på.

 Stk. 3. Ved beregning af nettoomsætningen finder § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., anvendelse.


Afsnit IX a omhandler krav om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer, herunder hvilke virksomheder der er omfattet af pligten til at udarbejde en sådan rapport. § 137 d specificerer, at en dattervirksomhed i en koncern med øverste modervirksomhed uden for EU/EØS-lovgivning har pligt til at udarbejde rapporten, medmindre en anden i koncernen allerede har gjort det.

 § 137 d. En dattervirksomhed, der er omfattet af regnskabsklasse C eller D og indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, jf. §§ 137 f og 137 g, vedrørende den øverste koncern, hvis koncernens samlede årlige nettoomsætning i to på hinanden følgende regnskabsår overskrider 5,6 mia. kr., medmindre den øverste modervirksomhed eller en anden dattervirksomhed af den øverste modervirksomhed har udarbejdet en rapport om indkomstskatteoplysninger, der opfylder kravene i §§ 137 f og 137 g.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af en rapport om indkomstskatteoplysninger for dattervirksomheder, der indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og hvor koncernens samlede nettoomsætning overskrider en bestemt grænse.

 Stk. 2. Har dattervirksomheden ikke de nødvendige oplysninger, skal den anmode sin øverste modervirksomhed om at meddele oplysningerne til brug for udarbejdelse af rapporten efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler en dattervirksomheds pligt til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, når den øverste modervirksomhed ikke stiller de nødvendige oplysninger til rådighed.

 Stk. 3. Meddeler den øverste modervirksomhed ikke oplysningerne, jf. stk. 2, skal dattervirksomheden udarbejde rapporten på grundlag af de oplysninger, som den er i besiddelse af, og afgive en erklæring om, at den øverste modervirksomhed ikke har efterkommet anmodningen.


Dette afsnit omhandler kravet om udarbejdelse af en rapport om indkomstskatteoplysninger for dattervirksomheder, der indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og hvor koncernens samlede nettoomsætning overstiger 5,6 mia. kr. i to på hinanden følgende regnskabsår.

 Stk. 4. Dattervirksomheden kan undlade at udarbejde en rapport, når koncernens samlede årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider 5,6 mia. kr.


Dette afsnit omhandler beregningen af nettoomsætningen i forbindelse med bestemmelserne om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer, og henviser til reglerne i § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., vedrørende beregning af nettoomsætning for virksomheder med kortere eller længere regnskabsår.

 Stk. 5. Ved beregning af nettoomsætningen finder § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., anvendelse.


Dette afsnit indgår i reglerne om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse virksomheder og filialer og specificerer, hvornår en filial af en udenlandsk virksomhed, der ikke er underlagt EU-/EØS-lovgivning, har pligt til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger.

 § 137 e. En filial af en udenlandsk virksomhed, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, jf. §§ 137 f og 137 g, vedrørende den udenlandske virksomhed eller koncernen, jf. dog stk. 4 og 5, hvis
1) den udenlandske virksomhed
a) ikke indgår i en koncern og dens nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider 5,6 mia. kr. eller
b) er en del af en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og koncernens samlede årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider 5,6 mia. kr.,
2) filialens årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår overskrider grænsen i § 7, stk. 2, nr. 1, litra b, og
3) den øverste modervirksomhed, jf. nr. 1, litra b, ikke har en stor eller mellemstor dattervirksomhed, der er underlagt reglerne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af en rapport om indkomstskatteoplysninger for en filial af en udenlandsk virksomhed, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, herunder anmodning om oplysninger fra den udenlandske virksomhed eller øverste modervirksomhed, hvis disse ikke allerede foreligger.

 Stk. 2. Har filialen ikke de nødvendige oplysninger, skal den anmode den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed om at meddele oplysningerne til brug for udarbejdelse af rapporten efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler en filials pligt til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, når den tilhørende udenlandske virksomhed eller øverste modervirksomhed ikke stiller de nødvendige oplysninger til rådighed.

 Stk. 3. Meddeler den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke oplysningerne, jf. stk. 2, skal filialen udarbejde rapporten på grundlag af de oplysninger, som den er i besiddelse af, og afgive en erklæring om, at den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke har efterkommet anmodningen.


Dette afsnit omhandler undtagelsesmuligheder for en filial af en udenlandsk virksomhed, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, i forbindelse med pligten til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, når visse nettoomsætningstærskler ikke længere overskrides.

 Stk. 4. Filialen kan undlade at udarbejde en rapport, når
1) den årlige nettoomsætning for den udenlandske virksomhed i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider 5,6 mia. kr., jf. stk. 1, nr. 1, litra a,
2) den samlede årlige nettoomsætning for koncernen i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider 5,6 mia. kr., jf. stk. 1, nr. 1, litra b, eller
3) filialens årlige nettoomsætning i 2 på hinanden følgende regnskabsår ikke længere overskrider grænsen i § 7, stk. 2, nr. 1, litra b.


Dette afsnit omhandler undtagelser for filialer af udenlandske virksomheder, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og som kan undlade at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, hvis en anden relevant enhed allerede har indberettet en tilsvarende rapport.

 Stk. 5. Filialen kan undlade at udarbejde en rapport, når
1) den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed har udarbejdet en rapport om indkomstskatteoplysninger, der opfylder kravene i §§ 137 f og 137 g, eller
2) en anden filial af den udenlandske virksomhed eller en anden dattervirksomhed af den øverste modervirksomhed har udarbejdet en rapport om indkomstskatteoplysninger, der opfylder kravene i §§ 137 f og 137 g.


Dette afsnit omhandler beregningen af nettoomsætningen i forbindelse med bestemmelserne om offentliggørelse af skatteoplysninger for store virksomheder og koncerner, hvor nettoomsætningen er afgørende for omfanget af rapporteringspligten.

 Stk. 6. Ved beregning af nettoomsætningen finder § 7, stk. 3, nr. 2, 2. pkt., anvendelse.


Dette afsnit indgår i reglerne om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse store virksomheder og koncerner, og præciserer, hvilke virksomheder og koncerner der omfattes af rapporteringspligten afhængigt af, hvilken bestemmelse der anvendes.

 § 137 f. En rapport om indkomstskatteoplysninger skal indeholde oplysninger om samtlige aktiviteter i
1) virksomheden, hvis rapporten udarbejdes efter § 137 c,
2) koncernen, herunder aktiviteter i alle de tilknyttede virksomheder, der indgår i koncernregnskabet for det relevante regnskabsår, hvis rapporten udarbejdes efter §§ 137 b eller 137 d,
3) den udenlandske virksomhed, hvis rapporten udarbejdes efter § 137 e, stk. 1, nr. 1, litra a, eller
4) koncernen, herunder aktiviteter i alle de tilknyttede virksomheder, der indgår i koncernregnskabet for det relevante regnskabsår, hvis den udenlandske virksomhed er en del af en koncern og rapporten udarbejdes efter § 137 e, stk. 1, nr. 1, litra b.


Dette afsnit omhandler valutaanvendelsen ved udarbejdelse af rapport om indkomstskatteoplysninger, afhængigt af, om rapporten udarbejdes af en enkelt virksomhed, en koncern eller en dattervirksomhed, og hvilken lovbasis der anvendes.

 Stk. 2. Rapporten skal udarbejdes i samme valuta, som er anvendt i årsregnskabet for den virksomhed, der udarbejder rapporten efter § 137 c. Udarbejdes rapporten efter §§ 137 b, 137 d eller 137 e, anvendes samme valuta, som er anvendt i koncernregnskabet eller årsregnskabet for den udenlandske virksomhed. Meddeler den øverste modervirksomhed ikke oplysningerne, jf. § 137 d, stk. 3, skal rapporten udarbejdes i samme valuta, som er anvendt i dattervirksomhedens årsregnskab.


Dette afsnit indgår i reglerne om offentliggørelse af indkomstskatteoplysninger for visse store virksomheder og koncerner, og specificerer de grundlæggende oplysninger, der skal indgå i en sådan rapport, herunder identifikation af virksomheden, regnskabsåret, valuta og oplysninger om dattervirksomheder i koncernen.

 § 137 g. En rapport om indkomstskatteoplysninger skal indeholde følgende stamoplysninger:
1) Navn og cvr-nummer på den virksomhed eller filial, der offentliggør rapporten, og navn, hjemsted og eventuelt cvr-nummer på den virksomhed, som rapporten vedrører.
2) Det regnskabsår, som rapporten vedrører.
3) Den valuta, der er anvendt ved udarbejdelsen af rapporten.
4) De dattervirksomheder, der indgår i koncernregnskabet, og som er etableret i et EU-/EØS-land eller er anført i bilag I eller II til Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner som offentliggjort i EU-Tidende, hvis rapporten vedrører en koncern.


Dette afsnit indgår i reglerne om indholdet af rapporten om indkomstskatteoplysninger, som skal udarbejdes af visse store virksomheder og koncerner med årlig nettoomsætning over 5,6 mia. kr. Rapporten skal indeholde detaljerede oplysninger om aktivitet, beskæftigelse, indtægter, skattebetalinger og resultat fordelt på skattejurisdiktioner.

 Stk. 2. Ud over oplysningerne, der er nævnt i stk. 1, skal rapporten indeholde følgende specifikke oplysninger, jf. dog § 137 h:
1) En kort beskrivelse af aktiviteten.
2) Antal beskæftigede opgjort som heltidsbeskæftigede.
3) Indtægter inklusive transaktioner med nærtstående parter, herunder
a) nettoomsætning, andre driftsindtægter, indtægter af kapitalinteresser eksklusive udbytte fra tilknyttede virksomheder, indtægter af andre værdipapirer og tilgodehavender, der udgør en del af anlægsaktiverne, andre renteindtægter og tilsvarende indtægter eller
b) indtægter som defineret af den regnskabsmæssige begrebsramme, der ligger til grund for udarbejdelsen af regnskaberne.
4) Resultat før skat.
5) Beregnet betalbar indkomstskat i den enkelte skattejurisdiktion for det regnskabsår, rapporten vedrører.
6) Betalt indkomstskat i den enkelte skattejurisdiktion i det regnskabsår, rapporten vedrører.
7) Akkumuleret overskud.


