Dette afsnit omhandler takstfastsættelse for det generelle driftsorienterede tilsyn, som kommunalbestyrelsen og regionsrådet skal fastsætte for de tilbud, der er omfattet af tilsynet i henhold til § 148 a.

 § 149. Kommunalbestyrelsen og regionsrådet fastsætter en takst for det generelle driftsorienterede tilsyn, jf. § 5, stk. 8, og § 148 a, som betales af de tilbud, der er omfattet af tilsynet.


Dette afsnit omhandler takstfastsættelse for det generelle driftsorienterede tilsyn med sociale tilbud, som kommuner og regioner skal opkræve af tilbuddene, der er omfattet af tilsynet.

 Stk. 2. Taksten efter stk. 1 skal beregnes med udgangspunkt i de gennemsnitlige omkostninger ved gennemførelsen af tilsynet i tilbuddet eller typen af tilbud.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 i Afsnit II (Forebyggelse, rådgivning og videnudvikling) og omhandler statslig koordinering og rådgivning, herunder oprettelse og drift af Tilbudsportalen som en central landsdækkende oversigt over sociale tilbud.

 § 14. Social- og indenrigsministeren samler og formidler oplysninger om kommunale, regionale og private tilbud omfattet af § 4 i lov om socialtilsyn og om kommunale, regionale og private tilbud efter denne lovs §§ 32, 36, 103 og 104 i en landsdækkende oversigt (Tilbudsportalen).


Dette afsnit omhandler kravene til registrering af sociale tilbud i Tilbudsportalen, som er en landsdækkende oversigt over kommunale, regionale og private tilbud efter lov om social service.

 Stk. 2. Kun tilbud, som er registreret i Tilbudsportalen, kan indgå i kommunalbestyrelsens forsyning, jf. § 4, stk. 2.


Dette afsnit omhandler kravene for registrering af sociale tilbud i Tilbudsportalen, herunder at tilbud, som er omfattet af godkendelsespligt efter § 4 i lov om socialtilsyn, skal være godkendt af socialtilsynet, før de kan registreres.

 Stk. 3. Sociale tilbud m.v., der er omfattet af § 4 i lov om socialtilsyn, kan kun registreres i Tilbudsportalen, hvis de er godkendt af socialtilsynet.


Dette afsnit omhandler Socialstyrelsens rolle i forbindelse med tilsyn med Tilbudsportalen, herunder stikprøvekontrol af oplysningernes korrekthed og systematik.

 Stk. 4. Socialstyrelsen fører stikprøvekontrol med,
1) at oplysningerne i Tilbudsportalen er i overensstemmelse med de faktiske forhold, og
2) at oplysningerne i Tilbudsportalen er indberettet i overensstemmelse med Tilbudsportalens systematik.


Dette afsnit omhandler Socialstyrelsens tilsyn med og kontrol af oplysninger i Tilbudsportalen, herunder muligheden for at udstede påbud til tilbud, der ikke indberetter korrekt eller systematisk.

 Stk. 5. Socialstyrelsen kan træffe afgørelse om at udstede et påbud til et registreret tilbud, hvis
1) oplysninger, der er indberettet af tilbuddet, og som offentliggøres i Tilbudsportalen, ikke er i overensstemmelse med de faktiske forhold, eller
2) tilbuddets indberetning af oplysninger, som offentliggøres i Tilbudsportalen, ikke er i overensstemmelse med Tilbudsportalens systematik.


Dette afsnit omhandler reglerne for Tilbudsportalen, herunder krav til registrering og opdatering af oplysninger om sociale tilbud, samt Socialstyrelsens tilsyns- og påbudsbeføjelser over for tilbud, der ikke overholder kravene.

 Stk. 6. Socialstyrelsen kan træffe afgørelse om at markere forholdet i Tilbudsportalen, hvis et tilbud ikke har fulgt et påbud efter stk. 5 inden 4 uger.


Dette afsnit omhandler Socialstyrelsens tilsyn med Tilbudsportalen, herunder Socialstyrelsens beføjelser til at udstede påbud og markere forhold, hvis oplysninger i Tilbudsportalen ikke er korrekte eller ikke indberettes korrekt.

 Stk. 7. Socialstyrelsens afgørelser efter stk. 5 og 6 kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler oprettelse og administration af Tilbudsportalen, som er en landsdækkende oversigt over sociale tilbud, herunder krav om registrering, kontrol med oplysninger og Socialstyrelsens beføjelser til at pålægge rettelser eller markere fejl.

 Stk. 8. Social- og indenrigsministeren fastsætter i en bekendtgørelse nærmere regler om Tilbudsportalen, herunder om kommuners og regioners pligt til at give oplysninger til Tilbudsportalen og om Socialstyrelsens afgørelser efter stk. 5 og 6. Social- og indenrigsministeren kan endvidere beslutte, at Tilbudsportalen skal omfatte andre tilbud end de tilbud, som er nævnt i stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om statslig koordinering og rådgivning og beskriver oprettelsen af en landsdækkende plejehjemsoversigt, som supplerer Tilbudsportalen ved at samle information om plejehjem og boligformer for ældre og personer med handicap.

 § 14 a. Sundheds- og ældreministeren samler og formidler oplysninger om kommunale og private tilbud om plejehjem, jf. § 192, plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om almene boliger m.v., plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om boliger for ældre og personer med handicap, og friplejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om friplejeboliger, i en landsdækkende plejehjemsoversigt, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler plejehjemsoversigten, som administreres af Sundheds- og ældreministeren, og specificerer, at visse tilbud ikke inkluderes, hvis hjælpen i væsentligt omfang omfatter støtte efter § 85.

 Stk. 2. Plejehjemsoversigten omfatter ikke tilbud, hvor hjælpen og støtten til borgerne i tilbuddet i væsentligt omfang omfatter støtte efter § 85.


Dette afsnit omhandler plejehjemsoversigten, som Sundheds- og ældreministeren skal samle og formidle, og som omfatter plejehjem, plejeboligbebyggelser og friplejeboliger. Registrering i plejehjemsoversigten er et krav for, at disse tilbud kan indgå i kommunens forsyning af sociale ydelser.

 Stk. 3. Tilbud, som er nævnt i stk. 1, kan kun indgå i kommunalbestyrelsens forsyning, jf. § 4, stk. 2, hvis de er registreret i plejehjemsoversigten.


Dette afsnit omhandler oprettelse og indhold af en landsdækkende plejehjemsoversigt, som skal indeholde informationer om plejehjem og boligformer med tilknyttet pleje, og som er en forudsætning for, at disse tilbud kan indgå i kommunens forsyning.

 Stk. 4. Sundheds- og ældreministeren fastsætter nærmere regler om plejehjemsoversigten, herunder om kommunalbestyrelsernes og private tilbuds pligt til at give oplysninger til plejehjemsoversigten, og om Sundhedsdatastyrelsens beføjelser i den forbindelse.


Dette afsnit omhandler tilsyn med kvaliteten af den personlige hjælp, omsorg og pleje, som ydes på registreringspligtige enheder, og indgår i kapitlet om opfølgning, tilsyn og betaling for tilsynet i loven om social service.

 § 150. Styrelsen for Patientsikkerhed skal føre tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje efter §§ 83-87, som ydes på de registreringspligtige kommunale og private enheder efter § 150 c, stk. 1 og 2.


Dette afsnit omhandler tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje, som ydes på kommunale og private enheder, og præciserer Styrelsen for Patientsikkerheds rolle og beføjelser i forbindelse med gennemførelse af tilsyn baseret på risikovurdering og begrundet mistanke.

 Stk. 2. Styrelsen for Patientsikkerhed skal gennemføre tilsynet efter stk. 1 ud fra en løbende vurdering af, hvor der kan være størst risiko for, at den personlige hjælp, omsorg og pleje ikke har den fornødne kvalitet. Styrelsen for Patientsikkerhed skal ligeledes på baggrund af en begrundet mistanke gennemføre tilsyn efter stk. 1, hvis det vurderes nødvendigt af hensyn til den fornødne kvalitet af den personlige hjælp, omsorg og pleje i en enhed.


Dette afsnit omhandler tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige kommunale og private enheder, herunder Styrelsen for Patientsikkerheds rolle i forbindelse med gennemførelse og opfølgning på tilsyn.

 Stk. 3. Bliver Styrelsen for Patientsikkerhed bekendt med overtrædelser, mangler eller bekymrende forhold i forbindelse med tilsyn efter stk. 1, skal styrelsen orientere vedkommende registreringspligtige enhed og den stedlige kommunalbestyrelse.


Dette afsnit omhandler tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige kommunale og private enheder, herunder Styrelsen for Patientsikkerheds rolle og kommunalbestyrelsens pligt til at videregive information om mangler til relevante kommuner.

 Stk. 4. Bliver den stedlige kommunalbestyrelse orienteret om overtrædelser, mangler eller bekymrende forhold efter stk. 3, skal kommunalbestyrelsen orientere de kommunalbestyrelser, som har ansvar for hjælpen til den enkelte borger, jf. §§ 9-9 b i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, når disse borgere kan blive berørt.


Dette afsnit omhandler tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje, som ydes på registreringspligtige kommunale og private enheder, herunder Styrelsen for Patientsikkerheds rolle i at fastsætte kriterier og indikatorer for kvaliteten af denne hjælp.

 Stk. 5. Styrelsen for Patientsikkerhed fastsætter nærmere regler om vurdering af kvaliteten af den personlige hjælp, omsorg og pleje, herunder i form af opstilling af kriterier og indikatorer.


Dette afsnit omhandler tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige enheder og indgår i kapitlet om opfølgning, tilsyn og betaling for tilsynet i loven om social service.

 § 150 a. Den registreringspligtige enhed er forpligtet til at give de oplysninger, som er nødvendige som led i tilsynet, på anmodning fra Styrelsen for Patientsikkerhed.


Dette afsnit omhandler tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje, som ydes på registreringspligtige kommunale og private enheder, herunder plejehjem og boliger med tilknyttet personale. Styrelsen for Patientsikkerhed har ansvaret for dette tilsyn og skal gennemføre det ud fra en løbende vurdering af kvalitetsrisici.

 Stk. 2. Styrelsen for Patientsikkerhed har til enhver tid som led i tilsynet efter § 150, stk. 1, mod behørig legitimation uden retskendelse adgang til alle registreringspligtige enheder omfattet af tilsynet.


Dette afsnit omhandler tilsyn med den personlige hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige kommunale og private enheder, herunder krav til tilsynsrapporter og offentliggørelse af disse.

 § 150 b. Styrelsen for Patientsikkerhed udarbejder en tilsynsrapport efter hvert tilsynsbesøg udført efter § 150, stk. 1. Styrelsen for Patientsikkerhed udarbejder en årlig sammenfatning af observationer og vurderinger som følge af tilsynene efter § 150, stk. 1.


Dette afsnit omhandler tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige enheder, hvor Styrelsen for Patientsikkerhed har ansvaret for tilsynet og skal fastsætte regler for offentliggørelse af tilsynsrapporter og sammenfatninger.

 Stk. 2. Styrelsen for Patientsikkerhed fastsætter regler om offentliggørelse af tilsynsrapporter og sammenfatninger, jf. stk. 1.


Dette afsnit omhandler registreringspligt for enheder, der yder personlig hjælp, omsorg og pleje, og som skal registreres hos Styrelsen for Patientsikkerhed for at sikre kvaliteten af den ydede service.

 § 150 c. Følgende enheder skal registrere sig hos Styrelsen for Patientsikkerhed, jf. dog stk. 2:
1) Plejehjem m.v., jf. § 192.
2) Plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om almene boliger m.v. eller lov om boliger for ældre og personer med handicap.
3) Friplejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om friplejeboliger.
4) Andre tilsvarende boligenheder, herunder midlertidige pladser, hvor hjælpen udgår fra servicearealer og der er tilknyttet fast personale.
5) Leverandører, som leverer hjælp efter § 83, jf. § 91.


Dette afsnit omhandler registreringspligt for enheder, der yder personlig hjælp, omsorg og pleje, og specificerer undtagelser fra denne pligt, herunder enheder, hvor støtte primært ydes efter § 85.

