Dette afsnit omhandler retten for minoritetskapitalejere til at fordre indløsning af deres kapitalandele, når en kapitalejer ejer mere end 9/10 af kapitalandelene og stemmerettighederne i selskabet, og henviser til gældende regler om prisfastsættelse og procedurer.

 § 73. Ejer en kapitalejer mere end 9/10 af kapitalandelene i et selskab, og har kapitalejeren en tilsvarende del af stemmerne, kan hver enkelt af selskabets minoritetskapitalejere fordre sig indløst af kapitalejeren. § 67, stk. 3, samt § 70, stk. 2, 2. pkt., og stk. 3, 2. og 3. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Kapitel 5 omhandler omsættelighedsbegrænsninger og indløsning af kapitalandele, herunder bestemmelser om amortisation som en form for kapitalnedsættelse.

 § 74. I kapitalselskabets vedtægter kan optages bestemmelser om nedsættelse af selskabskapitalen ved indløsning af kapitalandele (amortisation), herunder bestemmelser om amortisationens forløb.


Dette afsnit omhandler amortisation i kapitalselskaber, herunder betingelser for nedsættelse af selskabskapitalen ved indløsning af kapitalandele, og muligheden for at vederlægge kapitalejerne med obligationer, såfremt det er fastsat i selskabets vedtægter.

 Stk. 2. Der kan ske vederlæggelse af kapitalejerne, jf. stk. 1, ved udstedelse af obligationer, såfremt der er optaget bestemmelser herom i vedtægterne.


Kapitel 5, afsnit om amortisation, hvor det centrale ledelsesorgan har beføjelse til at iværksætte amortisation af kapitalandele efter vedtægtsmæssig godkendelse.

 Stk. 3. Det centrale ledelsesorgan kan iværksætte amortisation, for så vidt angår kapitalandele, som er tegnet, efter at bestemmelserne om nedsættelse af selskabskapitalen ved amortisation er optaget i vedtægterne. Vedtægtsændringer som følge af amortisationens gennemførelse kan vedtages af det centrale ledelsesorgan.


Dette afsnit omhandler undtagelsen fra kravet om offentliggørelse af opfordring til kreditorer ved kapitalnedsættelse i forbindelse med amortisation, såfremt bestemte betingelser er opfyldt.

 Stk. 4. Ved kapitalnedsættelse som led i amortisation skal der ikke ske offentliggørelse af opfordring til kapitalselskabets kreditorer om at anmelde deres krav til selskabet i Erhvervsstyrelsens it-system, hvis følgende betingelser er opfyldt:
1) Nedsættelsen sker ved annullation af fuldt indbetalte kapitalandele.
2) Kapitalandelene enten er erhvervet uden vederlag eller for et vederlag, der ikke overstiger det beløb, der kan anvendes til udbytte, herunder ved udstedelse af obligationer.
3) Et beløb svarende til de annullerede kapitalandeles pålydende værdi henlægges til en særlig fond.


Dette afsnit er en ophævet paragraf i kapitel 5, som omhandler omsættelighedsbegrænsninger og indløsning i aktie- og anpartsselskaber.

 § 75. (Ophævet)


Dette afsnit indleder kapitlet om generalforsamlingen og fastslår, at kapitalejernes beslutningsret i kapitalselskabet udøves gennem generalforsamlingen, hvilket danner grundlag for de efterfølgende regler om generalforsamlingens sammensætning, indkaldelse, afholdelse og beslutningskompetence.

 § 76. Kapitalejernes ret til at træffe beslutninger i kapitalselskabet udøves på generalforsamlingen.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes beslutningsret på generalforsamlingen og muligheden for at fravige form- og fristkrav, når alle kapitalejere er enige, dog med undtagelser for visse typer selskaber.

 Stk. 2. Kapitalejernes beslutninger på generalforsamlingen kan konkret træffes under fravigelse af lovens og vedtægternes form- og fristkrav, hvis samtlige kapitalejere er enige herom, jf. dog stk. 5.


Dette afsnit omhandler muligheden for, at kapitalejerne generelt kan træffe beslutninger på generalforsamlingen under fravigelse af lovens form- og fristkrav, såfremt der er enstemmighed og reglerne er optaget i selskabets vedtægter, dog med undtagelse for krav om fysisk fremmøde.