Dette afsnit indgår i reglerne for indholdet af en rapport om indkomstskatteoplysninger, som skal udarbejdes af visse store virksomheder og koncerner med betydelig nettoomsætning, og det præciserer, hvordan oplysninger om aktiviteter fordelt på lande og skattejurisdiktioner skal præsenteres, herunder opdeling efter geografisk område og status på EU's liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner.

 Stk. 3. Oplysningerne efter stk. 2 skal præsenteres separat for
1) aktiviteter for hvert land inden for EU/EØS,
2) aktiviteter for hver skattejurisdiktion, som den 1. marts i det regnskabsår, som rapporten vedrører, er anført i bilag I til Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner som offentliggjort i EU-Tidende, og
3) aktiviteter for hver skattejurisdiktion, som den 1. marts i det regnskabsår, som rapporten vedrører, og den 1. marts i det foregående regnskabsår er anført i bilag II til Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner som offentliggjort i EU-Tidende.


Dette afsnit omhandler præsentationen af oplysninger i en rapport om indkomstskatteoplysninger for store virksomheder og koncerner, herunder opdeling efter land og skattejurisdiktion.

 Stk. 4. For øvrige aktiviteter uden for EU/EØS præsenteres oplysningerne samlet.


Dette afsnit indgår i reglerne om indholdet af rapporten om indkomstskatteoplysninger, som skal udarbejdes af visse store virksomheder og koncerner, og præciserer, at oplysningerne i rapporten kan baseres på samme grundlag som den rapport, der er indgivet til skattemyndighederne efter skattekontrolloven.

 Stk. 5. Oplysningerne efter stk. 2 kan opgøres på samme grundlag som den rapport, der måtte være indgivet til told- og skatteforvaltningen efter skattekontrollovens §§ 48-52.


Dette afsnit omhandler muligheden for at undlade bestemte oplysninger i rapporten om indkomstskatteoplysninger, når offentliggørelsen kan volde betydelig skade for virksomheden, dog med undtagelse af oplysninger vedrørende skattejurisdiktioner på EU's liste over ikkesamarbejdsvillige lande.

 § 137 h. En eller flere specifikke oplysninger efter § 137 g, stk. 2, kan udelades af rapporten, hvis offentliggørelse heraf kan volde betydelig skade for den virksomhed, som oplysningerne vedrører, jf. dog stk. 3. Enhver udeladelse skal oplyses sammen med en behørigt begrundet redegørelse for, hvorfor udeladelsen er nødvendig.


Dette afsnit omhandler betingelser for udeladelse af specifikke oplysninger i rapporten om indkomstskatteoplysninger, herunder krav om, at udeladte oplysninger senest skal medtages i en senere rapport inden for en femårig periode.

 Stk. 2. Udeladte oplysninger skal senest inden 5 år regnet fra tidspunktet for udeladelsen medtages i en rapport om indkomstskatteoplysninger.


Dette afsnit omhandler muligheden for at udelade visse oplysninger i rapporten om indkomstskatteoplysninger, hvis deres offentliggørelse kan volde betydelig skade for virksomheden, men fastslår, at oplysninger vedrørende skattejurisdiktioner på EU's liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner ikke kan udelades.

 Stk. 3. Uanset stk. 1 kan oplysninger, der vedrører en skattejurisdiktion, der er anført i bilag I eller II til Rådets konklusioner om den reviderede EU-liste over ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner som offentliggjort i EU-Tidende, ikke udelades.


Dette afsnit omhandler krav til revisors udtalelse i forbindelse med årsrapporter for virksomheder i regnskabsklasse C og D, herunder specifikt revisors pligt til at kommentere virksomhedens forpligtelse til og offentliggørelse af rapport om indkomstskatteoplysninger.

 § 137 i. Revisionspåtegningen på et årsregnskab og eventuelt koncernregnskab for en virksomhed i regnskabsklasse C og D skal indeholde en udtalelse om, hvorvidt virksomheden for det foregående regnskabsår var forpligtet til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, jf. §§ 137 b-137 e, og i bekræftende fald, om rapporten er offentliggjort, jf. § 137 j.


Dette afsnit omhandler kravet om, at revisionspåtegningen på et årsregnskab for virksomheder i regnskabsklasse C og D skal indeholde en udtalelse om, hvorvidt virksomheden var forpligtet til at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, og om denne rapport er offentliggjort.

 Stk. 2. Udtalelsen skal angives i et særskilt afsnit i revisionspåtegningen.


Afsnit IX a omhandler rapportering af indkomstskatteoplysninger for visse store virksomheder og filialer, herunder krav til indhold, indsendelse og offentliggørelse af sådanne rapporter. Dette afsnit specificerer, hvilke virksomheder der er omfattet, og fastsætter procedurer for indberetning til Erhvervsstyrelsen.

 § 137 j. Virksomheder og filialer, der skal udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger i henhold til §§ 137 b-137 e, skal til Erhvervsstyrelsen indsende rapporten og en eventuel erklæring, jf. § 137 d, stk. 3, eller § 137 e, stk. 3.


Dette afsnit omhandler indsendelse af rapport om indkomstskatteoplysninger til Erhvervsstyrelsen, herunder undtagelser og pligter for dattervirksomheder og filialer, når en anden virksomhed i koncernen allerede har indsendt rapporten.

 Stk. 2. Dattervirksomheder og filialer, der er undtaget fra selv at udarbejde en rapport om indkomstskatteoplysninger, fordi en anden virksomhed i koncernen, den udenlandske virksomhed eller en anden filial af den udenlandske virksomhed har udarbejdet en rapport efter § 137 d, stk. 1, eller § 137 e, stk. 5, skal indsende rapporten til Erhvervsstyrelsen.


Dette afsnit omhandler indsendelsesfrister for rapporter om indkomstskatteoplysninger, som skal indsendes til Erhvervsstyrelsen af visse virksomheder og filialer, der opfylder bestemte størrelseskriterier.

 Stk. 3. Indsendelse af rapporten og en eventuel erklæring til Erhvervsstyrelsen skal være foretaget senest 12 måneder efter afslutningen af det regnskabsår, som rapporten vedrører.


Dette afsnit omhandler krav til offentliggørelse og opbevaring af rapporter om indkomstskatteoplysninger for visse store virksomheder og filialer, herunder pligt til at henvise til rapporten på virksomhedens hjemmeside.

 Stk. 4. De omfattede virksomheder og filialer skal i minimum 5 år på deres hjemmeside henvise til rapporten i Det Centrale Virksomhedsregister.


Afsnit IX a, kapitel 18 a, § 137 j – Regler om indsendelse af rapport om indkomstskatteoplysninger til Erhvervsstyrelsen

 Stk. 5. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indsendelse af rapporten.


Afsnit IX b, Kapitel 18 b – Bæredygtighedsrapport for tredjelandsvirksomheder: Regler for, hvornår en dattervirksomhed i en koncern med øverste modervirksomhed uden for EU/EØS skal udarbejde en bæredygtighedsrapport på vegne af den øverste modervirksomhed.

 § 137 k. En dattervirksomhed, der er omfattet af § 99 a, og som indgår i en koncern, hvis samlede nettoomsætning i EU i hvert af de seneste 2 på hinanden følgende regnskabsår overstiger 150 mio. euro, og hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, skal på vegne af den øverste modervirksomhed udarbejde en bæredygtighedsrapport i overensstemmelse med kravene til bæredygtighedsrapportens indhold og offentliggørelse i §§ 137 m og 137 n og lade rapporten forsyne med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, som er afgivet af en juridisk eller fysisk person, der er autoriseret til at afgive erklæring herom i henhold til lovgivningen i det pågældende land, medmindre den øverste modervirksomhed har udarbejdet en bæredygtighedsrapport på koncernniveau, jf. stk. 3, der opfylder kravene i § 137 m.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af en bæredygtighedsrapport for dattervirksomheder, der indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og som skal udarbejde rapporten på vegne af denne.

 Stk. 2. Har dattervirksomheden ikke de nødvendige oplysninger til brug for udarbejdelsen af bæredygtighedsrapporten, skal den anmode dens øverste modervirksomhed om at afgive oplysningerne til brug herfor.


Dette afsnit omhandler krav til udarbejdelse og indhold af bæredygtighedsrapporter for dattervirksomheder og filialer af tredjelandsvirksomheder, herunder krav til erklæringer om bæredygtighedsrapportering.

 Stk. 3. Udarbejder den øverste modervirksomhed en bæredygtighedsrapport på koncernniveau, skal modervirksomheden forsyne bæredygtighedsrapporten med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, som er afgivet af en juridisk eller fysisk person, der er autoriseret til at afgive erklæring herom i henhold til lovgivningen i det pågældende land.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af bæredygtighedsrapport for en dattervirksomhed, der indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land. Afsnittet præciserer, hvad dattervirksomheden skal gøre, hvis den øverste modervirksomhed ikke stiller de nødvendige oplysninger til rådighed eller ikke forsynes med erklæring om bæredygtighedsrapportering.

 Stk. 4. Afgiver den øverste modervirksomhed ikke oplysningerne, jf. stk. 2, skal dattervirksomheden udarbejde bæredygtighedsrapporten, jf. stk. 1, på grundlag af de oplysninger, som den er i besiddelse af, har indhentet eller erhvervet, og afgive en erklæring om, at den øverste modervirksomhed ikke har efterkommet anmodningen om at afgive oplysninger til brug for udarbejdelsen af bæredygtighedsrapporten. Forsyner modervirksomheden ikke bæredygtighedsrapporten med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, jf. stk. 3, skal dattervirksomheden afgive en erklæring om, at modervirksomheden ikke har forsynet bæredygtighedsrapporten med en erklæring om bæredygtighedsrapportering.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse og indsendelse af bæredygtighedsrapport for dattervirksomheder, der indgår i en koncern, hvor den øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, herunder ledelsens ansvar for rapportens korrekte udarbejdelse og indsendelse.