 Stk. 2. Registreringspligten efter stk. 1 omfatter ikke enheder, hvor hjælpen og støtten til borgerne i enheden i væsentligt omfang omfatter støtte efter § 85.


Dette afsnit omhandler registreringspligten for visse enheder, der yder personlig hjælp, omsorg og pleje, og fastsætter, at Styrelsen for Patientsikkerhed skal udarbejde nærmere regler herfor, herunder krav om elektronisk registrering.

 Stk. 3. Styrelsen for Patientsikkerhed fastsætter nærmere regler om registrering efter stk. 1, herunder om, at registrering skal ske elektronisk.


Dette afsnit omhandler tilsyn med kvaliteten af den personlige hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige enheder, herunder Styrelsen for Patientsikkerheds beføjelser til at give påbud eller midlertidigt indstille driften af den social- og plejefaglige indsats, hvis forholdene i enheden ikke opfylder kravene.

 § 150 d. Tilsiger forholdene i den registreringspligtige enhed det, kan Styrelsen for Patientsikkerhed give påbud om krav til den social- og plejefaglige indsats eller om midlertidigt at indstille driften af den social- og plejefaglige indsats hos den pågældende enhed helt eller delvis.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens afgørelser om generelle tilbud med aktiverende og forebyggende sigte, herunder fastsættelse af retningslinjer for målgrupper og betaling for tilbuddene.

 Stk. 2. Afgørelser efter stk. 1 kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje på registreringspligtige enheder, hvor Styrelsen for Patientsikkerhed har ansvaret for tilsynet og kan træffe afgørelser om krav til den social- og plejefaglige indsats eller midlertidig indstilling af driften.

 Stk. 3. Styrelsen for Patientsikkerhed fastsætter regler om offentliggørelse af afgørelser truffet efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at føre tilsyn med de kommunale opgaver relateret til personlig hjælp, omsorg og genoptræning, herunder overholdelse af afgørelser og kvalitetsstandarder.

 § 151. Den stedlige kommune har pligt til at føre tilsyn med, at de kommunale opgaver efter §§ 83, 83 a og 86 løses i overensstemmelse med de afgørelser, kommunalbestyrelsen har truffet efter disse bestemmelser og i henhold til kommunalbestyrelsens vedtagne kvalitetsstandarder, jf. § 139.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at føre tilsyn med, at de kommunale opgaver efter §§ 83, 83 a og 86 løses i overensstemmelse med kommunalbestyrelsens afgørelser og kvalitetsstandarder, herunder krav om årlige uanmeldte tilsynsbesøg på plejehjem og tilsvarende boligenheder.

 Stk. 2. Som led i tilsynsforpligtelsen efter stk. 1 skal kommunalbestyrelsen hvert år foretage mindst ét uanmeldt tilsynsbesøg på plejehjem m.v., jf. § 192, i plejeboligbebyggelser, der er omfattet af lov om almene boliger m.v. eller lov om boliger for ældre og personer med handicap, og i andre, tilsvarende boligenheder i kommunen. Tilsynet omfatter indsatsen over for de beboere og lejere, der modtager kommunale serviceydelser. Tilsynet må ikke varetages af leverandører eller personer, der udfører opgaver på området.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens tilsynsforpligtelser vedrørende sociale tilbud, herunder undtagelser for tilbud, der allerede er omfattet af socialtilsyn.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsens forpligtelse efter stk. 1 og 2 gælder ikke tilbud, som er omfattet af socialtilsynet, jf. § 4 i lov om socialtilsyn.


Dette afsnit omhandler tilsynsforpligtelser i forhold til friplejeboliger og præciserer, at den kommunalbestyrelse, hvor friplejeboligerne er beliggende, har ansvaret for at følge op på enkeltsager og føre tilsyn med lejere og beboere, herunder gennemførelse af årlige uanmeldte tilsynsbesøg.

 § 151 a. Pligten til at følge op på enkeltsager og føre tilsyn, jf. § 148, stk. 1 og 2, og § 151, stk. 1, påhviler for lejere og beboere i friplejeboliger kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor friplejeboligerne ligger.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at føre tilsyn med friplejeboliger, herunder krav om årlige uanmeldte tilsynsbesøg for at sikre, at kommunale serviceydelser leveres i overensstemmelse med gældende afgørelser og kvalitetskrav.

 Stk. 2. Som led i tilsynsforpligtelsen skal kommunalbestyrelsen hvert år foretage mindst ét uanmeldt tilsynsbesøg i friplejeboligerne. Tilsynet omfatter indsatsen over for de lejere og beboere, der modtager kommunale serviceydelser. Tilsynet må ikke varetages af friplejeboligleverandører eller personer, der udfører opgaver for den friplejeboligleverandør, som tilsynet omfatter.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens tilsynsforpligtelser i forhold til friplejeboliger, herunder krav om årlige uanmeldte tilsynsbesøg og kontrol af, at den leverede service overholder leverandørens certifikation.

 Stk. 3. Som led i hvert tilsynsbesøg skal kommunalbestyrelsen sikre, at den service, der generelt leveres i friplejeboligbebyggelsen, er i overensstemmelse med friplejeboligleverandørens certifikation.


Dette afsnit omhandler tilsyn med friplejeboliger og kommunens ansvar for at sikre, at borgeren modtager den hjælp, der er fastsat i afgørelsen, herunder kommunens pligt til at orientere både borgeren og den afgørende kommune, hvis der er mangler i ydelsen.

 § 151 b. Konstaterer kommunalbestyrelsen ved tilsynsbesøget i friplejeboligerne, at borgeren ikke modtager den hjælp, som denne efter afgørelsen har krav på, skal kommunalbestyrelsen orientere borgeren og den kommune, der har truffet afgørelse efter denne lov, hvis denne ikke er identisk med beliggenhedskommunen.


Dette afsnit indgår i reglerne om tilsyn med friplejeboliger og beskriver kommunalbestyrelsens beføjelser og forpligtelser, når en friplejeboligleverandør ikke leverer den kommunale hjælp efter afgørelse. Det handler om påbud og indberetning til Sundhedsstyrelsen ved overtrædelser.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan meddele friplejeboligleverandøren de påbud, som er nødvendige for at sikre, at hjælpen leveres i overensstemmelse med afgørelsen. Kommunalbestyrelsen skal meddele friplejeboligleverandøren, at undladelse af at levere hjælpen i overensstemmelse med afgørelsen kan medføre indberetning til Sundhedsstyrelsen. Hvis friplejeboligleverandøren ikke efterkommer påbuddet, indberetter kommunalbestyrelsen straks forholdet til Sundhedsstyrelsen. Kommunalbestyrelsen udarbejder indstilling til brug for afgørelser, der træffes af Sundhedsstyrelsen.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at udarbejde en tilsynspolitik for tilbud om personlig hjælp, omsorg og pleje efter § 83, når der er frit valg af leverandør efter § 91, herunder procedurer for tilsyn og opfølgning.

 § 151 c. Kommunalbestyrelsen skal udarbejde og offentliggøre en tilsynspolitik for tilbud efter § 83, som er omfattet af reglerne om frit valg af leverandør efter § 91.


Dette afsnit omhandler kommunens forpligtelser til at føre tilsyn med tilbud efter § 83, som er omfattet af reglerne om frit valg af leverandør, herunder udarbejdelse og offentliggørelse af en tilsynspolitik.

 Stk. 2. Tilsynspolitikken skal indeholde kommunens procedurer for udførelse af tilsyn med disse tilbud og for opfølgning på tilsynet.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens tilsyn med tilbud efter § 83 og udarbejdelse af tilsynspolitik, herunder krav om årlig opfølgning og justering af tilsynspolitikken i forbindelse med serviceniveau og kvalitetsstandarder.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen skal i tilslutning til beslutninger om serviceniveauet for tilbud efter § 83 og om udarbejdelse af kvalitetsstandarder efter § 139 mindst én gang årligt følge op på tilsynspolitikken, herunder foretage de nødvendige justeringer.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at underrette om børn og vordende forældre med behov for særlig støtte ved flytning mellem kommuner, som en del af den administrative koordinering og opfølgning i forbindelse med social service.

 § 152. Hvis en familie med et eller flere børn under 18 år eller vordende forældre flytter fra én kommune til en anden kommune og fraflytningskommunen finder, at et eller flere børn eller de vordende forældre har behov for særlig støtte af hensyn til barnets eventuelle særlige behov for støtte efter fødslen, skal fraflytningskommunen underrette tilflytningskommunen herom.


Dette afsnit omhandler underretningspligten, når en familie med børn eller vordende forældre flytter fra én kommune til en anden, og hvor den tidligere kommune har vurderet, at der er behov for særlig støtte.

 Stk. 2. I forbindelse med en underretning efter stk. 1, skal fraflytningskommunen oversende nødvendigt sagsmateriale, herunder en opsummering af relevante vurderinger, som fraflytningskommunen har foretaget i sagen.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 "Underretningspligt" under afsnit VIII "Administration m.v." og beskriver den pligt, offentligt ansatte og personer med offentligt hverv har til at underrette kommunen om forhold, der kan give anledning til særlig støtte eller beskyttelse af børn og unge.

 § 153. Personer, der udøver offentlig tjeneste eller offentligt hverv, skal underrette kommunalbestyrelsen, hvis de under udøvelsen af tjenesten eller hvervet får kendskab til eller grund til at antage,
1) at et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte,
2) at et barn umiddelbart efter fødslen kan få behov for særlig støtte på grund af de vordende forældres forhold,
3) at et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte på grund af barnets eller den unges ulovlige skolefravær eller undladelse af at opfylde undervisningspligten, eller
4) at et barn eller en ung under 18 år har været udsat for overgreb.


Dette afsnit omhandler underretningspligt til kommunalbestyrelsen vedrørende børn og unge, herunder specifikke forpligtelser for personer i offentlig tjeneste, som får kendskab til forhold, der kan give anledning til særlig støtte.

 Stk. 2. Skoleledere på folkeskoler skal underrette kommunalbestyrelsen, når en elev har ulovligt skolefravær på 15 pct. eller derover inden for et kvartal.


Dette afsnit omhandler underretningspligt til kommunalbestyrelsen ved mistanke om, at børn eller unge har behov for særlig støtte, herunder overgreb, skolefravær eller vanskelige familiemæssige forhold, og giver social- og indenrigsministeren bemyndigelse til at udvide underretningspligten til andre erhverv eller aktiviteter.

 Stk. 3. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om underretningspligt for andre grupper af personer, der under udøvelsen af deres erhverv får kendskab til forhold eller grund til at antage, at der foreligger forhold, som bevirker, at der kan være anledning til foranstaltninger efter denne lov. Social- og indenrigsministeren kan endvidere fastsætte regler om, at andre grupper af personer har underretningspligt efter stk. 1, nr. 2, i forbindelse med aktiviteter uafhængigt af deres erhverv.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og beskriver særlige regler for videregivelse af oplysninger om børn og unge med nedsat synsfunktion til Kennedy Centret og videre til relevante myndigheder, når der foreligger samtykke fra forældremyndighedens indehaver.

 § 153 a. Praktiserende læger, speciallæger og andre, der virker inden for social- og sundhedsvæsenet, kan med samtykke fra forældremyndighedens indehaver videregive oplysninger om børn og unge under 18 år med nedsat synsfunktion til Kennedy Centret. Kennedy Centret kan med samtykke fra forældremyndighedens indehaver videregive disse oplysninger til social-, sundheds- og undervisningsmyndighederne.


Dette afsnit omhandler underretningspligt og videregivelse af oplysninger til Kennedy Centret vedrørende børn og unge med nedsat synsfunktion, herunder regler for samtykke og behandling af personoplysninger.

 Stk. 2. Sundheds- og ældreministeren kan fastsætte nærmere regler om videregivelse af oplysninger til og fra Kennedy Centret efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 under "Underretningspligt" og beskriver den juridiske forpligtelse for enhver person, der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år udsættes for vanrøgt, nedværdigende behandling eller lever under sundheds- eller udviklingstruende forhold, til at underrette kommunen.