 Stk. 3. Kapitalejernes beslutninger på generalforsamlingen kan generelt træffes under fravigelse af lovens regler om form og frist, jf. dog stk. 5. Beslutning herom skal træffes enstemmigt, og regler herom skal optages i vedtægterne. § 106 finder anvendelse på en ændring eller ophævelse af reglerne. Generalforsamlingen skal dog afholdes ved fysisk fremmøde, hvis kapitalejere, der ejer mere end 10 pct. af selskabets kapital, fremsætter krav herom.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes beslutningsret på generalforsamlingen, herunder regler for deltagelse og stemmeret.

 Stk. 4. Det centrale ledelsesorgan kan bestemme, at andre end de personer, som er opregnet i denne lov, kan overvære generalforsamlingen, medmindre andet er bestemt i vedtægterne.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes beslutningsret på generalforsamlingen i aktieselskaber, herunder muligheden for at fravige lovens form- og fristkrav ved beslutningstagning, med undtagelse for bestemte selskaber som statslige aktieselskaber og selskaber med aktier optaget til handel på et reguleret marked.

 Stk. 5. Kapitalejerne i statslige aktieselskaber og i aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked i et land inden for Den Europæiske Union eller i et land, som Unionen har indgået aftale med på det finansielle område, kan ikke træffe beslutninger under fravigelse af lovens regler om form og frist, jf. stk. 2 og 3. Det samme gælder for aktieselskaber, hvor det ved lov eller bekendtgørelse er fastsat, at pressen skal have adgang til generalforsamlingen.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes beslutningsret i statslige aktieselskaber og specifikt regler for generalforsamlingens åbenhed over for pressen.

 Stk. 6. Statslige aktieselskabers generalforsamlinger er åbne for pressen.


Kapitel 6 omhandler generalforsamlingen og kapitalejernes beslutningsret, herunder form og afholdelse af generalforsamlingen. Dette afsnit vedrører muligheden for elektronisk deltagelse i generalforsamlingen som supplement til fysisk fremmøde.

 § 77. Medmindre vedtægterne bestemmer andet, kan det centrale ledelsesorgan beslutte, at der som supplement til fysisk fremmøde på generalforsamlingen gives adgang til, at kapitalejerne kan deltage elektronisk i generalforsamlingen, herunder stemme elektronisk, uden at være fysisk til stede på generalforsamlingen, det vil sige, at der afholdes en delvis elektronisk generalforsamling, jf. stk. 3-6.


Dette afsnit omhandler reglerne for afholdelse af elektroniske generalforsamlinger i kapitalselskaber, herunder betingelser for fuldstændig elektronisk afholdelse uden fysisk fremmøde.

 Stk. 2. Generalforsamlingen kan beslutte, at generalforsamlingen alene afholdes elektronisk uden adgang til fysisk fremmøde, dvs. som en fuldstændig elektronisk generalforsamling, jf. stk. 3-6. Beslutningen skal indeholde oplysning om, hvordan elektroniske medier anvendes i forbindelse med deltagelse i generalforsamlingen. Beslutningen skal optages i vedtægterne. § 106 finder anvendelse på beslutningen samt på ændringer heri.


Dette afsnit omhandler krav til elektroniske systemer og information i indkaldelser vedrørende elektronisk deltagelse i generalforsamlinger i kapitalselskaber.

 Stk. 3. Det centrale ledelsesorgan fastsætter de nærmere krav til de elektroniske systemer, som anvendes ved en delvis eller fuldstændig elektronisk generalforsamling. Indkaldelsen til generalforsamling skal indeholde oplysning herom, ligesom det skal fremgå af indkaldelsen, hvordan kapitalejerne tilmelder sig til elektronisk deltagelse, og hvor de kan finde oplysning om fremgangsmåden i forbindelse med elektronisk deltagelse i generalforsamlingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamling og præciserer kravene til afvikling af elektroniske generalforsamlinger, herunder deltagelse, stemmeret og tekniske systemkrav.