 Stk. 5. Den i stk. 1 omhandlede dattervirksomheds ledelse, jf. bilag 1, A, nr. 6, har ansvaret for efter bedste overbevisning og evne at sikre, at dattervirksomhedens bæredygtighedsrapport udarbejdes i overensstemmelse med stk. 1-4, og at denne rapport indsendes i overensstemmelse med § 137 n, stk. 1 eller 2.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse af bæredygtighedsrapportering for filialer i Danmark af udenlandske virksomheder, der ikke er underlagt EU/EØS-lovgivning, og som opfylder bestemte størrelseskriterier.

 § 137 l. En filial, hvis nettoomsætning i det foregående regnskabsår oversteg 40 mio. euro, og som er filial af en virksomhed, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, skal på vegne af denne virksomhed, jf. dog stk. 2, udarbejde en bæredygtighedsrapport i overensstemmelse med kravene til bæredygtighedsrapportens indhold og offentliggørelse i §§ 137 m og 137 n enten om den udenlandske virksomhed, der ikke er den del af en koncern, eller om den samlede koncern og lade rapporten forsyne med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, som er afgivet af en juridisk eller fysisk person, der er autoriseret til at afgive erklæring herom i henhold til lovgivningen i det pågældende land, hvis
1) den udenlandske virksomhed ikke indgår i en koncern og virksomhedens nettoomsætning i EU i hvert af de seneste 2 på hinanden følgende regnskabsår overstiger 150 mio. euro eller
2) den udenlandske virksomhed er en del af en koncern, hvis øverste modervirksomhed ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, og koncernens samlede nettoomsætning i EU i hvert af de seneste 2 på hinanden følgende regnskabsår overstiger 150 mio. euro.


Dette afsnit omhandler undtagelser for filialer, der skal udarbejde bæredygtighedsrapport for tredjelandsvirksomheder, og præciserer, hvornår en sådan rapport ikke skal udarbejdes, hvis der allerede foreligger en tilsvarende rapport fra moder- eller datterselskab.

 Stk. 2. Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis en af de i stk. 1, nr. 1 eller 2, nævnte virksomheder har udarbejdet en bæredygtighedsrapport, der opfylder kravene i § 137 m, eller disse har en dattervirksomhed omfattet af § 99 a, jf. § 137 k.


Dette afsnit omhandler krav til bæredygtighedsrapportering for visse dattervirksomheder og filialer af tredjelandsvirksomheder, herunder krav om, at en bæredygtighedsrapport skal være forsynet med en erklæring fra en autoriseret person.

 Stk. 3. Udarbejder en af de i stk. 1, nr. 1 eller 2, nævnte virksomheder en bæredygtighedsrapport, skal rapporten være forsynet med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, som er afgivet af en juridisk eller fysisk person, der er autoriseret hertil i henhold til lovgivningen i det pågældende land.


Dette afsnit omhandler krav til udarbejdelse af bæredygtighedsrapport for visse dattervirksomheder og filialer af udenlandske virksomheder, der ikke er underlagt EU/EØS-lovgivning, herunder procedurer for anmodning af oplysninger til rapportens udarbejdelse.

 Stk. 4. Har filialen ikke de nødvendige oplysninger til brug for udarbejdelsen af bæredygtighedsrapporten, jf. stk. 1, skal filialen anmode den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed om at afgive oplysningerne til brug herfor.


Dette afsnit omhandler kravene til udarbejdelse og indsendelse af bæredygtighedsrapportering for filialer af udenlandske virksomheder, der ikke er underlagt lovgivningen i et EU-/EØS-land, herunder situationer, hvor den øverste modervirksomhed ikke leverer nødvendige oplysninger eller erklæringer.

 Stk. 5. Forsyner den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke bæredygtighedsrapporten med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, jf. stk. 3, skal filialen afgive en erklæring om, at den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke har afgivet en erklæring om bæredygtighedsrapportering. Meddeler den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke oplysningerne, jf. stk. 4, skal filialen udarbejde bæredygtighedsrapporten på grundlag af de oplysninger, som den er i besiddelse af, har indhentet eller erhvervet og afgive en erklæring om, at den udenlandske virksomhed eller den øverste modervirksomhed ikke har efterkommet anmodningen.


Dette afsnit omhandler pligten for filialer af udenlandske virksomheder uden for EU/EØS at udarbejde bæredygtighedsrapporter, når visse betingelser om størrelse og virksomhedstype er opfyldt, herunder ansvar for udarbejdelse og indsendelse af rapporten.

 Stk. 6. Den i stk. 1 omhandlede filial er ansvarlig for efter bedste overbevisning og evne at sikre, at bæredygtighedsrapporten udarbejdes i overensstemmelse med stk. 1-5, og at denne rapport indsendes i overensstemmelse med § 137 n, stk. 1 eller 2.


Dette afsnit omhandler indholdskravene til bæredygtighedsrapporter, som visse dattervirksomheder og filialer i Danmark skal udarbejde på vegne af udenlandske moder- eller koncernvirksomheder, der ikke er underlagt EU/EØS-lovgivning, og som derfor ikke direkte falder ind under de almindelige krav om bæredygtighedsrapportering.

 § 137 m. En bæredygtighedsrapport, jf. § 137 k, stk. 1, og § 137 l, stk. 1, skal indeholde oplysninger i overensstemmelse med § 99 a, stk. 2, nr. 1, litra c-e, og nr. 2-6. Det samme gælder oplysninger efter § 99 a, stk. 2, nr. 8. Oplysningerne efter 1. og 2. pkt. skal afgives efter
1) de til enhver tid relevante standarder for bæredygtighedsrapportering for tredjelandsvirksomheder som fastsat efter artikel 40 b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer,
2) de til enhver tid relevante standarder for bæredygtighedsrapportering efter artikel 29 b i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om årsregnskaber, konsoliderede regnskaber og tilhørende beretninger for visse virksomhedsformer eller
3) ligeværdige standarder for bæredygtighedsrapportering, som er fastsat ved en gennemførelsesretsakt om ækvivalensen af standarder for bæredygtighedsrapportering vedtaget i henhold til artikel 23, stk. 4, tredje afsnit, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om harmonisering af gennemsigtighedskrav i forbindelse med oplysninger om udstedere, hvis værdipapirer er optaget til handel på et reguleret marked.


Dette afsnit omhandler indsendelse og offentliggørelse af bæredygtighedsrapporter for dattervirksomheder og filialer, der er omfattet af særlige krav i forbindelse med virksomheder uden for EU/EØS, herunder frister og dokumentationskrav.

 § 137 n. Dattervirksomheder og filialer, der skal afgive en bæredygtighedsrapport i henhold til § 137 k, stk. 1, eller § 137 l, stk. 1, skal indsende rapporten, erklæringen om bæredygtighedsrapportering og eventuelt en erklæring, jf. § 137 k, stk. 4, 1. pkt., og § 137 l, stk. 5, 1. pkt., til Erhvervsstyrelsen senest 12 måneder efter afslutningen af det regnskabsår, som rapporten vedrører.


Dette afsnit omhandler indsendelse af bæredygtighedsrapporter og erklæringer til Erhvervsstyrelsen i henhold til reglerne om bæredygtighedsrapportering for tredjelandsvirksomheder, herunder undtagelser og erstatningspligtige dokumenter.

 Stk. 2. Dattervirksomheder og filialer, der i medfør af § 137 k, stk. 1, eller § 137 l, stk. 2, er undtaget fra at udarbejde en bæredygtighedsrapport, skal til Erhvervsstyrelsen senest 12 måneder efter afslutningen af det regnskabsår, som rapporten vedrører, indsende den bæredygtighedsrapport, der efter § 137 m er udarbejdet af en af de virksomheder, der er nævnt i § 137 k, stk. 1, § 137 l, stk. 1, nr. 1 eller 2, sammen med en erklæring om bæredygtighedsrapportering, jf. § 137 k, stk. 3, eller § 137 l, stk. 3, eller eventuelt en erklæring, jf. § 137 k, stk. 4, 2. pkt., og § 137 l, stk. 5, 2. pkt.


Dette afsnit omhandler indsendelse og offentliggørelse af bæredygtighedsrapporter for dattervirksomheder og filialer af tredjelandsvirksomheder, herunder krav til indhold, verifikation og indsendelse til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indsendelse af bæredygtighedsrapporten, erklæringen om bæredygtighedsrapportering og eventuelle erklæringer, jf. § 137 k, stk. 4, og § 137 l, stk. 5.


Afsnit X omhandler offentliggørelse og kontrol af årsrapport, hvor kapitel 19 specifikt vedrører indsendelse til Erhvervsstyrelsen. Dette afsnit indeholder regler for, hvornår og hvordan årsrapporter skal indsendes, herunder frister og konsekvenser ved forsinkelse.

 § 138. Virksomheder omfattet af regnskabsklasse B, C og D skal uden ugrundet ophold efter godkendelsen af årsrapporten indsende denne til Erhvervsstyrelsen, jf. § 3, stk. 1, og § 7. Årsrapporten skal være modtaget i styrelsen senest 6 måneder efter regnskabsårets afslutning, idet fristen dog er 4 måneder for virksomheder omfattet af regnskabsklasse D. Der kan ikke dispenseres fra disse frister, jf. dog §§ 140 og 141.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapport til Erhvervsstyrelsen og specificerer, hvilke bestanddele årsrapporten skal indeholde, herunder de obligatoriske elementer for hver regnskabsklasse samt eventuelle revisorerkæring og supplerende beretninger.

 Stk. 2. Den indsendte årsrapport skal mindst indeholde de bestanddele, der er obligatoriske for hver regnskabsklasse, samt eventuel revisionspåtegning eller anden erklæring fra en revisor, jf. § 135, stk. 1 og 7, § 135 b, stk. 1, og § 135 c, stk. 1. Ønsker virksomheden at få offentliggjort supplerende beretninger som nævnt i § 2, stk. 2, skal disse indsendes sammen med de obligatoriske bestanddele af årsrapporten, således at de obligatoriske bestanddele og de supplerende beretninger tilsammen fremstår som ét dokument betegnet »årsrapport«.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder formelle krav til sprogbrug for dokumenter, der indgives i henhold til årsregnskabsloven.