 § 154. Den, der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældres eller andre opdrageres side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette kommunen.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 "Underretningspligt" i Afsnit VIII "Administration m.v." og beskriver kommunalbestyrelsens forpligtelse til at vurdere og registrere underretninger om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, som er afgivet i henhold til §§ 152-154.

 § 155. Kommunalbestyrelsen skal sikre, at der iværksættes en rettidig og systematisk vurdering af alle underretninger efter §§ 152-154 med henblik på at afklare, om barnet eller den unge har behov for særlig støtte. Kommunalbestyrelsen skal foretage central registrering af underretningerne med henblik på at understøtte tilrettelæggelsen af indsatsen.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens pligt til at vurdere, om et barn eller en ung er i fare, efter modtagelse af en underretning om behov for særlig støtte, og om akutte foranstaltninger derfor skal iværksættes.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal senest 24 timer efter modtagelsen af en underretning efter stk. 1 vurdere, om barnets eller den unges sundhed eller udvikling er i fare, og om der derfor er behov for at iværksætte akutte foranstaltninger over for barnet eller den unge.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og behandler procedurer for genvurdering af sager, hvor kommunen allerede har iværksat foranstaltninger over for et barn eller en ung, og modtager ny underretning om vedkommende.

 § 155 a. Når kommunalbestyrelsen modtager en underretning om et barn eller en ung, over for hvem kommunalbestyrelsen allerede har iværksat foranstaltninger, skal kommunalbestyrelsen genvurdere sagen. En eller flere personer i den myndighed, der løser opgaver inden for området for udsatte børn og unge, der ikke tidligere har deltaget i behandlingen af sagen, skal deltage i genvurderingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og beskriver procedurer for kommunalbestyrelsens behandling af underretninger om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, herunder krav om samtale med barnet eller den unge i forbindelse med vurdering af sagen.

 Stk. 2. Til brug for vurderingen af en underretning efter §§ 152-154, jf. stk. 1, kan der finde en samtale sted med barnet eller den unge. Samtalen kan finde sted uden samtykke fra forældremyndighedens indehaver og uden dennes tilstedeværelse, når hensynet til barnets eller den unges bedste taler herfor. Ved underretning om overgreb mod et barn eller en ung skal der finde en samtale sted med barnet eller den unge. Ved underretning om overgreb mod et barn eller en ung fra barnets eller den unges forældres side skal samtalen finde sted uden samtykke fra forældremyndighedens indehaver og uden dennes tilstedeværelse.


Dette afsnit omhandler kravet om at føre en samtale med barnet eller den unge ved modtagelse af en underretning om, at barnet eller den unge kan have behov for særlig støtte, herunder ved underretning om overgreb.

 Stk. 3. Samtale efter denne bestemmelse kan undlades, i det omfang barnets eller den unges modenhed eller sagens karakter taler imod samtalens gennemførelse.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens forpligtelser til at behandle og registrere underretninger om børn og unge, der kan have behov for særlig støtte, herunder bekræftelse af modtagelse af sådanne underretninger.

 § 155 b. Kommunalbestyrelsen skal senest 6 hverdage efter modtagelsen af en underretning efter §§ 152-154 bekræfte modtagelsen af underretningen over for den, der foretog underretningen.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser til at orientere den, der har afgivet en underretning om et barns eller unges behov for særlig støtte, om, hvorvidt der er iværksat undersøgelser eller foranstaltninger.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal orientere den, der har foretaget underretning efter § 153, om, hvorvidt den har iværksat en undersøgelse eller foranstaltninger vedrørende det barn eller den unge, som underretningen vedrører. Dette gælder dog ikke, hvis særlige forhold gør sig gældende.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at orientere den, der har underrettet om et barns eller unges behov for støtte, om iværksatte foranstaltninger, når det er relevant for den underrettedes ydelse af støtte.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan ved en underretning efter § 153 orientere den, der foretog underretningen, om, hvilken type foranstaltning den har iværksat, og om den planlagte varighed heraf, hvis oplysningen herom vil kunne have væsentlig betydning for den støtte, som den pågældende under udøvelse af hvervet eller tjenesten kan yde barnet eller den unge. Dette gælder dog ikke, hvis særlige forhold gør sig gældende.


Dette afsnit indgår i kapitel 27 om underretningspligt og beskriver en konsekvens af underretning om ulovligt skolefravær, nemlig at kommunalbestyrelsen skal træffe afgørelse om at standse børne- og ungeydelsen i et kvartal.

 § 155 c. Når kommunalbestyrelsen modtager en underretning om, at en elev har ulovligt skolefravær på 15 pct. eller derover inden for et kvartal, jf. § 153, stk. 2, skal kommunalbestyrelsen træffe afgørelse om standsning af børne- og ungeydelsen. Afgørelsen er gældende for et kvartal.


Dette afsnit omhandler straffebestemmelser i forbindelse med social service, herunder sanktioner for handlinger, der sætter børns og unges tryghed og velfærd på spil, især i relation til anbringelse uden for hjemmet.

 § 156. Den, som tilskynder eller hjælper et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet efter denne lov, til at undvige eller holder den undvegne skjult, straffes med fængsel i indtil 2 år eller under formildende omstændigheder med bøde.


Dette afsnit omhandler straffebestemmelser i forbindelse med overtrædelse af reglerne i lov om social service, herunder ulovlig anbringelse, modtagelse eller fjernelse af børn og unge fra pleje.

 § 157. Den, der i strid med reglerne i denne lov anbringer eller modtager et barn eller en ung i pleje eller fjerner et barn eller en ung fra familiepleje, straffes med bøde.


Dette afsnit omhandler straffebestemmelser for registreringspligtige enheder, der ikke overholder kravene til registrering, oplysningssubmission eller efterlevelse af påbud vedrørende tilsyn med personlig hjælp, omsorg og pleje.

 § 157 a. En registreringspligtig enhed, som undlader at afgive de krævede oplysninger efter § 150 a, stk. 1, undlader at registrere sig efter § 150 c, stk. 1, eller undlader at efterkomme et påbud efter § 150 d, stk. 1, straffes med bøde.


Dette afsnit omhandler straffebestemmelser for registreringspligtige enheder, der ikke efterkommer kravene til registrering, oplysning eller påbud fra Styrelsen for Patientsikkerhed vedrørende kvaliteten af den personlige hjælp, omsorg og pleje.

 Stk. 2. Styrelsen for Patientsikkerhed kan i forskrifter, der udstedes i medfør af § 150 b, stk. 2, og § 150 d, stk. 3, fastsætte bestemmelser om straf i form af bøde for overtrædelse af bestemmelser i forskrifterne.


Dette afsnit omhandler straffebestemmelser i forbindelse med overtrædelser af reglerne i lov om social service, herunder pålæg af strafansvar over for juridiske personer.

 § 157 b. Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.


Dette afsnit omhandler betaling for modtaget hjælp efter loven eller lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet og indgår i kapitel 29, som behandler betaling og tilbagebetaling af ydelser.

 § 158. Den, der modtager hjælp efter denne lov eller lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet til sig selv, sin ægtefælle eller sine børn, skal, medmindre andet er bestemt i denne lov eller lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, betale for den hjælp, der modtages.


Dette afsnit omhandler betaling for ydelser efter lov om social service og lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, herunder regler for gebyr ved ikke rettidig betaling.

 Stk. 2. Social- og indenrigsministeren kan i en bekendtgørelse fastsætte regler om opkrævning af et gebyr ved ikke rettidig betaling for ydelser efter denne lov eller lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet.


Dette afsnit omhandler betalingsregler for døgnophold for børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet, herunder forældrenes betalingspligt og undtagelser ved videreførelse af anbringelse.

 § 159. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om, at forældrene betaler for døgnopholdet, jf. § 52, stk. 3, nr. 7, og § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet. Der kan ikke fastsættes betaling for et døgnophold efter § 52, stk. 3, nr. 7, og § 14 i lov om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, når der er tale om en videreførelse af en anbringelse efter § 68 a.


Dette afsnit indgår i Afsnit II (Forebyggelse, rådgivning og videnudvikling) og supplerer de kommunale rådgivningstilbud med en uvildig, statstilbuddet konsulentordning, der yder gratis rådgivning og vejledning i sager om hjælp til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsniveau.

 § 15. En uvildig konsulentordning yder gratis rådgivning og vejledning i sager om hjælp til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsniveau.


Dette afsnit omhandler betaling for sociale ydelser, herunder betaling for døgnophold og udslusningsophold til unge efter reglerne i kapitel 12 om tilbud til unge fra 18 til 22 år.

 § 160. Den unge betaler for døgnophold efter § 76, stk. 3, nr. 1, og § 76 a, stk. 2, og for udslusningsophold efter § 76, stk. 3, nr. 3, efter regler, der fastsættes af social- og indenrigsministeren i en bekendtgørelse.


Dette afsnit omhandler betalingsregler for sociale ydelser, herunder muligheden for at opkræve betaling for personaleomkostninger ved madservice og hjælp efter § 84, når borgeren ikke modtager bestemte andre ydelser.

 § 161. Der kan opkræves betaling for personaleomkostninger til madserviceordninger efter § 83, stk. 1, nr. 3, og til hjælp efter § 84, hvis borgeren ikke samtidig modtager hjælp efter §§ 41, 42, 96 eller 100.


Dette afsnit omhandler betalingsregler for sociale tilbud, herunder bestemmelser om, at borgerne generelt skal betale for modtaget hjælp, og at ministeren fastsætter regler for betaling og beregningsgrundlag for specifikke tilbud.

 Stk. 2. Social- og indenrigsministeren fastsætter regler om betaling for tilbud efter §§ 85 og 97-99 og om beregnings- og indkomstgrundlaget for betalingen for disse tilbud.


Dette afsnit omhandler betalingsregler for sociale ydelser, herunder personlig hjælp, omsorg, pleje og genoptræning, og fastsætter, at Sundheds- og ældreministeriet har ansvar for at fastsætte nærmere regler for betaling og beregningsgrundlag for disse ydelser.

 Stk. 3. Sundheds- og ældreministeren fastsætter regler om betaling for tilbud efter §§ 83, 83 a, 84 og 86 og om beregnings- og indkomstgrundlag for betalingen for disse tilbud.


Dette afsnit omhandler betaling for sociale ydelser, herunder regler for egenbetaling for madservice som en del af den personlige hjælp og pleje efter lov om social service.

 Stk. 4. Sundheds- og ældreministeren fastsætter nærmere regler om modtagerens maksimale egenbetaling for madservice efter § 83, stk. 1, nr. 3, herunder om regulering af egenbetalingen.


Dette afsnit er en ophævet paragraf i kapitel 29, der omhandler betaling og tilbagebetaling af ydelser efter lov om social service.

 § 162. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler betalingsregler for ophold i botilbud efter §§ 107-110, herunder almindelige regler for hjælp, betalingens grundlag og mulighed for nedsættelse af betaling.

 § 163. Ved ophold i boformer efter §§ 107-110 gælder de almindelige regler for hjælp efter denne lov.


Dette afsnit omhandler betalingsregler for ophold i botilbud efter §§ 107-110 i lov om social service, herunder forskel på betaling for længerevarende og midlertidige botilbud.

 Stk. 2. Beboerne betaler for ophold i boformer efter §§ 107-110, jf. dog stk. 3. For beboere i længerevarende botilbud, jf. § 108, fastsættes betalingen med udgangspunkt i bygningens omkostninger. Beboere i midlertidige botilbud, der bevarer egen bolig under opholdet, betaler som udgangspunkt ikke for boligen.


Dette afsnit omhandler betaling for ophold i botilbud efter §§ 107-110, herunder regler for, hvornår beboere skal betale, og hvordan betalingen fastsættes på baggrund af bygningens omkostninger, med særlige regler for midlertidige og længerevarende botilbud.

 Stk. 3. Social- og indenrigsministeren fastsætter i en bekendtgørelse regler om betaling og om nedsættelse af betalingen med et beløb, der opgøres efter så vidt muligt lignende regler som i lov om individuel boligstøtte.


Dette afsnit omhandler refusion af udgifter til udslusningsbolig for lejere, der er henviset fra kommunen, og fastsætter regler for beregning af refusionen i forhold til omkostningerne i et tilsvarende botilbud.