 Stk. 4. Det er en forudsætning for afholdelse af såvel delvis som fuldstændig elektronisk generalforsamling, at kapitalselskabets centrale ledelsesorgan drager omsorg for, at generalforsamlingen afvikles på betryggende vis. Det anvendte system skal være indrettet på en sådan måde, at lovens krav til afholdelse af generalforsamling opfyldes, herunder kapitalejernes adgang til at deltage i samt ytre sig og stemme på generalforsamlingen. Det anvendte system skal tillige på pålidelig måde kunne fastslå, hvilke kapitalejere der deltager i generalforsamlingen, hvilken kapital og stemmeret de repræsenterer, samt resultatet af afstemningerne.


Dette afsnit omhandler indkaldelse til generalforsamling i aktieselskaber, herunder krav til information i indkaldelsen, især når der udstedes ihændehaveraktier og ingen registreringsdato er fastsat.

 Stk. 5. Har et aktieselskab udstedt ihændehaveraktier og ikke indført en registreringsdato, jf. § 84, må det ligeledes angives i indkaldelsen, jf. stk. 3, hvordan ejerne af sådanne aktier skal dokumentere deres adkomst til at kunne deltage elektronisk i generalforsamlingen.


Dette afsnit omhandler reglerne for elektronisk afholdelse af generalforsamling i kapitalselskaber, herunder delvis og fuldstændig elektronisk generalforsamling, og hvordan de gældende bestemmelser for generalforsamlinger tilsvarende finder anvendelse med nødvendige tilpasninger.

 Stk. 6. I øvrigt finder lovens bestemmelser om afholdelse af generalforsamling med de fornødne afvigelser tilsvarende anvendelse på delvis og fuldstændig elektronisk generalforsamling.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes møde- og stemmeret ved generalforsamlingen i kapitalselskaber og indgår i kapitel 6, som handler om generalforsamlingens sammensætning, indkaldelse og beslutningskompetence.

 § 78. Enhver kapitalejer har ret til at møde på generalforsamlingen og tage ordet der, jf. dog § 84, stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler generalforsamlingen, og præciserer reglerne for møde- og stemmeret, herunder hvordan rettigheder udøves, når en kapitalandel ejes af flere personer i forening.

 § 79. Ejes en kapitalandel af flere i forening, kan de til kapitalandelen knyttede rettigheder over for kapitalselskabet kun udøves gennem en fælles fuldmægtig.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler lovens anvendelsesområde, og præciserer betydningen af begrebet "bestemmende indflydelse" i forhold til koncernforhold mellem virksomheder.

 § 7. Bestemmende indflydelse er beføjelsen til at styre en dattervirksomheds økonomiske og driftsmæssige beslutninger.


Dette afsnit præciserer, hvornår et moderselskab har bestemmende indflydelse på en dattervirksomhed, herunder ved ejerskab af mere end halvdelen af stemmerettighederne.

 Stk. 2. Bestemmende indflydelse i forhold til en dattervirksomhed foreligger, når moderselskabet direkte eller indirekte gennem en dattervirksomhed ejer mere end halvdelen af stemmerettighederne i en virksomhed, medmindre det i særlige tilfælde klart kan påvises, at et sådant ejerforhold ikke udgør bestemmende indflydelse.


Dette afsnit præciserer, hvornår der foreligger bestemmende indflydelse fra et moderselskab til en dattervirksomhed, når moderselskabet ikke ejer mere end halvdelen af stemmerettighederne, og omhandler særlige forhold som aftaler, vedtægtsmæssige beføjelser og faktisk kontrol.

 Stk. 3. Ejer et moderselskab ikke mere end halvdelen af stemmerettighederne i en virksomhed, foreligger der bestemmende indflydelse, hvis moderselskabet har
1) råderet over mere end halvdelen af stemmerettighederne i kraft af en aftale med andre investorer,
2) beføjelse til at styre de finansielle og driftsmæssige forhold i en virksomhed i henhold til en vedtægt eller aftale,
3) beføjelse til at udpege eller afsætte flertallet af medlemmerne i det øverste ledelsesorgan og dette organ besidder den bestemmende indflydelse på virksomheden eller
4) råderet over det faktiske flertal af stemmerne på generalforsamlingen eller i et tilsvarende organ og derved besidder den faktiske bestemmende indflydelse over virksomheden.