 Stk. 3. Årsrapporter og andre dokumenter, som skal indsendes til styrelsen i henhold til denne lov, skal være affattet på dansk eller engelsk, jf. dog § 157.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder frister, indholdskrav og procedurer for virksomheder, der frivilligt indsender en årsrapport.

 Stk. 4. Indsender en virksomhed frivilligt en årsrapport efter § 4, stk. 7, 1. pkt., og er denne revideret, skal virksomheden sikre, at revisors påtegning indgår i dokumentet.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder frister, indholdskrav og konsekvenser af forsinket indsendelse.

 Stk. 5. Har styrelsen bekendtgjort, at en årsrapport er offentligt tilgængelig efter § 154, kan denne ikke omgøres ved en ny årsrapport, medmindre styrelsen tillader dette.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder frister, indholdskrav og procedurer vedrørende offentliggørelse og kontrol. Specifikt vedrører afsnittet pligten for virksomheder til at indsende deres årsrapport inden fastsatte frister, og det indeholder yderligere regler om digital kommunikation, indberetning af supplerende oplysninger og konsekvenser ved forsinket indsendelse.

 Stk. 6. En virksomhed, der ikke har oplyst nettoomsætningen i resultatopgørelsen, jf. § 32, stk. 1, skal indberette sin nettoomsætning, samtidig med at den indsender årsrapporten. Den indberettede nettoomsætning offentliggøres ikke, og oplysningen er undtaget fra retten til aktindsigt.


Dette afsnit omhandler krav til offentliggørelse og kontrol af årsrapporter, herunder særlige krav til virksomheder, der er omfattet af pligten til bæredygtighedsrapportering efter § 99 a, og deres forpligtelser vedrørende verificering og tilgængeliggørelse af rapporter fra uafhængige tredjeparter.

 Stk. 7. En virksomhed, der er omfattet af § 99 a, og som i henhold til anden lovgivning er forpligtet til at lade dele af sin bæredygtighedsrapportering verificere af en akkrediteret uafhængig tredjepart, skal gøre rapporten fra den uafhængige tredjepart tilgængelig på virksomhedens hjemmeside.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder frister, indhold og særlige krav til virksomheder, der ikke oplyser nettoomsætning i resultatopgørelsen.

 Stk. 8. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indberetning af nettoomsætning, jf. stk. 6.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen og nærmere regler herom, herunder krav til digital indberetning og oplysninger, der skal følge med årsrapporten.

 § 138 a. Virksomheden skal indberette navn og cvr-nummer på udbyderen af det digitale bogføringssystem, som virksomheden anvender eller har anvendt i regnskabsåret efter bogføringslovens § 16, stk. 2, nr. 1, samtidig med at den indsender årsrapporten.


Dette afsnit omhandler indberetningspligt for virksomhedens bogføringssystem til Erhvervsstyrelsen, herunder krav om at oplyse om anvendelse af ikke-registrerede systemer og opbevaring af data hos tredjepart.

 Stk. 2. Anvender eller har virksomheden i regnskabsåret anvendt et bogføringssystem efter bogføringslovens § 16, stk. 2, nr. 2, der ikke er registreret efter bogføringslovens § 20, stk. 1, skal det indberettes, hvilket system der er tale om. Hvis virksomheden opbevarer en fuldstændig sikkerhedskopi af registreringer og bilag på en server hos en tredjepart, skal dette anføres med nærmere oplysninger om identiteten på den pågældende tredjepart.


Oplysninger om udbyderen af det digitale bogføringssystem og eventuelle tredjeparter, som virksomheden anvender, skal indberettes til Erhvervsstyrelsen, men disse oplysninger offentliggøres ikke.

 Stk. 3. Oplysninger efter stk. 1 og 2 offentliggøres ikke.


Dette afsnit omhandler indberetning af oplysninger om det digitale bogføringssystem, som virksomheden anvender, til Erhvervsstyrelsen, herunder krav om at indberette udbyderens navn og CVR-nummer samt oplysninger om anvendt system og eventuel opbevaring hos tredjepart.

 Stk. 4. Erhvervsstyrelsen fastsætter nærmere regler om indberetning af oplysninger efter stk. 1 og 2.


Afsnit X, Kapitel 19, omhandler indsendelse af årsrapport til Erhvervsstyrelsen, herunder særlige regler for virksomheder under likvidation.

 § 139. Virksomheder, som er under likvidation, skal fortsætte med at indsende årsrapport til styrelsen i henhold til § 138, indtil likvidationen er afsluttet med virksomhedens opløsning.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter og andre dokumenter til Erhvervsstyrelsen, herunder særlige regler for virksomheder under afvikling eller rekonstruktion.

 Stk. 2. Virksomheden skal derudover indsende afsluttende likvidationsregnskab til Erhvervsstyrelsen, hvis dette er foreskrevet i den for virksomheden særligt gældende lovgivning.


Dette afsnit indgår i Kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og beskriver de grundlæggende forudsætninger, der skal ligge til grund for udarbejdelsen af årsrapporter for alle virksomheder omfattet af årsregnskabsloven.

 § 13. Årsrapporten skal udarbejdes efter nedenstående grundlæggende forudsætninger:
1) Den skal udarbejdes på en klar og overskuelig måde (klarhed).
2) Der skal tages hensyn til de reelle forhold frem for formaliteter uden reelt indhold (substans).
3) Alle relevante forhold skal indgå i årsrapporten, medmindre de er ubetydelige (væsentlighed). Anses flere ubetydelige forhold tilsammen for at være betydelige, skal de dog indgå.
4) Driften af en aktivitet formodes at fortsætte (going concern), medmindre den ikke skal eller ikke antages at kunne fortsætte. Afvikles en aktivitet, skal klassifikation og opstilling samt indregning og måling tilpasses med denne afvikling.
5) Indregning og måling skal ske på et forsigtigt grundlag, herunder skal regnskabsmæssige skøn være underbyggede og neutrale. Enhver værdiregulering skal indregnes, uanset om årsregnskabet udviser over- eller underskud.
6) Transaktioner, begivenheder og værdiændringer skal indregnes, når de indtræffer, uanset tidspunktet for betaling (periodisering).
7) Indregningsmetoder og målegrundlag skal anvendes ensartet på samme kategori af forhold (konsistens).
8) Hver transaktion, begivenhed og værdiændring skal indregnes og måles hver for sig, ligesom de enkelte forhold ikke må modregnes med hinanden (bruttoværdi).
9) Primobalancen for regnskabsåret skal svare til ultimobalancen for det foregående regnskabsår (formel kontinuitet).


Dette afsnit omhandler grundlæggende forudsætninger for udarbejdelse af årsrapporter, herunder krav om konsistens og kontinuitet i regnskabsmæssige metoder og principper.

 Stk. 2. Regnskabsår, opstilling og klassifikation, konsolideringsmetode, indregningsmetode og målegrundlag samt den anvendte monetære enhed må ikke ændres fra år til år (reel kontinuitet). Ændring kan dog ske, hvis der derved bedre opnås et retvisende billede, eller, hvis ændringen er nødvendig for at overholde nye regler ved overgang til ny regnskabsklasse, ved lovændring, ved nye forskrifter i henhold til lov eller ved nye standarder efter § 136. § 11, stk. 3, 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler særlige regler for indsendelse af årsrapporter for virksomheder, der er under rekonstruktionsbehandling efter konkursloven, og fastsætter en udvidet indsendelsesfrist efter ophør af behandlingen.

 § 140. For virksomheder, der er under rekonstruktionsbehandling efter konkursloven, kan Erhvervsstyrelsen tillade, at årsrapporten uanset fristen i § 138, stk. 1, 2. pkt., først indsendes, så den modtages i styrelsen senest 1 måned efter rekonstruktionsbehandlingens ophør. Overskrides denne frist, finder §§ 150-152 tilsvarende anvendelse, idet afgiften beregnes fra 1 måned efter rekonstruktionsbehandlingens ophør.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter for virksomheder under rekonstruktion eller afvikling, og præciserer, at hvis en virksomhed går konkurs, gælder de særlige regler i § 141 om indsendelse af årsrapporter efter konkurs.

 Stk. 2. Overgår virksomheden til konkurs, gælder bestemmelserne i § 141.


Kapitel 19, afsnit X: Regler om indsendelse af årsrapport til Erhvervsstyrelsen, herunder undtagelser ved konkurs.

 § 141. For virksomheder, som er under konkurs, skal der ikke indsendes årsrapport til Erhvervsstyrelsen.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter efter genoptagelse af virksomheden efter konkurs, herunder frister, tilladelse til indsendelse af åbningsbalance og krav om revision.

 Stk. 2. Genoptages virksomheden, skal den indsende årsrapporter for tidsrummet fra den sidst indsendte årsrapports balancedag til udløbet af virksomhedens seneste regnskabsår forud for konkursbehandlingens ophør, således at disse modtages i styrelsen senest 1 måned efter konkursbehandlingens ophør. I stedet for de i 1. pkt. nævnte årsrapporter kan styrelsen give tilladelse til, at virksomheden indsender en åbningsbalance, som er udarbejdet pr. datoen for konkursbehandlingens ophør. Årsregnskaber og eventuelle koncernregnskaber, der er indeholdt i de i 1. pkt. nævnte årsrapporter, og den i 2. pkt. nævnte åbningsbalance skal være revideret, hvis virksomheden er underlagt revisionspligt, jf. § 135, stk. 1, 1. pkt. Er virksomheden fritaget for revisionspligt, finder § 9, stk. 6, § 10 a og § 135 b , stk. 1, 2. pkt., tilsvarende anvendelse. Overskrides indsendelsesfristen i 1. pkt., finder §§ 150-152 tilsvarende anvendelse, idet afgiften beregnes fra 1 måned efter konkursbehandlingens ophør.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen og undtagelser ved virksomheder under rekonstruktion eller konkurs, herunder frister og konsekvenser af forsinket indsendelse.