 § 163 a. Den kommune, der har anvist en lejer til en udslusningsbolig, jf. § 63 i lov om almene boliger m.v., skal refundere lejeren forskellen mellem lejerens udgifter til leje og andre pligtige pengeydelser fratrukket støtte efter lov om individuel boligstøtte og det beløb, jf. § 163, stk. 2, som lejeren skulle have betalt i et botilbud omfattet af §§ 107 eller 110. Lejerens udgifter til beboerindskud eller depositum indgår dog ikke i beregningen af refusionen. Social- og indenrigsministeren fastsætter nærmere regler i en bekendtgørelse om de i denne bestemmelse nævnte forhold.


Dette afsnit omhandler betingelserne for tilbagebetaling af ydelser efter lov om social service, herunder når en borger uberettiget har modtaget hjælp eller undladt at oplyse relevante oplysninger.

 § 164. Kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om tilbagebetaling,
1) når en person mod bedre vidende har undladt at give oplysninger som krævet i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, eller
2) når en person mod bedre vidende uberettiget har modtaget hjælp efter denne lov.


Dette afsnit er en del af kapitel 29, som omhandler betaling og tilbagebetaling af ydelser efter lov om social service, og følger umiddelbart efter reglerne om tilbagebetaling af uberettiget modtaget hjælp.

 § 164 a. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler reglerne for tilbagebetaling af uberettiget modtaget hjælp efter lov om social service, herunder opkrævning og betalingsaftaler.

 § 165. Tilbagebetalingsbeløbet opkræves af kommunen efter regler fastsat af social- og indenrigsministeren i samråd med skatteministeren. Det kan herunder fastsættes, at en betalingsaftale bortfalder, hvis skyldneren trods påkrav udebliver med ydelser.


Dette afsnit omhandler reglerne for tilbagebetaling af uberettiget modtaget hjælp efter lov om social service, herunder fristforløb og forældelse af tilbagebetalingskrav, når kravet overdrages til restanceinddrivelsesmyndigheden.

 Stk. 2. Tilbagebetalingskravet bortfalder, når der er gået 5 år efter hjælpens ophør, uden at der har været økonomisk mulighed for at gennemføre kravet. Overdrages tilbagebetalingskravet til restanceinddrivelsesmyndigheden, finder 1. pkt. ikke anvendelse fra restanceinddrivelsesmyndighedens modtagelse af kravet. Fra modtagelsen finder forældelsesloven anvendelse, idet forældelse dog tidligst indtræder 3 år efter tilbagebetalingskravets modtagelse hos restanceinddrivelsesmyndigheden, jf. § 18 a, stk. 7, 1. pkt., i lov om inddrivelse af gæld til det offentlige. Tilbagesendes tilbagebetalingskravet til kommunen, finder 1. pkt. på ny anvendelse.


Dette afsnit omhandler ophør af udbetaling af visse sociale ydelser, når en person bevidst unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse i Danmark, og indgår i kapitlet om ophør af ydelser i særlige tilfælde.

 § 165 a. Udbetaling af ydelser efter § 42, § 95, stk. 2, og §§ 96 og 100 ophører for personer, som bevidst unddrager sig strafforfølgning her i landet i tilfælde, hvor
1) den pågældende er varetægtsfængslet,
2) politiet eftersøger den pågældende med henblik på varetægtsfængsling eller
3) der foreligger en varetægtsfængslingskendelse.


Dette afsnit omhandler ophør af udbetaling af ydelser i særlige tilfælde, hvor personer bevidst unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse i Danmark.

 Stk. 2. Udbetaling af ydelser efter § 42, § 95, stk. 2, og §§ 96 og 100 ophører endvidere for personer, som bevidst unddrager sig straffuldbyrdelse her i landet, hvis den pågældende er idømt en ubetinget fængselsstraf eller anden strafferetlig retsfølge, der indebærer eller giver mulighed for frihedsberøvelse.


Dette afsnit omhandler ophør af udbetaling af visse ydelser til personer, der bevidst unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse i Danmark, herunder regler for, hvornår ophøret træder i kraft afhængigt af, om ydelsen er bagudbetalt eller forudbetalt.

 Stk. 3. Ophør af udbetaling af en bagudbetalt ydelse, jf. stk. 1 og 2, sker med virkning fra det tidspunkt, hvor personen unddrog sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse. Ophør af udbetaling af en forudbetalt ydelse, jf. stk. 1 og 2, sker med virkning for den måned, der følger efter den måned, hvor den pågældende unddrog sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse.


Dette afsnit omhandler ophør af udbetaling af ydelser i særlige tilfælde, hvor personer bevidst unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse, og indeholder regler for efterbetaling af ydelser, hvis strafforfølgningen ikke resulterer i en domfældelse.

 Stk. 4. Efterfølges en strafforfølgning, jf. stk. 1, ikke af en domfældelse, efterbetales den del af ydelsen, der ikke er udbetalt, mens personen unddrog sig strafforfølgning. Ydelsen efterbetales dog ikke til afdødes bo, hvis personen afgår ved døden, inden der er afsagt dom i sagen.


Dette afsnit indgår i kapitel 29 a, som omhandler ophør af udbetaling af ydelser i visse særlige tilfælde, og specificerer myndighedernes pligt til at underrette kommunen, når en person, der bevidst unddrager sig strafforfølgning eller straffuldbyrdelse, modtager offentlige ydelser efter § 165 a.

 § 165 b. Politiet eller kriminalforsorgen skal underrette kommunen om unddragelsen, når myndigheden får formodning om, at en person, der bevidst unddrager sig strafforfølgning, jf. § 165 a, stk. 1, eller straffuldbyrdelse her i landet, jf. § 165 a, stk. 2, samtidig modtager ydelser, som er omfattet af § 165 a, stk. 1 og 2.


Dette afsnit omhandler klageadgang på tværs af lovens forskellige områder og fastsætter, at kommunalbestyrelsens afgørelser generelt kan indbringes for Ankestyrelsen, medmindre andet er fastsat i loven eller i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.

 § 166. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter denne lov kan, medmindre andet er fastsat i denne lov eller i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.


Dette afsnit omhandler klageadgang over afgørelser truffet af kommunalbestyrelsen eller andre myndigheder i forhold til sociale ydelser, herunder særlige regler for klage over afgørelser truffet af lederen af en boform efter § 109 og § 110.

 Stk. 2. Afgørelser efter § 109, stk. 3, og § 110, stk. 3, der træffes af lederen af boformen, kan indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.


Dette afsnit er en del af kapitel 30, som omhandler klage og domstolsprøvelse af afgørelser truffet efter lov om social service. Afsnittet er markeret som ophævet.

 § 166 a. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler klageadgang for børn og unge over afgørelser truffet i forbindelse med særlig støtte og anbringelse uden for hjemmet, og specificerer, hvilke typer afgørelser, der kan ankes til Ankestyrelsen af børn og unge over 12 år.

 § 167. Følgende afgørelser kan af barnet eller den unge, der er fyldt 12 år, indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område:
1) Forebyggende foranstaltninger samt anbringelse uden for hjemmet efter § 52, stk. 3.
2) Ungepålæg efter § 57 b.
3) Hjemgivelse og hjemgivelsesperiode efter § 68, stk. 2.
4) Valg af anbringelsessted efter § 68 b, stk. 1.
5) Behandling og uddannelse m.v. efter § 69, stk. 1.
6) Samvær og kontakt efter § 71, stk. 2.


Dette afsnit omhandler klageadgang over afgørelser truffet af kommunalbestyrelsen i forbindelse med særlig støtte til børn og unge, herunder muligheden for, at den forælder, der ikke har del i forældremyndigheden, kan klage over bestemte afgørelser til Ankestyrelsen.

 Stk. 2. I det omfang afgørelsen efter stk. 1, nr. 5 og 6, angår den af forældrene, der ikke har del i forældremyndigheden, kan afgørelsen af denne på samme måde indbringes for Ankestyrelsen.


Dette afsnit omhandler klageadgang for børn og unge over afgørelser i sager vedrørende deres ret til at lade sig bistå af en anden person (bisidder) under behandlingen af sager efter lov om social service, herunder retten til at indbringe afgørelser for Ankestyrelsen.

 Stk. 3. Afgørelser i sager om bisidder til børn og unge efter § 48 a kan af barnet eller den unge indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.


Dette afsnit omhandler klageadgang for unge i forbindelse med beslutninger om efterværn eller opretholdelse af anbringelse efter fylde 18 år, som er truffet inden den unge når alderen, og som er baseret på bestemmelserne i § 68, stk. 11 og 13.

 Stk. 4. Afgørelser om efterværn efter § 76 eller opretholdt anbringelse efter § 76 a, der træffes i medfør af § 68, stk. 11 og 13, inden den unge fylder 18 år, kan af den unge indbringes for Ankestyrelsen efter reglerne i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.


Dette afsnit omhandler klageadgang over afgørelser truffet af børn og unge-udvalget i forbindelse med sager om særlig støtte til børn og unge, herunder anbringelse uden for hjemmet og andre indsatser, og indgår i kapitlet om klage og domstolsprøvelse i loven om social service.

 § 168. Afgørelser truffet af børn og unge-udvalget, jf. § 74, kan indbringes for Ankestyrelsen inden 4 uger efter, at klageren har fået meddelelse om afgørelsen. En klage over en afgørelse efter § 75, stk. 3, kan dog ikke behandles af Ankestyrelsen, så længe der verserer en sag om anbringelse efter § 58 for børn og unge-udvalget.


Dette afsnit omhandler klageadgang til Ankestyrelsen over afgørelser truffet af børn og unge-udvalget, herunder hvilke parter der har ret til at indbringe sager.

 Stk. 2. Berettiget til at indbringe en sag for Ankestyrelsen er forældremyndighedens indehaver og den unge, der er fyldt 12 år. Afgørelser efter § 71, stk. 3-5, og § 15, stk. 1, i lov om voksenansvar for anbragte børn og unge, der angår den af forældrene, der ikke har del i forældremyndigheden, kan tillige af denne indbringes for Ankestyrelsen. Endvidere kan plejeforældrene indbringe afgørelser efter § 78, stk. 4.


Dette afsnit omhandler klageadgang over afgørelser truffet af børn og unge-udvalget, herunder procedurer for indbringelse af sager for Ankestyrelsen og betingelser for, at iværksættelse af foranstaltninger kan udsættes under klagebehandlingen.

 Stk. 3. Indbringelse af sagen for Ankestyrelsen hindrer ikke iværksættelse af de besluttede foranstaltninger m.v. Dog kan direktøren under ganske særlige omstændigheder bestemme, at en afgørelse ikke må iværksættes, før Ankestyrelsen har truffet afgørelse i sagen.


Dette afsnit omhandler klageadgang til Ankestyrelsen over afgørelser truffet af børn og unge-udvalget, herunder procedurer og rettigheder i forbindelse med behandlingen af sager om særlig støtte til børn og unge.

 Stk. 4. Ved behandlingen i Ankestyrelsen finder § 72, § 73 og § 74, stk. 2 og 3, tilsvarende anvendelse. Dette gælder også, når Ankestyrelsen af egen drift tager en sag om særlig støtte til børn og unge op, jf. § 65, og Ankestyrelsen i den forbindelse vurderer, at det ikke kan udelukkes, at behandlingen af sagen kan resultere i, at Ankestyrelsen selv træffer afgørelse efter § 65, stk. 3.


Dette afsnit omhandler klageadgang og domstolsprøvelse af afgørelser truffet af børn og unge-udvalget, herunder retten til advokatbistand, klage til Ankestyrelsen og dækning af transportudgifter i forbindelse med møder i Ankestyrelsen.

 Stk. 5. I forbindelse med behandlingen af sagen i Ankestyrelsen har forældremyndighedens indehaver og den unge, der er fyldt 12 år, ret til at få dækket udgifter til transport til møder i Ankestyrelsen.


Dette afsnit omhandler klageadgang og domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder afgørelser om anbringelse uden for hjemmet, foranstaltninger og andre indsatser efter lov om social service.