Dette afsnit indgår i reglerne om koncerner og bestemmende indflydelse, hvor det præciseres, at potentielle stemmerettigheder – såsom tegningsretter og købsoptioner – skal inddrages i vurderingen af, om et moderselskab har bestemmende indflydelse over en dattervirksomhed.

 Stk. 4. Eksistensen og virkningen af potentielle stemmerettigheder, herunder tegningsretter og købsoptioner på kapitalandele, som aktuelt kan udnyttes eller konverteres, skal tages i betragtning ved vurderingen af, om et selskab har bestemmende indflydelse.


Dette afsnit indgår i reglerne om bestemmende indflydelse og koncernforhold, hvor det præciseres, hvordan stemmerettigheder opgøres ved vurdering af ejerforhold mellem moderselskab og dattervirksomhed.

 Stk. 5. Ved opgørelsen af stemmerettigheder i en dattervirksomhed ses der bort fra stemmerettigheder, som knytter sig til kapitalandele, der besiddes af dattervirksomheden selv eller dens dattervirksomheder.


Dette afsnit omhandler kapitalejernes ret til at deltage i generalforsamlingen via fuldmægtig og specificerer kravene til fuldmagten, herunder at en nominee ikke anses som fuldmægtig for klienter, som denne repræsenterer i erhvervsmæssig sammenhæng.

 § 80. Kapitalejere har ret til at møde på generalforsamlingen ved fuldmægtig. Fuldmægtigen skal fremlægge skriftlig og dateret fuldmagt. En nominee, jf. § 104, stk. 3, anses ikke for at være fuldmægtig for de fysiske eller juridiske personer (klienter), som nominee᾽en i erhvervsmæssig sammenhæng handler på vegne af.


Dette afsnit omhandler regler for fuldmagt til at deltage og stemme på generalforsamlingen i et kapitalselskab, herunder krav til tilbagekaldelse af fuldmagt og mulighed for elektronisk håndtering.

 Stk. 2. En fuldmagt skal kunne tilbagekaldes til enhver tid. Tilbagekaldelsen skal ske skriftligt og kan ske ved henvendelse til kapitalselskabet. Kapitalejere kan udpege en fuldmægtig og tilbagekalde fuldmagten elektronisk.


Dette afsnit omhandler møde- og stemmeret ved generalforsamlingen i kapitalselskaber, herunder brug af fuldmægtig og regler for stemmeafgivning på vegne af kapitalejere.

 Stk. 3. Har fuldmægtigen modtaget fuldmagter fra flere kapitalejere, kan fuldmægtigen stemme forskelligt på vegne af de forskellige kapitalejere.


Dette afsnit omhandler regler for fuldmagt til deltagelse og stemmeafgivning ved generalforsamlingen i aktieselskaber, hvor aktierne er optaget til handel på et reguleret marked, herunder krav til formidlende af fuldmagtsblanketter og elektronisk kommunikation.

 Stk. 4. Et aktieselskab, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal stille en skriftlig eller elektronisk fuldmagtsblanket til rådighed for enhver aktionær, der er berettiget til at stemme på generalforsamlingen, og der skal tilbydes aktionærerne mindst én metode til underretning af aktieselskabet om udpegningen af en fuldmægtig ad elektronisk vej. Udpegningen af en fuldmægtig, underretningen af aktieselskabet om udpegningen og udstedelsen af eventuelle stemmeinstrukser til fuldmægtigen må kun være underlagt de formelle krav, der er nødvendige for at sikre identifikation af aktionæren og fuldmægtigen samt sikre, at indholdet af stemmeinstrukserne verificeres, og kun i et omfang, hvor de står i et rimeligt forhold til disse mål. Tilsvarende gælder for tilbagekaldelse af fuldmagt.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler generalforsamlingen, og præciserer møderettigheder for kapitalejere og fuldmægtige.

 § 81. Kapitalejere eller fuldmægtige kan møde på generalforsamlingen sammen med en rådgiver.


Kapitel 6, Generalforsamling – Kapitalejernes beslutningsret

 § 82. Ejeraftaler er ikke bindende for kapitalselskabet og de beslutninger, der træffes af generalforsamlingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamling og vedrører særlige informationspligter for aktieselskaber, hvis aktier er optaget til handel på et reguleret marked, herunder pligt til at informere aktionærer om udpegning af pengeinstitut til administration af finansielle rettigheder.