 § 142. Andre bestræbelser for at rekonstruere en virksomhed end de i §§ 140 og 141 nævnte fritager ikke virksomheden for pligten til at indsende årsrapport inden udløbet af fristen i § 138, stk. 1.


Kapitel 19, afsnit X: Offentliggørelse og kontrol af årsrapport m.v., omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen, herunder særlige regler for udenlandske virksomheder med filial i Danmark.

 § 143. Filialbestyrerne for en filial, der er registreret i Erhvervsstyrelsen som filial af en udenlandsk virksomhed, skal indsende den udenlandske virksomheds reviderede årsrapport, så den er modtaget i styrelsen senest 6 måneder efter regnskabsårets afslutning. Der kan ikke dispenseres fra fristen. Filialens eget regnskab kan ikke indsendes i stedet.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen fra udenlandske virksomheder med filial i Danmark, herunder krav til form og indhold af den indsendte årsrapport.

 Stk. 2. Den indsendte årsrapport skal i det mindste foreligge således, som den er udarbejdet og offentliggjort efter reglerne i den stat, som virksomheden henhører under.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen for udenlandske virksomheder med filial i Danmark, herunder krav til og muligheder for indsendelse af ureviderede årsrapporter fra virksomheder underlagt EU/EØS-lovgivning.

 Stk. 3. Årsrapport for en udenlandsk virksomhed, der henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land, kan indsendes i urevideret stand, hvis revision er undladt i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for virksomheden.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapporter til Erhvervsstyrelsen for udenlandske virksomheder med filial i Danmark og beskriver særlige regler for, hvornår en filial kan indsende modervirksomhedens koncernregnskab i stedet for den udenlandske hovedvirksomheds årsrapport, herunder betingelser for, at dattervirksomheden er omfattet af EU/EØS-lovgivning og koncernregnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med gældende regler.

 § 144. Er den udenlandske virksomhed en dattervirksomhed, kan filialbestyrerne i stedet for den i § 143 nævnte årsrapport indsende modervirksomhedens koncernregnskab til Erhvervsstyrelsen i henhold til § 146, stk. 5, hvis
1) såvel datter- som modervirksomheden henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land,
2) koncernregnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/34/EU med senere ændringer samt er revideret og offentliggjort efter de nævnte regler, jf. dog § 143, stk. 3,
3) undladelsen er i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for virksomheden,
4) regnskaberne for virksomheden og dens dattervirksomheder indgår ved fuld konsolidering eller ved indregning og måling til regnskabsmæssig indre værdi i modervirksomhedens koncernregnskab,
5) alle virksomhedsdeltagerne har erklæret sig indforstået med fremgangsmåden for det pågældende regnskabsår,
6) modervirksomheden har erklæret, at den indestår for dattervirksomhedens eksisterende forpligtelser og forpligtelser, som opstår i perioden, indtil dattervirksomheden har indsendt årsrapport for et senere regnskabsår og denne er modtaget og offentliggjort efter reglerne i kapitel 19 og 20 eller filialens afmelding eller sletning af styrelsens register er offentliggjort, og
7) modervirksomheden i sin årsrapport oplyser, at dattervirksomheden har undladt at udarbejde egen årsrapport med angivelse af den anvendte undtagelsesbestemmelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af koncernregnskab i stedet for årsrapport for en udenlandsk virksomheds filial i Danmark, når den udenlandske virksomhed ikke henhører under lovgivningen i et EU/EØS-land, og indeholder betingelser for, hvornår dette er tilladt.

 Stk. 2. Henhører den udenlandske virksomhed ikke under en i stk. 1 omhandlet lovgivning, kan filialbestyrerne i stedet for den udenlandske virksomheds årsrapport til Erhvervsstyrelsen indsende modervirksomhedens koncernregnskab i henhold til § 146, stk. 5, hvis
1) koncernregnskabet er udarbejdet i overensstemmelse med det i stk. 1, nr. 2, omhandlede direktiv eller efter regler, der i det mindste er ligeværdige med reglerne i det nævnte direktiv, og som er revideret af personer, der er autoriseret i medfør af den nationale lovgivning, hvorunder modervirksomheden henhører, og
2) betingelserne i stk. 1, nr. 3-7, er opfyldt.


Dette afsnit omhandler kravet om indsendelse af en undtagelseserklæring for virksomheder, der benytter sig af undtagelsen i § 4, hvorefter de kan undlade at aflægge årsrapport, fordi de opfylder bestemte størrelseskriterier og ikke er modervirksomhed for en koncern.

 § 145. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i § 4, skal indsende en undtagelseserklæring, hvori ledelsen
1) oplyser, at den pågældende undtagelse er taget i anvendelse, og
2) indestår for, at betingelserne for at anvende undtagelsen er opfyldt.


Dette afsnit omhandler indsendelse af undtagelseserklæring til Erhvervsstyrelsen, når en virksomhed benytter undtagelse fra pligt til at udarbejde årsrapport efter § 4.

 Stk. 2. Der skal indsendes undtagelseserklæring for hvert regnskabsår. Erklæringen skal være modtaget i Erhvervsstyrelsen inden udløbet af fristen i § 138, stk. 1, 2. pkt. Overskrides denne frist, finder §§ 150-152 tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af undtagelseserklæring for virksomheder, der udnytter undtagelsen i § 5, stk. 1, om ikke at skulle aflægge årsrapport, fordi deres regnskab indgår i et koncernregnskab udarbejdet af en interessent, komplementar eller modervirksomhed.

 § 146. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i § 5, stk. 1, skal til Erhvervsstyrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til § 145 suppleret med
1) det i § 5, stk. 1, nævnte koncernregnskab,
2) henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som styrelsen har modtaget til offentliggørelse, eller
3) officielt bekræftet dokumentation for, at koncernregnskabet er offentliggjort i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for den udenlandske virksomhed.


Dette afsnit omhandler kravene til indsendelse af undtagelseserklæring for virksomheder, der udnytter undtagelsen i § 5, stk. 2, i årsregnskabsloven, hvor en interessent- eller kommanditselskab kan undlade at aflægge egen årsrapport, såfremt en af dets interessenter eller komplementarer aflægger årsrapporten for selskabet.

 Stk. 2. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i § 5, stk. 2, skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til § 145 suppleret med
1) den i § 5, stk. 2, nævnte årsrapport eller
2) henvisning til den årsrapport, i hvilken virksomhedens regnskab indgår, og som styrelsen har modtaget til offentliggørelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af undtagelseserklæringer for virksomheder, der udnytter undtagelser i forbindelse med årsregnskabspligt, herunder specifikt procedurer for interessent- eller kommanditselskaber, der er udenlandske og ikke selv udarbejder årsrapport.

 Stk. 3. Virksomheder, som udnytter undtagelsen i § 5, stk. 3, skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til § 145 ledsaget af
1) den i § 5, stk. 3, nævnte årsrapport eller
2) officielt bekræftet dokumentation for, at årsrapporten er offentliggjort i overensstemmelse med den lovgivning, der gælder for den udenlandske virksomhed.


Dette afsnit omhandler indsendelse af undtagelseserklæring for virksomheder, der udnytter undtagelsen i § 6, stk. 1, om undladelse af at aflægge årsrapport for dattervirksomheder uden aktivitet, og specificerer de dokumenter, der skal indsendes til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 4. Virksomheder, der udnytter undtagelsen i § 6, stk. 1, skal til styrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til § 145 suppleret med
1) det i § 6, stk. 1, nævnte koncernregnskab eller
2) henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som styrelsen har modtaget til offentliggørelse.
Herudover skal indsendes de erklæringer, der er nævnt i § 6, stk. 1, nr. 4 og 5. Sidstnævnte erklæring skal blot indsendes for det første regnskabsår, undtagelsen tages i anvendelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af undtagelseserklæring og supplerende dokumenter for virksomheder, som anvender undtagelserne i §§ 4-6, 78 a, 112 og 144, herunder specifikt regler for filialer af udenlandske virksomheder, der kan undlade at indsende egen årsrapport, såfremt modervirksomhedens koncernregnskab indgår i stedet.

 Stk. 5. Udnyttes undtagelserne i § 144, skal filialbestyrerne til Erhvervsstyrelsen indsende undtagelseserklæring i henhold til § 145 suppleret med
1) det i § 144, stk. 1 eller 2, nævnte koncernregnskab og
2) de erklæringer, der er nævnt i § 144, stk. 1, nr. 5 og 6, idet sidstnævnte erklæring blot skal indsendes for det første regnskabsår, undtagelsen tages i anvendelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapport for dattervirksomheder, der benytter undtagelsen i § 78 a, stk. 1, hvorefter de kan udarbejde årsrapport efter reglerne for regnskabsklasse B, selvom de ellers ville være omfattet af regnskabsklasse C, forudsat at visse betingelser for koncernkonsolidering er opfyldt.

 § 146 a. Dattervirksomheder, der anvender undtagelsen i § 78 a, stk. 1, skal indsende årsrapporten til Erhvervsstyrelsen i henhold til § 138 suppleret med
1) det i § 78 a, stk. 1, nævnte koncernregnskab eller
2) en henvisning til koncernregnskabet, der er indeholdt i en årsrapport, som styrelsen har modtaget til offentliggørelse.


Dette afsnit omhandler indsendelse af dokumenter vedrørende undtagelse fra regnskabsklasse C for mellemstore dattervirksomheder, der er omfattet af § 78 a.

 Stk. 2. Der skal indsendes de erklæringer, der er nævnt i § 78 a, stk. 1, nr. 4 og 5.


Dette afsnit omhandler indsendelse af årsrapport og supplerende dokumenter for dattervirksomheder, der anvender undtagelsen i § 78 a, herunder krav til indsendelse af koncernregnskab og erklæringer fra modervirksomheden.

 Stk. 3. Erklæringerne i henhold til stk. 2 skal kun indsendes for det første regnskabsår, for hvilket erklæringerne afgives.