 § 169. Ankestyrelsens afgørelser efter § 65, stk. 3, og § 168 kan ved henvendelse til Ankestyrelsen inden 4 uger efter, at klageren har fået meddelelse om afgørelsen, kræves forelagt for retten.


Dette afsnit omhandler klageadgang og domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder betingelser for, at en sag kan genoptages efter en dom.

 Stk. 2. Er Ankestyrelsens afgørelse stadfæstet ved dom, kan fornyet prøvelse for retten kun kræves, hvis sagen på ny har været forelagt Ankestyrelsen til afgørelse.


Dette afsnit om brugerinddragelse indgår i loven om social service og har til formål at sikre, at borgere, der modtager ydelser, får mulighed for at påvirke indhold og organisation af disse tilbud.

 § 16. Kommunalbestyrelsen skal sørge for, at brugerne af tilbud efter denne lov får mulighed for at få indflydelse på tilrettelæggelsen og udnyttelsen af tilbuddene. Kommunalbestyrelsen fastsætter skriftlige retningslinjer for brugerindflydelsen.


Dette afsnit omhandler brugerinddragelse og rådgivende samarbejdsorganer i forhold til social service, herunder kommunens pligt til at inddrage brugerne og oprette råd, der kan rådgive kommunen i forbindelse med tilrettelæggelsen af indsatsen efter loven.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan nedsætte et eller flere råd, der rådgiver kommunen vedrørende tilrettelæggelse af indsatsen efter denne lov. Kommunalbestyrelsen fastsætter rammerne for og omfanget af rådenes opgaver.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder sammensætning af retten ved behandlingen af sådanne sager.

 § 170. Byretten tiltrædes under hovedforhandlingen af et retsmedlem, der er sagkyndig i børneforsorg, og et retsmedlem, der er sagkyndig i børne- eller ungdomspsykiatri eller i psykologi.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for behandling af sager ved byretten.

 Stk. 2. Sagerne behandles efter retsplejelovens regler om borgerlige sager, herunder kapitel 43 a om prøvelse af administrativt bestemt frihedsberøvelse med de ændringer, der er angivet i dette kapitel.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder parternes retsstilling i retsmøderne.

 Stk. 3. Som parter anses forældremyndighedens indehaver og den unge, der er fyldt 12 år, uanset om den pågældende har krævet afgørelsen forelagt for retten.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for hovedforhandling i byretten.

 Stk. 4. Retten kan bestemme, at retsmøderne skal foregå for lukkede døre.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for offentlighed og anonymitet i retsmøder og domme.

 Stk. 5. Ved offentlig gengivelse af forhandlingerne i retten eller af dommen må der ikke uden rettens tilladelse ske offentliggørelse af navn, stilling eller bopæl for nogen af de under sagen nævnte personer eller på anden måde offentliggørelse af de pågældendes identitet. Overtrædelse af forbuddet straffes med bøde.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for hovedforhandling, parter, offentlighed og offentliggørelse af domme.

 Stk. 6. Ved afgivelse af dissens angives dommernes navne ikke.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for anke til landsretten.

 § 171. Byrettens afgørelse kan ikke indbringes for landsretten. Procesbevillingsnævnet kan dog give tilladelse til anke, hvis sagen er af principiel karakter eller særlige grunde i øvrigt taler derfor. Ansøgning om tilladelse skal indgives til nævnet inden 4 uger efter dommens afsigelse. Nævnet kan dog undtagelsesvis meddele tilladelse, hvis ansøgning indgives senere, men inden 1 år efter afsigelsen.


Dette afsnit omhandler domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder beskikkelse og vilkår for de sagkyndige, der deltager i retsmøderne.

 § 172. De sagkyndige, der er nævnt i § 170, beskikkes af domstolsstyrelsen efter forhandling med social- og indenrigsministeren. Domstolsstyrelsen fastsætter deres antal og træffer bestemmelse om vederlag og rejsegodtgørelse. De beskikkede skal være myndige, må ikke være under værgemål efter værgemålslovens § 5 eller under samværgemål efter værgemålslovens § 7 og skal være uberygtede og vederhæftige.


Dette afsnit omhandler beskikkelse af sagkyndige i forbindelse med domstolsbehandling af sager om særlig støtte til børn og unge, herunder varighed af beskikkelse og aldersgrænse for afgang.

 Stk. 2. Beskikkelse gælder for 4 år. En sagkyndig afgår ved udgangen af den måned, i hvilken den pågældende fylder 70 år.


Dette afsnit omhandler beskikkelse af sagkyndige til byretten i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder deres kvalifikationer, udpegelse og pligt til at acceptere beskikkelse.

 Stk. 3. Ingen, der opfylder betingelserne i stk. 1, kan afslå at modtage beskikkelse, medmindre den pågældende er over 65 år eller har anden rimelig fritagelsesgrund.


Dette afsnit omhandler beskikkelse af sagkyndige i forbindelse med domstolsprøvelse af afgørelser truffet af Ankestyrelsen i sager om særlig støtte til børn og unge, herunder regler for udtagelse af sagkyndige til retsmøder.

 Stk. 4. Udtagelsen for den enkelte sag blandt de beskikkede sagkyndige foretages af retsformanden. Ingen kan udtages, som ifølge §§ 60 og 61 i retsplejeloven ville være udelukket fra at handle som dommer i sagen.


Dette afsnit omhandler bemyndigelser til ministeren inden for sager, der vedrører internationalt samarbejde om børns beskyttelse, specifikt i forbindelse med Haagerkonventionen af 1996 om forældreansvar og beskyttelse af børn, og indgår i kapitlet om klage og domstolsprøvelse i loven om social service.

 § 172 a. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om behandling af sager efter denne lov, der er omfattet af Haagerkonventionen af 19. oktober 1996 om kompetence, lovvalg, anerkendelse, fuldbyrdelse og samarbejde vedrørende forældreansvar og foranstaltninger til beskyttelse af børn (Haagerbørnebeskyttelseskonventionen). Ministeren kan endvidere fastsætte regler om kommunernes adgang til at opkræve betaling for foranstaltninger, der er truffet med henvisning til konventionen.


Dette afsnit omhandler finansiering af ydelser efter lov om social service, herunder kommunens og statens økonomiske ansvar for udgifterne.

 § 173. Kommunen afholder endeligt udgifterne efter denne lov.


Dette afsnit omhandler takstberegning og finansiering af sociale ydelser, herunder kommunens, regionens og private leverandørers rolle i fastsættelsen af vejledende takster baseret på omkostninger ved levering af ydelser eller drift af tilbud.

 § 174. Den kommunale, regionale eller private leverandør fastsætter vejledende takster for ydelser og tilbud efter denne lov, jf. dog stk. 3. Taksterne fastsættes på baggrund af samtlige budgetterede, direkte og indirekte langsigtede omkostninger ved levering af ydelsen eller drift af tilbuddet.


Dette afsnit omhandler takstberegning og finansiering af sociale tilbud, herunder regler for, hvornår og hvordan kommuner kan fremsætte betalingskrav, når de anvender tilbud fra andre kommuner eller regioner.

 Stk. 2. Hvis en kommune anvender en anden kommunes eller en regions tilbud efter denne lov, skal krav om betaling herfor på baggrund af den beregnede takst, jf. stk. 1, være fremsat, senest 12 måneder efter at hjælpen er ydet.


Dette afsnit omhandler takstberegning for ydelser og tilbud efter lov om social service, hvor kommuner, regioner eller private leverandører fastsætter vejledende takster på baggrund af omkostninger, og hvor Social- og Indenrigsministeriet fastsætter regler for beregningen.

 Stk. 3. Social- og indenrigsministeren fastsætter regler om takstberegningen, herunder om grundlaget for beregningen, om hvilke ydelser og tilbud efter loven der er omfattet af stk. 1, og om, hvornår stk. 1 kan fraviges.


Dette afsnit omhandler finansiering og takstberegning af sociale tilbud, herunder statens og kommunernes økonomiske ansvar for specialiserede ydelser.

 Stk. 4. Social- og indenrigsministeren kan i en bekendtgørelse fastsætte regler om principperne for kommunernes finansiering af de mest specialiserede lands- og landsdelsdækkende tilbud.


Dette afsnit omhandler finansiering og takstberegning af sociale tilbud, herunder statens rolle i finansiering og refusion af udgifter, som kommuner og regioner pådrager sig ved levering af hjælp efter loven.

 Stk. 5. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om kommunernes finansiering af ophold i sikrede døgninstitutioner efter § 63 b, stk. 2, nr. 4-7, for børn og unge uden lovligt ophold her i landet.


Dette afsnit omhandler finansiering og takstberegning for ydelser efter lov om social service, herunder statens og kommunernes økonomiske ansvar for forskellige tilbud og indsatser.

 Stk. 6. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om opkrævning af en fast takst hos kommunerne, når unge under 18 år har ophold i Kriminalforsorgens institutioner.


Dette afsnit omhandler statens finansielle ansvar for de nationale systemer til støtte og koordinering inden for socialområdet, herunder den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation og Tilbudsportalen, som er centrale elementer i den administrative og faglige infrastruktur defineret i kapitel 4.

 § 175. Staten afholder udgifterne til den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation samt Tilbudsportalen, jf. kapitel 4.


Dette afsnit omhandler statsrefusion af kommunale udgifter til socialhjælp, og bestemmer, at staten refunderer en del af udgifterne, når disse overstiger bestemte beløb for personer under 67 år.

 § 176. I de tilfælde, hvor udgifterne til hjælp og støtte efter loven for en person under 67 år i en konkret sag overstiger 950.000 kr. årligt, refunderer staten 25 pct. af den del af kommunens udgifter, som ligger over dette beløb, jf. dog § 176 a. For den del af udgifterne, der overstiger 1.770.000 kr. årligt, udgør statsrefusionen 50 pct., jf. dog § 176 a.


Dette afsnit omhandler statsrefusion af kommunale udgifter til hjælp og støtte efter lov om social service, herunder betingelser for og omfang af refusion, når udgifterne overstiger bestemte beløb.

 Stk. 2. Social- og indenrigsministeren kan i en bekendtgørelse fastsætte nærmere regler om statsrefusionen efter denne bestemmelse.


Dette afsnit omhandler statsrefusion for kommunale udgifter til hjælp og støtte efter loven, hvor staten refunderer en del af udgifterne, når disse overstiger bestemte beløb, og indeholder overgangsregler for refusionsniveauerne i 2007, 2008 og 2009.

 Stk. 3. I 2007 indtræder statsrefusionen på 25 pct. fra 0,4 mio. kr. årligt og 50 pct. fra 0,8 mio. kr. årligt. I 2008 indtræder refusionen på 25 pct. ved 0,5 mio. kr. årligt og 50 pct. ved 1 mio. kr. årligt. I 2009 indtræder refusionen på 25 pct. ved 0,6 mio. kr. årligt og 50 pct. ved 1,2 mio. kr. årligt.


Dette afsnit omhandler statsrefusion af kommunale udgifter til særlig støtte for børn og unge under 18 år samt unge mellem 18 og 22 år, der modtager efterværn eller opretholdt anbringelse, når udgifterne overskrider bestemte beløb.

 § 176 a. I de tilfælde, hvor kommunens udgifter til hjælp og støtte efter loven til personer, som er under 18 år, eller som modtager støtte efter §§ 76 eller 76 a, i en konkret sag overstiger 710.000 kr. årligt, refunderer staten 25 pct. af den del af kommunens udgifter, som ligger over dette beløb. For den del af udgifterne, der overstiger 1.420.000 kr. årligt, udgør statsrefusionen 50 pct.


Dette afsnit omhandler statsrefusion af kommunale udgifter til hjælp og støtte efter lov om social service, herunder refusionsregler for særligt omfattende udgifter til børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet.

 Stk. 2. Refusionsgrænserne og -beløbene i stk. 1 gælder ligeledes for en kommunes samlede udgifter til hjælp og støtte, hvis fire eller flere børn i samme husstand er anbragt efter § 52, stk. 3, nr. 7, eller har ophold på et anbringelsessted efter § 76, stk. 3, nr. 1 eller 3, eller § 76 a, stk. 2.