 § 83. Har et aktieselskab, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, udpeget et pengeinstitut, hvorigennem aktionærerne kan udøve deres finansielle rettigheder, skal aktionærerne gøres bekendt med dette.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamlingen og regulerer specifikt stemmeret og deltagelsesret for aktionærer i aktieselskaber med aktier optaget til handel på et reguleret marked, herunder fastsættelse af registreringsdatoen som afgørende tidspunkt for rettigheder ved generalforsamlinger.

 § 84. I aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, fastsættes en aktionærs ret til at deltage i en generalforsamling og afgive stemme i tilknytning til aktionærens aktier i forhold til de aktier, aktionæren besidder på registreringsdatoen.


Dette afsnit omhandler fastsættelse af registreringsdatoen for aktionærers ret til at deltage i og stemme ved generalforsamlingen i aktieselskaber, hvor aktier er optaget til handel på et reguleret marked.

 Stk. 2. En aktionærs aktiebesiddelse og stemmerettighed opgøres på registreringsdatoen på baggrund af notering af de kapitalejerforhold, der er registreret i ejerbogen, samt de meddelelser om ejerforhold, som aktieselskabet har modtaget med henblik på indførsel i ejerbogen.


Registreringsdatoen for aktionærer fastsættes til 1 uge før generalforsamlingen afholdes, og bruges til at afgøre, hvilke aktionærer har ret til at deltage og stemme ved generalforsamlingen.

 Stk. 3. Registreringsdatoen ligger 1 uge før generalforsamlingens afholdelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamlingen og præciserer regler for anmeldelse til deltagelse i generalforsamlingen for aktionærer i aktieselskaber, hvor aktier er optaget til handel på et reguleret marked, og hvor registreringsdato er fastsat.

 Stk. 4. Vedtægterne kan bestemme, at en aktionærs deltagelse i en generalforsamling senest 3 dage før generalforsamlingens afholdelse skal være anmeldt til aktieselskabet. Anmeldelsen af deltagelse er ikke til hinder for, at aktionæren, efter at anmeldelse har fundet sted, beslutter at lade sig repræsentere ved fuldmægtig.


Dette afsnit omhandler regler for deltagelse og stemmeret ved generalforsamling i aktieselskaber og anpartsselskaber, herunder bestemmelser om registreringsdato, oplysninger om aktiebesiddelse og stemmeret, samt mulighed for anmodning om deltagelse, og gælder særligt for selskaber uden aktier optaget på et reguleret marked.

 Stk. 5. I aktieselskaber, som ikke har aktier optaget til handel på et reguleret marked, og i anpartsselskaber kan vedtægterne bestemme følgende:
1) Stk. 1-3 finder tilsvarende anvendelse.
2) Stk. 4 finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler generalforsamlingen, og præciserer, at stemmeret ikke kan udøves for kapitalselskabets egne kapitalandele eller for et datterselskabs kapitalandele i moderselskabet, samt at disse ikke medregnes ved opgørelse af stemme- og ejerandele, dog med undtagelse ved opgørelse efter § 55 om meddelelse om betydelige kapitalposter.

 § 85. For kapitalselskabets egne kapitalandele samt for et datterselskabs kapitalandele i moderselskabet kan stemmeret ikke udøves. Egne kapitalandele og datterselskabers kapitalandele i moderselskabet medregnes ikke ved opgørelse af stemme- og ejerandele. 2. pkt. gælder dog ikke ved opgørelse af kapital- og stemmeandele efter § 55.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler generalforsamlingen, og præciserer kapitalejeres inhabilitet ved afstemning, når de har en væsentlig interesse, der kan være i konflikt med selskabets interesser.

 § 86. En kapitalejer må ikke selv, ved fuldmægtig eller som fuldmægtig for andre deltage i afstemning på generalforsamlingen om søgsmål mod kapitalejeren selv eller om kapitalejerens eget ansvar over for kapitalselskabet og heller ikke om søgsmål mod andre eller andres ansvar, hvis kapitalejeren har en væsentlig interesse deri, der kan være stridende mod kapitalselskabets.


Dette afsnit omhandler stedet for afholdelse af generalforsamlingen i et kapitalselskab og indgår i kapitel 6, som handler om generalforsamlingens sammensætning, indkaldelse, afholdelse og beslutningskompetence.