Dette afsnit omhandler krav til indsendelse af yderligere oplysninger, når en virksomhed undlader at udarbejde sit eget koncernregnskab og i stedet indsender koncernregnskabet fra en højere modervirksomhed i koncernen, jf. reglerne om undtagelse fra pligt til at aflægge koncernregnskab.

 § 147. En virksomhed, der indsender et koncernregnskab for en højere modervirksomhed i koncernen i henhold til § 112, skal indsende de yderligere oplysninger, som styrelsen måtte kræve med henblik på offentliggørelse, idet der ikke kan kræves oplysninger ud over, hvad der skulle have været indeholdt i et koncernregnskab efter denne lov, jf. dog § 160.


Dette afsnit omhandler indsendelse af delårsrapporter for statslige aktieselskaber, herunder frister og krav til offentliggørelse.

 § 148. Statslige aktieselskaber skal indsende selskabets halvårsrapport, så den er modtaget i Erhvervsstyrelsen senest 3 måneder efter udløbet af den pågældende 6-måneders-periode.


Dette afsnit omhandler indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter og andre dokumenter, herunder særlige regler for statslige aktieselskaber, som skal indsende halvårsrapporter.

 Stk. 2. Ved manglende indsendelse af halvårsrapport kan styrelsen iværksætte tvangsbøder i henhold til § 162, stk. 1, nr. 1.


Regler for indsendelse og offentliggørelse af delårsrapporter for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, herunder mulighed for pålæggelse af tvangsbøder ved manglende indsendelse.

 § 148 a. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om indsendelse til samt offentliggørelse af halvårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, i Erhvervsstyrelsen. Det samme gælder for delårsrapporter, som frivilligt udarbejdes for en kortere periode end 6 måneder, jf. § 134 a, stk. 1. Styrelsen kan herunder bestemme, at medlemmerne af virksomhedens ledelse kan pålægges tvangsbøder ved manglende indsendelse af delårsrapport efter 1. eller 2. pkt.


Dette afsnit omhandler virksomhedens egen offentliggørelse af årsrapporten og indgår i Afsnit X, som handler om offentliggørelse og kontrol af årsrapport m.v.

 § 149. Offentliggør virksomheden selv årsrapporten i sin helhed, skal dette ske i den form og affattelse, som har været genstand for lovpligtig eller frivillig revision.


Dette afsnit omhandler virksomhedens egen offentliggørelse af årsrapporten og indeholder regler for, hvordan en ikke-fuldstændig årsrapport skal præsenteres, herunder krav om tydelig angivelse af, at rapporten er forkortet, og at den fuldstændige version er tilgængelig hos Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 2. Offentliggør virksomheden en årsrapport, der ikke er fuldstændig, skal det klart fremgå af det offentliggjorte, at årsrapporten er forkortet, og at den fuldstændige årsrapport er tilgængelig i Erhvervsstyrelsen, eller, hvis dette ikke er tilfældet, at årsrapporten ikke er indsendt til styrelsen. Revisionspåtegningen behøver ikke at indgå i en forkortet offentliggørelse, men det skal klart fremgå af offentliggørelsen, hvis revisor har taget forbehold eller har forsynet revisionspåtegningen med supplerende oplysninger.


Dette afsnit omhandler krav til offentliggørelse af årsrapporter og supplerende dokumenter, herunder timing og tilgængelighed for regnskabsbrugere, og indgår i kapitlet om offentliggørelse og kontrol af årsrapporter m.v.

 § 149 a. Hvor det i lovgivningen er tilladt, at oplysninger, som skal gives i årsrapporten, alternativt kan placeres i andre dokumenter m.v. end årsrapporten, skal disse dokumenter m.v. være tilgængelige for regnskabsbrugerne på samme tidspunkt som årsrapporten.


Dette afsnit indgår i kapitel 3, "Grundlæggende krav til årsrapporten", og præciserer kravene til supplerende beretninger, som virksomheden frivilligt kan medtage i årsrapporten, herunder miljø-, social- og etikrapportering, og hvordan disse skal opfylde de generelle kvalitets- og kontinuitetskrav i loven.

 § 14. Supplerende beretninger om f.eks. virksomhedens sociale ansvar, viden og medarbejderforhold, miljøforhold samt etiske målsætning og opfølgning herpå skal give en retvisende redegørelse inden for rammerne af almindeligt anerkendte retningslinjer for sådanne beretninger. De skal opfylde kvalitetskravene i § 12, stk. 3, og med de lempelser, der følger af forholdets natur, de grundlæggende forudsætninger i § 13, stk. 1 og 2.


Dette afsnit omhandler kravene til supplerende beretninger i årsrapporten, herunder at de skal give et retvisende billede og opfylde kvalitetskrav, og præciserer, at der skal angives metoder og målegrundlag for udarbejdelsen af disse beretninger.

 Stk. 2. Af de supplerende beretninger skal fremgå de metoder og målegrundlag, efter hvilke beretningerne er udarbejdet.


Dette afsnit omhandler konsekvenserne af manglende eller for sent indsendelse af årsrapporter eller undtagelseserklæringer til Erhvervsstyrelsen, herunder procedurer for påkrav og bøder.

 § 150. Er årsrapport ikke modtaget i Erhvervsstyrelsen, når fristen i § 138, stk. 1, 2. pkt., er udløbet, sender styrelsen et brev med påkrav til virksomhedens øverste ledelse på virksomhedens adresse med anmodning om at indsende virksomhedens årsrapport eller undtagelseserklæring. Tilsvarende påkravsbrev sendes til filialbestyrerne, hvis årsrapport for en udenlandsk virksomhed med registreret filial her i landet ikke er modtaget, når fristen i § 143, stk. 1, er udløbet.


Dette afsnit omhandler procedurerne ved manglende eller for sent indsendelse af årsrapporter eller undtagelseserklæringer, herunder Erhvervsstyrelsens påkrav og frister for indsendelse.

 Stk. 2. I påkravsbrevet angives en frist på 8 hverdage fra brevets datering til indsendelse af årsrapport. Modtages årsrapporten eller undtagelseserklæringen i styrelsen inden udløbet af denne frist, foretager styrelsen ikke yderligere som følge af forsinkelsen.


Dette afsnit omhandler konsekvenserne af manglende indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring efter påkrav fra Erhvervsstyrelsen, herunder muligheden for tvangsopløsning af virksomheden, sletning af filial eller sletning af registreringen af interessentskab eller kommanditselskab.

 Stk. 3. I påkravsbrevet anføres endvidere en frist på 4 uger fra brevets datering. Herefter kan styrelsen, hvis årsrapport eller undtagelseserklæring ikke er modtaget inden udløbet af denne frist, beslutte at anmode skifteretten om at opløse virksomheden i overensstemmelse med den for virksomheden gældende lovgivning herom. Vedrører påkravsbrevet en filial af en udenlandsk virksomhed, kan styrelsen, hvis årsrapport ikke er modtaget inden udløbet af den i 1. pkt. omhandlede frist, beslutte at slette filialen af registeret i overensstemmelse med den for filialen gældende lovgivning herom. Hvis årsrapport eller undtagelseserklæring for et interessentskab eller kommanditselskab, jf. § 3, stk. 1, nr. 2, ikke er modtaget inden udløbet af den frist, som er anført i 1. pkt., kan Erhvervsstyrelsen beslutte at slette registreringen af interessentskabet eller kommanditselskabet i styrelsens register over aktive selskaber efter reglerne herom i lov om visse erhvervsdrivende virksomheder.


Dette afsnit omhandler sanktioner ved forsinket indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring efter modtagelse af påkrav fra Erhvervsstyrelsen, og præciserer, at der pålægges en afgift på ledelsesmedlemmer eller filialbestyrere, hvis fristen på 8 hverdage overskrides.

 § 151. Modtages årsrapporten eller undtagelseserklæringen efter udløbet af fristen på 8 hverdage fra påkravsbrevets datering, jf. § 150, stk. 2, pålægger Erhvervsstyrelsen hvert medlem af virksomhedens øverste ledelse henholdsvis hver filialbestyrer en afgift.


Dette afsnit omhandler beregningen af afgifter, der pålægges ledelsesmedlemmer eller filialbestyrere, når årsrapporten eller undtagelseserklæringen ikke er indsendt inden fristens udløb, herunder hvorfra afgiften beregnes.

 Stk. 2. Afgiften beregnes fra udløbet af fristen i § 138, stk. 1, 2. pkt.


Afgiftsregler for ledelsesmedlemmer og filialbestyrere ved forsinket indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring efter § 151 i årsregnskabsloven.

 Stk. 3. Afgiften udgør 500 kr. pr. ledelsesmedlem henholdsvis filialbestyrer for 1. påbegyndte måned, i alt 2.000 kr. for 2. påbegyndte måned og i alt 3.000 kr. for 3. påbegyndte måned. Afgiften kan højst udgøre 3.000 kr. pr. ledelsesmedlem henholdsvis filialbestyrer.


Dette afsnit omhandler beregning og nedsættelse af afgifter, der pålægges ledelsesmedlemmer eller filialbestyrere, når årsrapport eller undtagelseserklæring ikke indsendes rettidigt, og beskriver, hvordan tidligere betalte tvangsbøder kan reducere den samlede afgift.

 Stk. 4. Den samlede afgift nedsættes, i det omfang det pågældende ledelsesmedlem henholdsvis filialbestyrer for samme periode har indbetalt tvangsbøder i henhold til § 162, stk. 1, nr. 1, for manglende indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring.


Afgifter, der pålægges ledelsesmedlemmer eller filialbestyrere for manglende indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring, tilfalder statskassen.

 Stk. 5. Afgifter efter stk. 3 tilfalder statskassen.


Dette afsnit omhandler undtagelser fra betaling af afgifter for forsinket indsendelse af årsrapport eller undtagelseserklæring, når ledelsesmedlemmet eller filialbestyreren kan dokumentere, at forsinkelsen ikke skyldes uagtsomhed eller forsømmelse.