Dette afsnit omhandler statsrefusion af kommunale udgifter til hjælp og støtte efter lov om social service, herunder betingelser for refusion, når udgifterne overstiger bestemte beløb, og særlige regler for børn og unge.

 Stk. 3. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte nærmere regler om statsrefusionen efter stk. 1 og 2.


Dette afsnit indgår i kapitel 31 om finansiering og takstberegning og beskriver statens refusion af kommunale udgifter til bestemte sociale ydelser, herunder støtte til børn og voksne med nedsat funktionsevne og boformer for udsatte grupper.

 § 177. Staten refunderer 50 pct. af kommunens udgifter til:
1) Tilskud efter § 41 til merudgifter ved forsørgelse i hjemmet af barn under 18 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
2) Hjælp efter § 42 til dækning af tabt arbejdsfortjeneste til personer, der i hjemmet forsørger et barn under 18 år med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne m.v.
3) Gratis advokatbistand, jf. § 72.
4) Tilskud efter § 100 til dækning af nødvendige merudgifter ved forsørgelsen af personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
5) Boformer efter §§ 109 og 110, herunder udgifter til bistands-, støtte-, beskæftigelses- og aktivitetstilbud m.v. i forbindelse med boformen.


Dette afsnit omhandler statens finansiering af midlertidige botilbud efter § 109 og § 110, stk. 1, herunder tilknyttede tilbud som bistand, støtte, beskæftigelse og aktivitet, i særlige tilfælde.

 § 178. Social- og indenrigsministeren kan bestemme, at udgifterne vedrørende midlertidige boformer efter § 109 og § 110, stk. 1, herunder udgifter til bistands-, støtte-, beskæftigelses- og aktivitetstilbud m.v. i forbindelse med boformen, i særlige tilfælde afholdes fuldt ud af staten enten i form af tilskud eller som rente- og afdragsfrit lån.


Dette afsnit omhandler statens finansiering af særlige sociale tilbud, herunder beskæftigelses-, aktivitets- og samværstilbud for personer med særlige sociale problemer, hvor staten i særlige tilfælde kan påtage sig fuld udgiftsdækning.

 Stk. 2. Social- og indenrigsministeren kan bestemme, at udgifterne vedrørende beskæftigelses-, aktivitets- og samværstilbud efter §§ 103 og 104 for personer med særlige sociale problemer i ganske særlige tilfælde afholdes fuldt ud af staten enten i form af tilskud eller som rente- og afdragsfrit lån.


Dette afsnit omhandler statens finansielle støtte til kommuner vedrørende udgifter til sociale ydelser, herunder forskudsrefusion af refusionsberettigede udgifter.

 § 179. Staten yder forskudsrefusion af en kommunes refusionsberettigende udgifter efter denne lov.


Dette afsnit er en del af Kapitel 5 i Afsnit III (Brugerinddragelse) i lov om social service og omhandler brugerindflydelse på tilbud efter loven, men paragraffen er ophævet.

 § 17. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler statens finansiering af udgifter til den uvildige konsulentfunktion, som yder gratis rådgivning og vejledning i sager om hjælp til personer med nedsat fysisk eller psykisk funktionsniveau, jf. § 15.

 § 180. Staten afholder udgifterne til den uvildige konsulentfunktion efter § 15.


Dette afsnit omhandler statens refusion af kommunale udgifter i tilfælde, hvor udgifterne er omfattet af EU-rettens regler om mellemstatslig refusion, og hvor staten har modtaget refusion fra den debitorstatske sociale sikringsmyndighed.

 § 180 a. Staten refunderer kommunernes udgifter til ydelser efter denne lov, når udgiften er omfattet af EU-rettens regler om mellemstatslig refusion, kommunen anmelder krav herom og staten modtager den anmeldte refusion fra debitorstatens sociale sikringsmyndigheder.


Dette afsnit omhandler mellemstatslig refusion efter EU-retten i forbindelse med udgifter til ydelser efter lov om social service, hvor staten refunderer kommunernes udgifter, når disse er omfattet af EU-rettens regler om mellemstatslig refusion.

 Stk. 2. Sundheds- og ældreministeren fastsætter efter forhandling med social- og indenrigsministeren regler om den nationale administrative gennemførelse af mellemstatslig refusion i henhold til EU-retten.


Dette afsnit omhandler statens finansiering af sociale ydelser til udlændinge, der har fået opholdstilladelse i Danmark efter bestemte paragraffer i udlændingeloven, og specificerer, hvilke typer af opholdstilladelser der giver ret til statens dækning af udgifterne.

 § 181. Staten afholder efter reglerne i stk. 2 og 3 udgifter til en udlænding, der har fået opholdstilladelse efter
1) udlændingelovens §§ 7 eller 8,
2) udlændingelovens § 9 b,
3) udlændingelovens § 9 c, stk. 1, i umiddelbar forlængelse af en opholdstilladelse efter udlændingelovens § 9 b,
4) udlændingelovens § 9, stk. 1, nr. 1 eller 2, som konsekvens af tilknytning til en i Danmark fastboende person, når denne person selv har fået opholdstilladelse efter en af de bestemmelser, der er nævnt i nr. 1-3, eller når tilknytningen kan føres tilbage til en sådan person,
5) udlændingelovens § 9 c, stk. 1, når tilladelsen er givet til en person over 18 år, hvis fader eller moder har fået opholdstilladelse efter en af de bestemmelser, der er nævnt i nr. 1,
6) udlændingelovens § 9 c, stk. 1, når tilladelsen er meddelt en ægtefælle til eller et barn af en person med opholdstilladelse som nævnt i nr. 2 og 3,
7) udlændingelovens § 9 c, når tilladelsen er meddelt en asylsøgende udlænding,
8) udlændingelovens § 9 c, stk. 1, når tilladelsen er givet som konsekvens af en tilknytning til en mindreårig asylansøgende udlænding, som har fået opholdstilladelse efter udlændingelovens § 7 eller § 9 c, eller
9) udlændingelovens § 9 e.


Dette afsnit omhandler statens refusion af kommunale udgifter til sociale ydelser for udlændinge, der har fået opholdstilladelse efter bestemte paragraffer i udlændingeloven, og præciserer, at staten i de første 3 år efter opholdstilladelsens datoen fuldt ud afholder udgifterne til en række specifikke ydelser, herunder rådgivning, økonomisk støtte, anbringelse uden for hjemmet og borgerstyret personlig assistance.

 Stk. 2. Staten afholder fuldt ud udgifter til hjælp efter § 11, stk. 3, §§ 41 og 42, § 52, stk. 3, nr. 1-6, 8 og 9, § 52 a, § 54, § 76, stk. 2 og stk. 3, nr. 2, og §§ 96, 98 og 100 i de første 3 år efter datoen for opholdstilladelsen.


Dette afsnit omhandler statens refusion af kommunale udgifter til ydelser efter lov om social service for visse udlændinge, herunder særlige regler for døgnophold og mindreårige asylsøgere.

 Stk. 3. Uanset bestemmelserne i stk. 2 afholder staten en kommunes udgifter til
1) udlændinge, som inden 24 måneder efter datoen for opholdstilladelsen på grund af betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne anbringes i døgnophold, dog kun indtil den pågældende i en sammenhængende periode på 2 år har klaret sig selv, og
2) udlændinge, når tilladelsen er meddelt en mindreårig asylsøger, dog længst indtil modtageren fylder 18 år eller barnets forældre får lovligt ophold her i landet.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af økonomiske beløb i loven, herunder specifikt reguleringen af det beløb, der nævnes i § 41, som vedrører dækning af nødvendige merudgifter ved forsørgelse i hjemmet af børn med betydelig og varigt nedsat funktionsevne.

 § 182. Det beløb, der er nævnt i § 41, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2016.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af økonomiske beløb i loven, herunder fradragsbeløb og maksimal timebetaling fastsat i § 161, stk. 2 og 3, som justeres den 1. januar hvert år efter satsreguleringsprocenten.

 Stk. 10. Fradragsbeløb og den maksimale betaling pr. time, der fastsættes i medfør af § 161, stk. 2 og 3, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Fradragsbeløb afrundes til nærmeste kronebeløb, der er deleligt med 100. Den maksimale betaling pr. time afrundes til nærmeste kronebeløb.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af beløbene i forbindelse med statsrefusion efter §§ 176 og 176 a i loven om social service, hvor beløbene justeres med satsreguleringsprocenten og afrundes til nærmeste 10.000 kr.

 Stk. 11. Beløbene i §§ 176 og 176 a reguleres en gang årligt den 1. januar, første gang pr. 1. januar 2013, med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbene afrundes til nærmeste 10.000 kr.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af det maksimale beløb, kommunen kan dække for træningsredskaber, kurser og hjælpere, når forældre træner et barn eller en ung i hjemmet efter § 32 a, stk. 6, i lov om social service.

 Stk. 2. Det beløb, der er nævnt i § 32 a, stk. 6, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2009.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af det maksimale månedlige beløb for hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste, som kommunalbestyrelsen skal yde efter § 42, stk. 3, i lov om social service.

 Stk. 3. Det beløb, der er nævnt i § 42, stk. 3, reguleres en gang årligt pr. 1. januar med 2,0 pct. tillagt eller fratrukket en tilpasningsprocent for det pågældende finansår, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2021.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af beløb for ledsageordninger til børn, unge og voksne med nedsat funktionsevne, som ydes i henhold til §§ 45 og 97 i loven.

 Stk. 4. Det beløb, der er nævnt i § 45, stk. 5, og § 97, stk. 7, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2006.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af de beløb, der godtgøres for kost og logi ved formidlet døgnophold for børn og unge, som er anbragt uden for hjemmet.

 Stk. 5. De beløb, der er nævnt i § 55, stk. 4, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2017.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af de beløb, der ydes som tilskud til dækning af nødvendige merudgifter for personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, jf. § 100, stk. 3.

 Stk. 6. De beløb, der er nævnt i § 100, stk. 3, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbene afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang den 1. januar 2019.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af økonomiske beløb i loven, herunder specifikt reguleringen af lånerammen for støtte til køb af bil til personer med varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 Stk. 7. Det beløb, der er nævnt i § 114, stk. 2, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb, der er deleligt med 1.000.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af økonomiske beløb i loven, herunder løn i pasningsordningen for nærtstående med handicap eller alvorlig sygdom efter § 118.

 Stk. 8. Det beløb, der er nævnt i § 118, stk. 2, reguleres en gang årligt pr. 1. januar med 2,0 pct. tillagt eller fratrukket en tilpasningsprocent for det pågældende finansår, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Det beløb, der fremkommer efter regulering, afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang pr. 1. januar 2006.


Dette afsnit omhandler årlig regulering af økonomiske ydelser i lov om social service, herunder specifikt reguleringen af beløbet for plejevederlag efter § 120, stk. 2.

 Stk. 9. Det beløb, der er nævnt i § 120, stk. 2, reguleres en gang årligt den 1. januar med satsreguleringsprocenten, jf. lov om en satsreguleringsprocent. Beløbet afrundes til nærmeste kronebeløb. Reguleringen foretages første gang pr. 1. januar 2006.


Dette afsnit omhandler regulering af indtægtsgrundlaget for beregning af støtteydelser efter lov om social service, herunder fastsættelse af indtægtsgrundlaget til brug for støtte til køb af bil og betaling for sociale ydelser.

 § 183. Opgørelsen af indtægtsgrundlaget efter §§ 114 og 161 foretages af Skat på grundlag af oplysninger for det senest afsluttede indkomstår. Opgørelsen anvendes med virkning for det andet kalenderår efter indkomstårets udløb.


Dette afsnit omhandler opgørelse og regulering af indtægtsgrundlaget for beregning af egenbetaling og tilbagebetaling i forbindelse med ydelser efter lov om social service, herunder hvordan skatteforvaltningslovens klageprocedurer anvendes på afgørelser om indtægtsgrundlaget.

 Stk. 2. Skatteforvaltningslovens regler om klage over afgørelser om forskudsregistrering af indkomst finder tilsvarende anvendelse på afgørelser om indtægtsgrundlaget.


Dette afsnit omhandler forsøgsbestemmelser, der tillader Social- og Indenrigsministeriet at godkende fravigelser fra lovens regler i forbindelse med udviklingsforsøg på det sociale område, når det sker efter ansøgning fra kommuner, regioner eller private tilbud, og når forsøget evalueres.