 § 87. Generalforsamling skal afholdes på kapitalselskabets hjemsted, medmindre vedtægterne bestemmer, at den skal eller kan afholdes på andet nærmere angivet sted. Er det under særlige omstændigheder nødvendigt, kan generalforsamling i enkeltstående tilfælde afholdes andetsteds.


Dette afsnit omhandler de obligatoriske punkter, der skal behandles på den ordinære generalforsamling i et kapitalselskab, herunder godkendelse af årsrapporten, disposition af overskud eller dækning af underskud, eventuel ændring af revisionsbeslutning samt andre vedtægtsmæssigt overladte anliggender.

 § 88. På den ordinære generalforsamling skal der træffes afgørelse om
1) godkendelse af årsrapporten,
2) anvendelse af overskud eller dækning af underskud i henhold til den godkendte årsrapport,
3) eventuel ændring af beslutning om revision af kapitalselskabets kommende årsregnskaber m.v., hvis kapitalselskabet ikke er omfattet af revisionspligten efter årsregnskabsloven eller anden lovgivning, og
4) andre spørgsmål, som efter kapitalselskabets vedtægter er henlagt til generalforsamlingen.


Dette afsnit omhandler tidspunktet for afholdelse af den ordinære generalforsamling i et kapitalselskab og indeholder krav om, at generalforsamlingen skal afholdes tilstrækkeligt tidligt til, at den godkendte årsrapport kan indsendes til Erhvervsstyrelsen inden fristen i årsregnskabsloven.

 Stk. 2. Ordinær generalforsamling skal afholdes i så god tid, at den godkendte årsrapport kan indsendes til Erhvervsstyrelsen, så den er modtaget i styrelsen inden udløbet af fristen i årsregnskabsloven. På generalforsamlingen skal den udarbejdede årsrapport fremlægges.


Kapitel 6 omhandler generalforsamlingens sammensætning, indkaldelse og beslutningskompetence, herunder bestemmelser om ordinære og ekstraordinære generalforsamlinger.

 § 89. Ekstraordinær generalforsamling skal afholdes, når det centrale ledelsesorgan, tilsynsrådet eller den generalforsamlingsvalgte revisor har forlangt det.


Dette afsnit omhandler reglerne for afholdelse af ekstraordinær generalforsamling i anpartsselskaber, herunder retten for enhver anpartshaver til at kræve en sådan generalforsamling og fristen for indkaldelsen.

 Stk. 2. I anpartsselskaber kan enhver anpartshaver forlange, at der afholdes en ekstraordinær generalforsamling. Ekstraordinær generalforsamling til behandling af et bestemt angivet emne indkaldes, senest 2 uger efter at det er forlangt.


Dette afsnit omhandler kravene for, at aktionærer i et aktieselskab kan kræve afholdelse af en ekstraordinær generalforsamling, herunder den nødvendige aktieandelsstørrelse og fristen for indkaldelse.

 Stk. 3. I aktieselskaber kan aktionærer, der ejer 5 pct. af selskabets kapital eller den mindre brøkdel, som vedtægterne måtte bestemme, eller som er tillagt ret hertil i vedtægterne, skriftligt forlange, at der afholdes en ekstraordinær generalforsamling. Ekstraordinær generalforsamling til behandling af et bestemt angivet emne indkaldes, senest 2 uger efter at det er forlangt.


Kapitel 1, Lovens anvendelsesområde m.v.

 § 8. Hvor beføjelser i henhold til denne lov er henlagt til skifteretten, udøves de af skifteretten på selskabets hjemsted. Dog udøves beføjelserne af Sø- og Handelsretten i de områder, der er henlagt under Københavns Byret, retten på Frederiksberg og retterne i Glostrup og Lyngby, jf. konkurslovens § 4.


Kapitel 1 a omhandler kommunikation og indeholder bestemmelser om digital kommunikation mellem kapitalselskaber og Erhvervsstyrelsen.

 § 8 a. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at skriftlig kommunikation til og fra styrelsen om forhold, som er omfattet af denne lov eller af regler udstedt i medfør af denne lov, skal foregå digitalt.