 § 152. Under ganske særlige omstændigheder kan Erhvervsstyrelsen helt eller delvis fritage et ledelsesmedlem eller en filialbestyrer for betaling af afgift efter § 151, hvis den pågældende kan godtgøre over for styrelsen, at han eller hun har søgt at fremme indsendelsen m.v., og at forsinkelsen derfor ikke kan lægges ham eller hende til last.


Dette afsnit omhandler tvangsbøder og ansvar for ledelsesmedlemmer, og præciserer at ansvar ikke fraviges, selvom forholdet er begået af ansatte eller rådgivere.

 Stk. 2. Det fritager ikke i sig selv et ledelsesmedlem for ansvar, at det ansvarspådragende forhold er begået af virksomhedens ansatte, rådgivere eller lignende.


Afsnit X, Kapitel 19, om beregning af frister for indsendelse af årsrapporter og andre dokumenter til Erhvervsstyrelsen.

 § 153. Hvor det i loven eller i forskrifter, der udstedes i medfør af loven, er fastsat, at en handling senest skal foretages, et bestemt antal dage, uger, måneder eller år efter at en nærmere angiven begivenhed har fundet sted, beregnes fristen for at foretage handlingen fra dagen efter denne begivenhed, jf. stk. 2-4.


Afsnit X, Kapitel 19, § 153 – Regler for beregning af frister i forbindelse med indsendelse af årsrapporter og andre dokumenter til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 2. Er fristen, jf. stk. 1, angivet i uger, udløber fristen for at foretage handlingen på ugedagen for den dag, hvor begivenheden fandt sted.


Afsnit X, Kapitel 19, § 153, stk. 3 – Regler for beregning af frister for indsendelse af årsrapporter og andre dokumenter til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. Er fristen, jf. stk. 1, angivet i måneder, udløber fristen for at foretage handlingen på månedsdagen for den dag, hvor begivenheden fandt sted. Hvis begivenheden fandt sted på den sidste dag i en måned, eller hvis fristen udløber på en månedsdato, som ikke findes, udløber fristen altid på den sidste dag i måneden uanset månedens længde.


Afsnit X, Kapitel 19, § 153, stk. 4 – Regler for beregning af frister for indsendelse af årsrapporter og andre dokumenter til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 4. Er fristen, jf. stk. 1, angivet i år, udløber fristen for at foretage handlingen på årsdagen for begivenheden.


Regler for beregning af frister i årsregnskabsloven, herunder justering af fristers udløb ved helligdage og weekender.

 Stk. 5. Udløber fristen i en weekend, på en helligdag, grundlovsdag, juleaftensdag eller nytårsaftensdag, skal handlingen senest være foretaget den førstkommende hverdag derefter.


Kapitel 19 a omhandler regler for digital kommunikation mellem virksomheder og Erhvervsstyrelsen i forbindelse med årsrapporter og andre dokumenter, der indgår i lovens anvendelsesområde.

 § 153 a. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at skriftlig kommunikation til og fra styrelsen om forhold, som er omfattet af denne lov eller af regler udstedt i medfør af denne lov, skal foregå digitalt.


Kapitel 19 a, § 153 a, stk. 2, om regler for digital kommunikation mellem virksomheder og Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om digital kommunikation, herunder om anvendelse af bestemte it-systemer, særlige digitale formater og digital signatur el.lign.


Kapitel 19 a, § 153 a, stk. 3: Regler for digital kommunikation mellem virksomheder og Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. En digital meddelelse anses for at være kommet frem, når den er tilgængelig for adressaten for meddelelsen.


Dette afsnit omhandler regler for digital kommunikation og dokumentudveksling mellem virksomheder og Erhvervsstyrelsen, herunder tekniske løsninger til identifikation og gyldighed af elektroniske dokumenter i stedet for manuelle underskrifter.

 § 153 b. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at styrelsen kan udstede afgørelser og andre dokumenter efter denne lov eller efter regler udstedt i medfør af denne lov uden underskrift, med maskinelt eller på tilsvarende måde gengivet underskrift eller under anvendelse af en teknik, der sikrer entydig identifikation af den, som har udstedt afgørelsen eller dokumentet. Sådanne afgørelser og dokumenter sidestilles med afgørelser og dokumenter med personlig underskrift.


Dette afsnit omhandler regler for digital kommunikation mellem virksomheder og Erhvervsstyrelsen, herunder brug af elektroniske systemer, digitale formater og teknikker til identifikation ved udstedelse af dokumenter.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at afgørelser og andre dokumenter, der udelukkende er truffet eller udstedt på grundlag af elektronisk databehandling, kan udstedes alene med angivelse af Erhvervsstyrelsen som afsender.


Regler om digital signatur og erstatning af krav om personlig underskrift i dokumenter, der indsendes til Erhvervsstyrelsen.

 § 153 c. Hvor det efter denne lov eller regler udstedt i medfør af denne lov er krævet, at et dokument, som er udstedt af andre end Erhvervsstyrelsen, skal være underskrevet, kan dette krav opfyldes ved anvendelse af en teknik, der sikrer entydig identifikation af den, som har udstedt dokumentet, jf. dog stk. 2. Sådanne dokumenter sidestilles med dokumenter med personlig underskrift.


Dette afsnit omhandler regler for digital kommunikation og dokumenter i forbindelse med årsrapporter, herunder muligheden for at fravige krav om personlig underskrift ved anvendelse af digitale teknikker til identifikation.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om fravigelse af underskriftskrav. Det kan herunder bestemmes, at krav om personlig underskrift ikke kan fraviges for visse typer af dokumenter.


Afsnit X, Kapitel 20, Offentliggørelse – Regler for offentliggørelse af årsrapporter, undtagelseserklæringer og andre dokumenter indsendt til Erhvervsstyrelsen, herunder betingelser for tilbagetrækning af dokumenter fra offentliggørelse.

 § 154. Erhvervsstyrelsen bekendtgør straks modtagelse af årsrapporter, undtagelseserklæringer m.v., som indsendes i stedet herfor, afsluttende likvidationsregnskaber samt halvårsrapporter for statslige aktieselskaber. Konstaterer Erhvervsstyrelsen i forbindelse med en kontrol efter bestemmelserne i §§ 159-159 b, at en årsrapport m.v. indeholder så alvorlige fejl eller mangler, at dokumentet er groft misvisende, kan styrelsen trække dokumentet tilbage fra offentliggørelse. En årsrapport m.v., som ikke er behørigt godkendt og revideret, kan tilsvarende trækkes tilbage fra offentliggørelse.


Dokumenterne, som Erhvervsstyrelsen bekendtgør efter modtagelse, herunder årsrapporter, undtagelseserklæringer og halvårsrapporter for statslige aktieselskaber, er offentligt tilgængelige.

 Stk. 2. Dokumenterne er offentligt tilgængelige.


Dette afsnit omhandler reglerne for indsendelse af årsrapporter, undtagelseserklæringer og andre relevante dokumenter til Erhvervsstyrelsen, herunder særlige krav til statslige aktieselskaber og virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 § 155. Erhvervsstyrelsen fastsætter regler om indsendelse af årsrapporter og undtagelseserklæringer m.v., som indsendes i stedet herfor, og afsluttende likvidationsregnskaber, jf. § 139, stk. 2, samt om indsendelse af delårsrapporter for statslige aktieselskaber, jf. § 148, og for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, jf. § 148 a.


Afsnit X - Offentliggørelse og kontrol af årsrapport m.v., Kapitel 20 - Offentliggørelse. Nærmere regler om indsendelse og offentliggørelse m.v.

 § 155 a. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler reglerne for offentliggørelse af årsrapporter, undtagelseserklæringer og andre relevante dokumenter, herunder delårsrapporter for bestemte virksomheder, samt muligheden for tilbagetrækning af sådanne dokumenter fra offentliggørelse.

 § 155 b. Erhvervsstyrelsen fastsætter regler om offentliggørelse af årsrapporter og undtagelseserklæringer m.v., som indsendes i stedet herfor, og afsluttende likvidationsregnskaber samt om offentliggørelse af delårsrapporter for statslige aktieselskaber og virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land. Styrelsen fastsætter tillige regler om tilbagetrækning fra offentliggørelsen af de nævnte dokumenter.


Dette afsnit omhandler nærmere regler om offentliggørelse af årsrapporter og andre dokumenter via Erhvervsstyrelsen, herunder elektronisk adgang til disse dokumenter.

 Stk. 2. Styrelsen kan fastsætte regler om regnskabsbrugeres adgang via elektroniske medier til dokumenter, som er offentliggjort af styrelsen.


Dette afsnit omhandler nærmere regler om indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter og andre dokumenter, herunder bestemmelser fastsat af Erhvervsstyrelsen om omgørelse af offentliggjorte dokumenter og dennes konsekvenser.

 Stk. 3. Styrelsen fastsætter regler om omgørelse af offentliggjorte årsrapporter, undtagelseserklæringer m.v., som indsendes i stedet herfor, delårsrapporter for statslige aktieselskaber og virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, indberetninger om nettoomsætning efter § 138, stk. 6, og indberetninger om bogføringssystem efter § 138 a, stk. 1 og 2, og konsekvenserne heraf.


Dette afsnit omhandler regler for betaling af administrative ydelser i forbindelse med indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter, herunder gebyrer for kopier, it-systembrug og rykkerskrivelser ved for sent betaling, fastsat af Erhvervsstyrelsen.

 § 156. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om betaling for kopier af dokumenter m.v., som er offentligt tilgængelige i henhold til denne lov, for brugen af styrelsens edb-system, for visse ikke særligt prissatte ydelser samt for rykkerskrivelser m.v. ved for sen betaling.


Dette afsnit omhandler nærmere regler om indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter, herunder muligheden for, at Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om et årligt gebyr til dækning af omkostningerne ved administration af årsregnskabsloven, herunder kontrolaktiviteter, håndtering af lovovertrædelser og udstedelse af regnskabsstandarder.