 § 184. For at fremme forsøgsvirksomhed og udvikling på det sociale område kan Social- og Indenrigsministeriet efter ansøgning fra en kommunalbestyrelse, et regionsråd eller et privat tilbud give godkendelse til, at lovens bestemmelser fraviges i forbindelse med et forsøg, jf. dog stk. 3. Godkendelse gives for en afgrænset forsøgsperiode. Det er en betingelse for godkendelse, at forsøget evalueres.


Dette afsnit indgår i kapitel 32 om forsøgsbestemmelser i lov om social service og præciserer, hvilke typer af forsøg, der ikke kan godkendes af Social- og Indenrigsministeriet, når kommuner, regioner eller private aktører søger tilladelse til at fravige lovens regler i et forsøg.

 Stk. 2. Der kan ikke gives godkendelse efter stk. 1 til:
1) Forsøg, som indebærer, at borgere stilles dårligere end efter loven.
2) Forsøg om særlige dag- og klubtilbud til børn og unge med betydeligt og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, jf. §§ 32 og 36, der medfører fravigelse af de almindelige regler om forældrenes egenbetaling.
3) Forsøg, som medfører statslige merudgifter.
4) Forsøg, som indebærer fravigelse af reglerne om tilsyn.
5) Forsøg, som indebærer fravigelse af reglerne om klage.


Dette afsnit omhandler godkendelse af forsøg på det sociale område, hvor lovens bestemmelser kan fraviges under særlige vilkår, og præciserer, at bestemte forsøg skal godkendes af Sundheds- og Ældreministeriet.

 Stk. 3. Godkendelse efter stk. 1 til forsøg, der indebærer fravigelse af lovens §§ 79, 79 a, 81 a, 83, 83 a, 84, 86, 88, 90-94 a og 119-122, § 139, stk. 2, § 161, stk. 1, 3 og 4, og §§ 192 og 192 a, gives af Sundheds- og Ældreministeriet.


Dette afsnit omhandler forsøgsbestemmelser i forbindelse med social service, hvor Social- og Indenrigsministeriet kan godkende fravigelser af lovens regler for afprøvning af nye metoder og tilgange.

 Stk. 4. Social- og indenrigsministeren offentliggør årligt en status for anvendelsen af forsøg på det sociale område.


Kapitel 32 om forsøgsbestemmelser i lov om social service, hvor § 185 tidligere indgik som en ophævet paragraf.

 § 185. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder procedurer og tidsfrister for overttagelse i henhold til loven.

 § 186. En kommunalbestyrelse kan efter reglerne i denne lov en gang i hver valgperiode overtage regionale tilbud, der er beliggende i kommunen. En kommunalbestyrelse, der ønsker at overtage et regionalt tilbud efter 1. pkt., skal meddele regionsrådet dette senest den 1. januar i valgperiodens tredje år. Overtagelse skal ske senest den 1. januar i valgperiodens fjerde år.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder muligheden for, at overtagelse kan ske på andre tidspunkter end fastsat i valgperioden, når det sker i henhold til et pålæg fra Socialstyrelsen efter § 13 c, stk. 2.

 Stk. 2. Overtagelse som nævnt i stk. 1 kan dog ske på andre tidspunkter, når overtagelse af regionalt tilbud sker i henhold til § 186 a, stk. 1, efter pålæg i henhold til § 13 c, stk. 2.


Dette afsnit omhandler aftaler mellem kommunalbestyrelsen og regionsrådet vedrørende overtagelse af regionale tilbud, herunder udarbejdelse af udkast til aftale på anmodning fra kommunalbestyrelsen.

 Stk. 3. På kommunalbestyrelsens anmodning skal regionsrådet udarbejde et udkast til aftale mellem regionsrådet og kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder vilkår for, at tilbuddet skal være til rådighed for andre kommuner, og at kommunen overtager regionsrådets koordineringsansvar for specialiserede lands- og landsdelsdækkende tilbud.

 Stk. 4. For den kommunalbestyrelse, som overtager et tilbud efter stk. 1, fastsættes følgende vilkår:
1) Tilbuddet skal være til rådighed for øvrige kommuner, i det omfang det fastlægges i rammeaftalen, jf. § 6.
2) Kommunalbestyrelsen overtager regionsrådets forpligtelse til at koordinere kapacitet og sammensætning af de mest specialiserede lands- og landsdelsdækkende tilbud.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder vilkår for overttagelse, finansiel kompensation og overtagelse af ansatte og forpligtelser.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen i beliggenhedskommunen, som overtager et tilbud efter stk. 1, overtager aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, der er knyttet til varetagelsen af tilbuddet. Svarer aktivernes og passivernes værdi ikke til hinanden, skal den kommunalbestyrelse, der overtager det regionale tilbud, eller regionsrådet kompenseres herfor.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder overtagelse af ansatte og deres rettigheder og pligter, og hvordan disse reguleres i forhold til gældende lovgivning om virksomhedsoverdragelse.

 Stk. 6. De pligter og rettigheder, der følger af lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse, finder tilsvarende anvendelse for personale omfattet af stk. 5, der er ansat i henhold til kollektiv overenskomst, bestemmelser om løn- og arbejdsforhold, der er fastsat eller godkendt af offentlig myndighed, eller individuel aftale, og som ikke er omfattet af lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder vilkår for overtagelse af ansatte, aktiver og pligter, og specifikt fastsættes i stk. 7, at tjenestemænd, der overføres ved en sådan overtagelse, bevares på tilsvarende vilkår under den nye ansættelsesmyndighed.

 Stk. 7. Tjenestemænd, der overføres som følge af en kommunalbestyrelses overtagelse af et regionalt tilbud efter stk. 1, overgår til ansættelse under den nye ansættelsesmyndighed på vilkår, der i øvrigt svarer til de hidtidige vilkår.


Dette afsnit omhandler overgangsregler vedrørende overtagelse af regionale tilbud af kommuner, herunder vilkår for ansatte og pensionsforpligtelser ved overførsel af tjenestemænd.

 Stk. 8. Tjenestemænd omfattet af stk. 7 får ved pensionering fra denne ansættelse udbetalt den samlede tjenestemandspension af den nye ansættelsesmyndighed.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale tilbud af kommunalbestyrelser, herunder overtagelse af aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte, samt regler for finansiering og pensionsforpligtelser i forbindelse med sådanne overtagelser.

 Stk. 9. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte nærmere regler om overtagelsen af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte i tilbuddet efter stk. 5, herunder regler om fordelingen mellem regionen og beliggenhedskommunen af pensionsforpligtelsen vedrørende tjenestemænd og andre ansatte omfattet af stk. 5.


Dette afsnit omhandler kommuners mulighed for at overtage sociale tilbud fra andre kommuner eller regioner efter anbefaling fra Socialstyrelsen og med dennes godkendelse, som en del af den overordnede regulering af tilbudsstruktur og finansiering på det sociale område.

 § 186 a. En kommunalbestyrelse kan efter Socialstyrelsens udmelding eller anmodning om fornyet behandling efter § 13 b, stk. 2 og 3, og med Socialstyrelsens godkendelse overtage andre kommuners tilbud og regionale tilbud efter denne lov.


Dette afsnit omhandler overtagelse af sociale tilbud mellem kommuner og regioner, herunder regler for, hvordan regioner kan overtage tilbud fra kommuner eller andre regioner i henhold til bestemmelserne i § 13 b, stk. 2 og 3, om koordinering og planlægning af specialiserede tilbud.

 Stk. 2. Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på en regions overtagelse af kommunale tilbud og regionale tilbud i andre regioner efter denne lov i henhold til § 13 b, stk. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler overtagelse af sociale tilbud, herunder betingelserne for, at en kommunalbestyrelse kan overtage tilbud fra andre kommuner eller regioner, især i forbindelse med et pålæg om samling af flere små tilbud til ét tilbud efter § 13 c, stk. 2.

 Stk. 3. Ved pålæg om samling af flere små tilbud til ét tilbud efter § 13 c, stk. 2, kan en kommunalbestyrelse overtage andre kommuners tilbud og regionale tilbud efter denne lov.


Dette afsnit omhandler overtagelse af sociale tilbud mellem kommuner og regioner, herunder regler for, at en region kan overtage kommunale eller regionale tilbud i andre regioner efter anmodning fra Socialstyrelsen i henhold til § 13 c, stk. 2.

 Stk. 4. Stk. 3 finder tilsvarende anvendelse på en regions overtagelse af kommunale tilbud og regionale tilbud i andre regioner efter denne lov i henhold til § 13 c, stk. 2.


Dette afsnit omhandler overtagelse af sociale tilbud mellem kommuner og regioner, herunder vilkår og procedurer for, hvordan en kommunalbestyrelse eller et regionsråd kan overtage tilbud efter godkendelse fra Socialstyrelsen eller på baggrund af pålæg.

 Stk. 5. Ved overtagelse efter stk. 1-4 finder § 186, stk. 2-9, anvendelse.


Dette afsnit omhandler procedurer for overtagelse af regionale tilbud af kommuner og drøftelse af sådanne ønsker i kontaktudvalget.

 § 187. Enhver kommunalbestyrelse i regionen kan anmode om, at et ønske fra en kommunalbestyrelse i en beliggenhedskommune om at overtage et regionalt tilbud, jf. § 186, stk. 1, drøftes i kontaktudvalget.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser og aftaler om overførsel af regionale tilbud til kommuner, herunder drøftelser i kontaktudvalget om, hvilke sociale tilbud der hensigtsmæssigt kan overgå til en beliggenhedskommunes ansvar.

 Stk. 2. Kontaktudvalget skal mindst én gang i hver valgperiode drøfte, om der i regionen er sociale tilbud, som mere hensigtsmæssigt kan overgå til en beliggenhedskommunes ansvar.


Dette afsnit er en del af kapitel 33, som omhandler aftale om overførsel af regionale tilbud, men paragraffen er ophævet.

 § 188. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser for loven, herunder datoen for lovens ikrafttræden.

 § 189. Loven træder i kraft den 1. januar 2007.


Dette afsnit indeholder ikrafttrædelses- og overgangsbestemmelser for lov om social service, herunder ophævelse af tidligere gældende lov.

 Stk. 2. Lov om social service, jf. lovbekendtgørelse nr. 708 af 29. juni 2004 ophæves.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser for loven, herunder specifikke frister for, hvornår bestemte paragraffer træder i kraft.

 Stk. 3. Bestemmelserne i §§ 6 og 194 træder i kraft den 1. januar 2006. Bestemmelserne i §§ 190 og 191 træder i kraft den 1. juli 2005.


Dette afsnit indeholder overgangsbestemmelser i forbindelse med ikrafttrædelsen af lov om social service, herunder krav om registrering af eksisterende tilbud i Tilbudsportalen.

 Stk. 4. Tilbud oprettet før den 1. januar 2007 skal registreres i Tilbudsportalen inden den 1. april 2007, jf. § 14, stk. 2.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser for loven, herunder tidspunkt for virkning af forskellige paragraffer.

 Stk. 5. Bestemmelsen i § 179 har virkning fra og med udbetaling af forskudsrefusion, der finder sted ultimo december 2006.


Dette afsnit omhandler brugerinddragelse og samarbejde med frivillige organisationer i forhold til udformningen og tilrettelæggelsen af sociale tilbud efter lov om social service.

 § 18. Kommunalbestyrelsen skal samarbejde med frivillige sociale organisationer og foreninger.


Dette afsnit omhandler brugerinddragelse og samarbejde med frivillige organisationer inden for social service, herunder kommunens pligt til at støtte frivilligt socialt arbejde.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen skal årligt afsætte et beløb til støtte af frivilligt socialt arbejde.


Dette afsnit omhandler kommunens samarbejde med frivillige sociale organisationer og foreninger, herunder fastsættelse af rammer for samarbejdet.

 Stk. 3. Rammerne for samarbejdet fastlægges af den enkelte kommunalbestyrelse.