 Stk. 2. Styrelsen kan fastsætte regler om betaling af et årligt gebyr for administration af denne lov og den hermed forbundne undersøgelsesaktivitet, for administrationen af de selskabsretlige regler om kapitaltab og lån til virksomhedsdeltagere og andre lovovertrædelser i forbindelse med undersøgelse af årsrapporter samt for administrationen af udstedelse af regnskabsstandarder og godkendelse af internationale standarder, jf. § 136.


Dette afsnit omhandler gebyrer i forbindelse med kontrolaktiviteter for virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, og henviser til regler om årlige gebyrer og rykkergebyr ved for sen betaling i henhold til § 161 a.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal betale et årligt gebyr for den med loven forbundne kontrolaktivitet, jf. § 161 a. Der kan herunder fastsættes nærmere regler om gebyrets størrelse og opkrævning og om betaling af rykkergebyr ved for sen betaling.


Dette afsnit omhandler regler for indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter og andre dokumenter, herunder sprogkrav og mulighed for undtagelser fra kravet om, at dokumenter skal være på dansk eller engelsk.

 § 157. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om, at visse dokumenter kan undtages fra kravet i § 138, stk. 3, om affattelse på dansk eller engelsk. Styrelsen kan fastsætte betingelser om, at virksomheden skal indsende sådanne dokumenter i bekræftet oversættelse til dansk eller engelsk på et senere tidspunkt, hvis styrelsen skønner det nødvendigt.


Dette afsnit omhandler nærmere regler for indsendelse og offentliggørelse af årsrapporter, herunder sprogbrug for virksomheder med værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, på hvilke sprog virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU/EØS-land, skal indsende årsrapporter og delårsrapporter samt andre dokumenter, der er omfattet af denne lov, til Erhvervsstyrelsen.


Nærmere regler om sprog og oversættelse af dokumenter indsendt til Erhvervsstyrelsen.

 Stk. 3. Hvis et søgsmål angående indholdet af en årsrapport eller andre dokumenter, som skal indsendes til Erhvervsstyrelsen i henhold til denne lov, indbringes for en domstol her i landet, afgøres ansvaret for at afholde omkostninger til oversættelse af årsrapporten eller andre dokumenter med henblik på retssagen i overensstemmelse med dansk lovgivning.


Dette afsnit omhandler udvidet offentlighed for statslige aktieselskaber og deres pligt til ekstra offentliggørelse og distribution af årsrapporter i forbindelse med generalforsamlinger.

 § 158. Statslige aktieselskaber skal senest 14 dage før generalforsamlingens afholdelse sende et eksemplar af selskabets årsrapport til de af pressens repræsentanter, der anmoder herom, samt på forlangende af enhver udlevere denne på selskabets hovedkontor.


Kontrol med årsrapporter og tilknyttede dokumenter af Erhvervsstyrelsen og Finanstilsynet

 § 159. Erhvervsstyrelsen fører kontrol med årsrapporter og eventuelle hertil hørende erklæringer fra en revisor, undtagelseserklæringer m.v., som indsendes i stedet for årsrapporter, indberetninger om nettoomsætning efter § 138, stk. 6, indberetninger om bogføringssystem efter § 138 a, stk. 1 og 2, rapporter om indkomstskatteoplysninger i henhold til §§ 137 b-137 e og eventuelle tilhørende erklæringer efter § 137 d, stk. 3, og § 137 e, stk. 3, halvårsrapporter for statslige aktieselskaber samt delårsrapporter for virksomheder, som har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, som modtages med henblik på offentliggørelse. For virksomheder, der har værdipapirer optaget til handel på et reguleret marked i et EU-/EØS-land, varetages kontrollen med overholdelse af standarder og regler for information i årsrapporter og delårsrapporter af Finanstilsynet, jf. § 161 a.


Dette afsnit beskriver Erhvervsstyrelsens kontrol med årsrapporter og andre dokumenter, som indsendes til offentliggørelse, herunder hvordan kontrollen kan udføres både ved indberetning og efterfølgende som en risikobaseret kontrol.

 Stk. 2. Kontrollen kan udføres som kontrol i forbindelse med indberetningen, jf. § 159 a, og som efterfølgende risikobaseret kontrol, jf. § 159 b.


Kontrol af årsrapporter m.v. – Generel bestemmelse om Erhvervsstyrelsens regnskabskontrol

 Stk. 3. Kontrollen skal i videst muligt omfang være databaseret og digital.


Dette afsnit omhandler Erhvervsstyrelsens efterfølgende risikobaserede kontrol af årsrapporter og andre dokumenter, som skal indsendes til styrelsen, og præciserer, at kontrollen i særlige tilfælde kan udføres som en tilfældig stikprøvevis kontrol.

 Stk. 4. Kontrollen efter § 159 b kan i særlige tilfælde udføres som en tilfældig stikprøvevis kontrol.


Dette afsnit omhandler Erhvervsstyrelsens generelle beføjelser til at udføre kontrol med årsrapporter og andre dokumenter, herunder muligheden for at samarbejde med andre myndigheder og integrere kontroller med andre lovgivningsområder.

 Stk. 5. Erhvervsstyrelsens kontrol efter denne lov kan gennemføres i forbindelse med kontrol eller undersøgelse i medfør af anden lovgivning på styrelsens område. Erhvervsstyrelsens kontrol kan tilrettelægges i samarbejde med andre myndigheder, som udfører kontrol i henhold til lovgivning på deres område.


Kontrol af årsrapporter og andre dokumenter ved indsendelse til Erhvervsstyrelsen, herunder mulighed for automatisk afvisning ved fejl eller mangler.

 § 159 a. Erhvervsstyrelsen gennemfører i forbindelse med indberetningen af årsrapporter og andre dokumenter, som skal indsendes til styrelsen i henhold til denne lov, en automatisk kontrol af virksomhedens overholdelse af bestemmelser i denne lov og af regler udstedt i medfør af denne lov. Styrelsen kan ved digital straksafgørelse i forbindelse med indberetningen afvise en årsrapport m.v., som indeholder fejl og mangler.


Dette afsnit omhandler kontrol af årsrapporter ved modtagelse, hvor Erhvervsstyrelsen gennemfører en automatisk kontrol af indberettede årsrapporter og kan afvise dokumenter med fejl eller mangler, hvorefter de ikke offentliggøres.

 Stk. 2. Har Erhvervsstyrelsen afvist en årsrapport m.v. i medfør af stk. 1, offentliggøres dokumentet ikke.


Kontrol af årsrapporter og andre dokumenter, som skal indsendes til Erhvervsstyrelsen, for at sikre overholdelse af årsregnskabsloven og relevante selskabs-, bogførings- og revisionslove samt EU-forordninger.

 § 159 b. Erhvervsstyrelsen gennemfører en kontrol af modtagne årsrapporter og andre dokumenter, som skal indsendes til styrelsen i henhold til denne lov, med henblik på at kontrollere overholdelse af følgende:
1) Denne lov.
2) Bogføringsloven.
3) Selskabsloven.
4) Hvidvaskloven.
5) Revisorloven.
6) Lov om erhvervsdrivende fonde.
7) Lov om visse erhvervsdrivende virksomheder.
8) SE-loven.
9) Rådets forordning nr. 2157/2001/EF af 8. oktober 2001 om statut for det europæiske selskab (SE).
10) SCE-loven.
11) Rådets forordning nr. 1435/2003/EF af 22. juli 2003 om statut for det europæiske andelsselskab.
12) Rådets forordning nr. 2020/852/EU af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088.
13) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2019/815 af 17. december 2018 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/109/EF for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder til præcisering af et fælles elektronisk rapporteringsformat.
14) Lov om medarbejderinvesteringsselskaber.
15) Regler udstedt i medfør af lovene og forordningerne i nr. 1-14.


Kontrol af årsrapporter m.v. – Erhvervsstyrelsens efterfølgende kontrol

 Stk. 2. Er årsrapporten aflagt efter de internationale regnskabsstandarder, jf. § 137, kontrollerer Erhvervsstyrelsen endvidere, om årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med standarderne.


Kontrol af årsrapporter m.v.

 § 159 c. Erhvervsstyrelsen kan i særlige tilfælde benytte ekstern bistand ved udførelse af en kontrol af en virksomheds årsrapport m.v. efter denne lov.


Kontrol og reaktioner på lovovertrædelser i forbindelse med årsrapporter og andre dokumenter, som virksomheder er forpligtet til at indsende til Erhvervsstyrelsen.

 § 159 d. Erhvervsstyrelsen kan stille krav om, at en virksomhed inden for en nærmere fastsat frist indhenter en erklæring fra en godkendt revisor, en advokat eller en anden sagkyndig om rigtigheden af oplysninger eller redegørelser afgivet eller indsendt af virksomheden til styrelsen efter denne lov eller regler udstedt i medfør af denne lov. Den, der afgiver en erklæring efter 1. pkt., skal i erklæringen bekræfte at være uafhængig af virksomheden.


Kontrol af årsrapporter m.v. – Offentliggørelse af påbegyndt eller gennemført kontrol

 § 159 e. Erhvervsstyrelsen kan, når styrelsen finder det hensigtsmæssigt, offentliggøre, at en kontrol efter § 159 b iværksættes eller er blevet iværksat. Styrelsen kan endvidere offentliggøre resultatet af kontrollen.


Dette afsnit omhandler offentliggørelse af resultaterne af Erhvervsstyrelsens kontrol med årsrapporter og andre dokumenter, herunder hvornår og hvordan offentliggørelse sker på styrelsens hjemmeside.

 Stk. 2. Offentliggørelsen efter stk. 1 sker på Erhvervsstyrelsens hjemmeside. Erhvervsstyrelsen bestemmer, hvordan offentliggørelsen sker.


Dette afsnit omhandler offentliggørelse af Erhvervsstyrelsens beslutninger i forbindelse med kontrol af årsrapporter, herunder muligheden for at offentliggøre, at en sag er overgivet til politimæssig efterforskning, og at virksomhedens navn kan nævnes.

 Stk. 3. Erhvervsstyrelsens beslutning om at overgive sager til politimæssig efterforskning kan offentliggøres på styrelsens hjemmeside. Navnet på virksomheden kan fremgå af offentliggørelsen.