Dette afsnit omhandler frivilligt arbejde og kommunens og regionsrådets mulighed for at tegne ansvars- og ulykkesforsikringer for borgere, der yder en frivillig indsats i forbindelse med løsning af kommunale eller regionale opgaver, herunder at forsikringerne skal tegnes på samme vilkår som for andre frivillige.

 § 18 a. Kommunalbestyrelsen og regionsrådet kan tegne ansvars- og ulykkesforsikringer for borgere, der i tilknytning til løsning af kommunale eller regionale opgaver yder en frivillig indsats i kommunen henholdsvis regionen. De tegnede forsikringer skal tegnes på samme vilkår som forsikringer, der er tegnet af kommunen henholdsvis regionen for borgere, der udfører frivilligt arbejde.


Dette afsnit omhandler frivilliges forsikring i forbindelse med socialt arbejde, hvor kommunalbestyrelser og regionsråd kan tegne ansvars- og ulykkesforsikringer for borgere, der yder frivillig indsats i kommunen eller regionen.

 Stk. 2. En kommunalbestyrelse eller et regionsråd, som vælger at tegne forsikring efter stk. 1, skal fastsætte retningslinjer for, hvilke frivillige indsatser der skal omfattes af ansvars- og ulykkesforsikringer.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser i forbindelse med kommunalreformen, herunder overtagelse af amtskommunale tilbud af kommuner eller regioner fra 1. januar 2007.

 § 190. Et amtskommunalt tilbud, som efter de øvrige bestemmelser i denne lov overtages af et regionsråd den 1. januar 2007, overtages den 1. januar 2007 af kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor tilbuddet vil være beliggende den 1. januar 2007, såfremt kommunalbestyrelsen senest den 15. februar 2006 træffer bindende beslutning om overtagelse af det amtskommunale tilbud og meddeler beslutningen til amtsrådet. Skal overtagelsen ske af en kommune, der oprettes den 1. januar 2007, træffes bindende beslutning efter 1. pkt. af sammenlægningsudvalget.


Dette afsnit omhandler overgangsreglerne vedrørende overttagelse af amtskommunale tilbud af kommunalbestyrelser eller regionsråd ved kommunalreformen, herunder overtagelse af aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 Stk. 2. Den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, overtager de aktiver og passiver, indtræder i de rettigheder og pligter samt overtager de ansatte, der er knyttet til varetagelsen af tilbuddet. Svarer aktivernes og passivernes værdi ikke til hinanden, skal den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, eller amtsrådet kompenseres herfor. Overtagelsen af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte efter 1. og 2. pkt. sker særskilt i forhold til fordelingen af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte efter reglerne i lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser vedrørende overtagelse af amtskommunale tilbud af kommunalbestyrelser ved kommunalreformen, herunder overtagelse af aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 Stk. 3. Økonomi- og indenrigsministeren kan efter forhandling med social- og indenrigsministeren fastsætte nærmere regler for overtagelsen af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte efter stk. 2.


Dette afsnit omhandler overgangsregler vedrørende kommunalreformen, herunder overtagelse af amtskommunale tilbud af kommunalbestyrelser, og præciserer, at bestemmelserne i § 186, stk. 4 og 6-8, tilsvarende finder anvendelse på en beliggenhedskommunes overtagelse af et amtskommunalt tilbud.

 Stk. 4. § 186, stk. 4 og 6-8, finder tilsvarende anvendelse for en beliggenhedskommunes overtagelse af et amtskommunalt tilbud efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 34 (Ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser) og omhandler overgangsregler vedrørende overttagelse af amtskommunale tilbud af kommuner ved kommunalreformen, herunder udarbejdelse af opgørelser over aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 § 191. Amtsrådet udarbejder for hvert amtskommunalt tilbud en opgørelse over de aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, som den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, overtager efter § 190, stk. 2.


Dette afsnit indgår i kapitel 34 (Ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser) og omhandler overgangsregler i forbindelse med kommunalreformen, specifikt vedrørende overttagelse af amtskommunale tilbud af kommuner eller regioner, herunder udarbejdelse og fremlæggelse af opgørelser over aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 Stk. 2. Amtsrådet forelægger senest den 1. januar 2006 den opgørelse, der er nævnt i stk. 1, for de myndigheder, hvortil amtskommunens opgaver overføres i henhold til lovgivningen vedrørende kommunalreformen, med henblik på indgåelse af en aftale mellem på den ene side amtsrådet og på den anden side de myndigheder, hvortil amtskommunens opgaver overføres, om, hvilke aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, overtager efter § 190, stk. 2.


Dette afsnit indgår i overgangsreglerne vedrørende kommunalreformen og omhandler procedurer for overtagelse af amtskommunale tilbud af kommuner, herunder udarbejdelse af opgørelse over aktiver og passiver samt indgåelse af aftaler mellem amtsråd og kommuner.

 Stk. 3. Udarbejdelse og forelæggelse af den opgørelse, der er nævnt i stk. 1, samt indgåelse af den aftale, der er nævnt i stk. 2, sker i forbindelse med udarbejdelse og forelæggelse af et udkast til aftale henholdsvis indgåelse af aftale om fordelingen af amtskommunens øvrige aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte. Udarbejdelse og forelæggelse af den opgørelse, der er nævnt i stk. 1, samt indgåelse af den aftale, der er nævnt i stk. 2, sker i overensstemmelse med reglerne i kapitel 3 i lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen.


Dette afsnit indgår i kapitel 34 (Ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser) og præciserer procedurer for overtagelse af amtskommunale tilbud af kommuner ved kommunalreformen, herunder mekanismer for aftaleindgåelse og beslutningstagning via delingsrådet, hvis aftale ikke opnås inden fastsat frist.

 Stk. 4. Er den aftale, der er nævnt i stk. 2, ikke indgået inden den 1. april 2006, eller erklærer en af de myndigheder, som er nævnt i stk. 2, forhandlingerne afsluttet uden resultat, sker indgåelse af aftale, vedtagelse af delingsrådets mæglingsforslag og delingsrådets beslutning om, hvilke aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, som den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, overtager efter § 190, stk. 2, i forbindelse med henholdsvis indgåelse af aftale, vedtagelse af delingsrådets mæglingsforslag og delingsrådets beslutning om fordelingen af amtskommunens øvrige aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte. Indgåelse af aftale, vedtagelse af delingsrådets mæglingsforslag og delingsrådets beslutning om, hvilke aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, som den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud, overtager efter § 190, stk. 2, sker i overensstemmelse med reglerne i kapitel 3 og 4 i lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen.


Dette afsnit omhandler overgangsreglerne vedrørende overtagelse af amtskommunale tilbud til kommuner ved kommunalreformen, herunder procedurer for opgørelse og aftale om aktiver, passiver, rettigheder og pligter.

 Stk. 5. Regler fastsat i medfør af § 17 og kapitel 4 i lov om visse proceduremæssige spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen anvendes, medmindre økonomi- og indenrigsministeren efter forhandling med social- og indenrigsministeren fastsætter andet.


Dette afsnit omhandler overgangsreglerne vedrørende overtagelse af amtskommunale tilbud af kommuner eller regioner ved kommunalreformen, herunder procedurer for opgørelse og aftale om overttagelse af aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 Stk. 6. Økonomi- og indenrigsministeren kan efter forhandling med social- og indenrigsministeren fastsætte nærmere regler for amtsrådets udarbejdelse og forelæggelse af opgørelse efter stk. 1 og for indgåelse af aftale, vedtagelse af mæglingsforslag og delingsrådets beslutning om, hvilke aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, der efter stk. 2 overtages af den myndighed, der overtager det amtskommunale tilbud. Økonomi- og indenrigsministeren kan herved fravige stk. 1-5 samt § 190.


Dette afsnit omhandler drift og regler for plejehjem og beskyttede boliger, herunder betalingsregler og beskyttelse mod ufrivillig flytning, og indgår i lovens kapitel om administration og finansiering.

 § 192. Regionsrådet og kommunalbestyrelsen driver de bestående plejehjem og beskyttede boliger efter de hidtil gældende regler i lov om social bistand. Dog kan kommunen ikke opkræve betaling for den særlige service m.v. som følge af plejehjemsopholdet. Sundheds- og ældreministeren fastsætter i en bekendtgørelse regler herom, herunder regler, der er tilnærmet reglerne for ældreboliger og plejeboliger efter lov om almene boliger m.v., og regler om beskyttelse mod ufrivillig flytning inden for et plejehjem eller en beskyttet bolig.


Dette afsnit omhandler tilbud og garantier for ældre med særligt behov for plejehjem eller almen plejebolig, herunder kommunens forpligtelse til at tilbyde en plads eller bolig inden for en fastsættet frist efter optagelse på venteliste.

 § 192 a. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde ældre, der har særligt behov for en plads på et plejehjem, jf. § 192, eller for en almen plejebolig, jf. § 5, stk. 2, i lov om almene boliger m.v., en sådan plads eller bolig senest 2 måneder efter optagelse på en venteliste.


Dette afsnit omhandler garantien for ældre om at få tilbudt en plads på et plejehjem eller en almen plejebolig senest to måneder efter optagelse på venteliste, herunder undtagelser fra garantien.

 Stk. 2. Garantien efter stk. 1 gælder dog ikke, hvis den ældre har valgt et bestemt plejehjem eller en bestemt almen plejebolig efter reglerne i § 58 a i lov om almene boliger m.v.


Dette afsnit omhandler reglerne for ældre, der har særligt behov for en plads på et plejehjem eller en almen plejebolig, herunder kommunens forpligtelse til at tilbyde en sådan plads eller bolig senest to måneder efter optagelse på venteliste, samt ministerens beføjelse til at fastsætte nærmere regler herfor.

 Stk. 3. Sundheds- og ældreministeren fastsætter nærmere regler om optagelse på en venteliste og om frister for tilbud om en almen plejebolig eller en plejehjemsplads.


Dette afsnit er en ophævet paragraf i lovbekendtgørelsen om social service og indgår i Afsnit IX, Kapitel 34, som omhandler ikrafttrædelse og overgangsbestemmelser.

 § 193. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser i forbindelse med kommunalreformen, hvor ansvar for visse sociale tilbud overføres fra amtskommunerne til kommunerne fra 1. januar 2007.

 § 194. Kommunalbestyrelserne overtager med virkning fra den 1. januar 2007 amtskommunale døgninstitutioner, jf. § 66, stk. 1, nr. 7, for børn og unge, som på grund af sociale eller adfærdsmæssige problemer har behov for at blive anbragt uden for hjemmet, jf. dog stk. 2, og kommunerne indtræder i aftaler med private tilbud, der er godkendt af amtskommunerne.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser vedrørende kommunalreformen, hvor amtskommunale døgninstitutioner for børn og unge overtages af kommunalbestyrelserne fra 1. januar 2007, og indeholder særlige regler for, hvordan regionens forberedelsesudvalg kan aftale, at regionsrådet driver disse institutioner videre på vegne af kommunen.

 Stk. 2. En kommunalbestyrelse, der overtager døgninstitutioner, jf. stk. 1, kan uanset stk. 1 i 2006 aftale med regionens forberedelsesudvalg, at regionsrådet på vegne af beliggenhedskommunen driver døgninstitutioner, der er omfattet af stk. 1, og som ejes af beliggenhedskommunen, videre efter den 1. januar 2007. For kommuner, der oprettes den 1. januar 2007, kan aftale efter 1. pkt. indgås af sammenlægningsudvalget.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser i forbindelse med kommunalreformen, hvor regioner overtager ansvaret for visse sociale tilbud, der tidligere blev administreret af amtskommuner.

 § 195. Regionsrådene overtager med virkning fra den 1. januar 2007 tilbud efter § 5, stk. 1 og 3, som er oprettet af amtskommunerne, og indtræder i aftaler med private tilbud, der er godkendt af amtskommunerne inden for regionen.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser vedrørende overtagelse af sociale tilbud fra amtskommuner til regioner og kommuner ved kommunalreformen, herunder undtagelser for visse tilbud i København, Frederiksberg og Bornholm.

 Stk. 2. Regionsrådene overtager dog ikke ansvaret for tilbud jf. § 5, stk. 1 og 3, som er etableret eller godkendt af Københavns, Frederiksberg og Bornholms Kommuner.