Dette afsnit omhandler regler for digital kommunikation mellem Erhvervsstyrelsen og kapitalselskaber, herunder muligheden for, at styrelsen kan fastsætte nærmere krav til anvendelse af it-systemer, digitale formater og digital signatur.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om digital kommunikation, herunder om anvendelse af bestemte it-systemer, særlige digitale formater og digital signatur el.lign.


Dette afsnit omhandler digital kommunikation mellem Erhvervsstyrelsen og kapitalselskaber, herunder betingelser for, hvornår en digital meddelelse anses for modtaget.

 Stk. 3. En digital meddelelse anses for at være kommet frem, når den er tilgængelig for adressaten for meddelelsen.


Kapitel 1 a omhandler kommunikation mellem Erhvervsstyrelsen og kapitalselskaber, herunder digitale former for kommunikation og dokumentudveksling. Dette afsnit sætter rammerne for, hvordan afgørelser og dokumenter kan udstedes elektronisk og uden manuel underskrift.

 § 8 b. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at styrelsen kan udstede afgørelser og andre dokumenter efter denne lov eller efter regler udstedt i medfør af denne lov uden underskrift, med maskinelt eller på tilsvarende måde gengivet underskrift eller under anvendelse af en teknik, der sikrer entydig identifikation af den, som har udstedt afgørelsen eller dokumentet. Sådanne afgørelser og dokumenter sidestilles med afgørelser og dokumenter med personlig underskrift.


Dette afsnit omhandler regler for digital kommunikation fra Erhvervsstyrelsen, herunder at afgørelser og dokumenter baseret på elektronisk databehandling kan udstedes uden underskrift, blot med angivelse af styrelsen som afsender.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte regler om, at afgørelser og andre dokumenter, der udelukkende er truffet eller udstedt på grundlag af elektronisk databehandling, kan udstedes alene med angivelse af Erhvervsstyrelsen som afsender.


Kapitel 1 a omhandler kommunikation og digitalisering i forhold til Erhvervsstyrelsen, herunder regler for digital kommunikation, afgørelser uden underskrift og tekniske løsninger til identifikation ved dokumentudstedelse.

 § 8 c. Hvor det efter denne lov eller regler udstedt i medfør af denne lov er krævet, at et dokument, som er udstedt af andre end Erhvervsstyrelsen, skal være underskrevet, kan dette krav opfyldes ved anvendelse af en teknik, der sikrer entydig identifikation af den, som har udstedt dokumentet, jf. dog stk. 2. Sådanne dokumenter sidestilles med dokumenter med personlig underskrift.


Dette afsnit omhandler digital kommunikation og underskriftskrav i forbindelse med dokumenter, der udstedes af andre end Erhvervsstyrelsen, og indgår i kapitel 1 a, som behandler elektronisk kommunikation mellem styrelsen og selskaber.

 Stk. 2. Erhvervsstyrelsen kan fastsætte nærmere regler om fravigelse af underskriftskrav. Det kan herunder bestemmes, at krav om personlig underskrift ikke kan fraviges for visse typer af dokumenter.


Dette afsnit omhandler rettigheder vedrørende dagsordenen til den ordinære generalforsamling i kapitalselskaber, herunder kapitalejeres ret til at få et bestemt emne optaget på dagsordenen.

 § 90. Enhver kapitalejer har ret til at få et bestemt emne optaget på dagsordenen til den ordinære generalforsamling, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler rettigheder og procedurer for aktionærer, der ønsker at få et bestemt emne optaget på dagsordenen til den ordinære generalforsamling i et aktieselskab, herunder frister og beslutningskompetence.

 Stk. 2. I aktieselskaber skal aktionærer skriftligt over for det centrale ledelsesorgan fremsætte krav om optagelse af et bestemt emne på dagsordenen til den ordinære generalforsamling. Fremsættes kravet, senest 6 uger før generalforsamlingen skal afholdes, har aktionæren ret til at få emnet optaget på dagsordenen. Modtager et aktieselskab kravet senere end 6 uger før generalforsamlingens afholdelse, afgør det centrale ledelsesorgan, om kravet er fremsat i så god tid, at emnet kan optages på dagsordenen.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler generalforsamlingen, og præciserer offentliggørelsespligten for aktieselskaber med aktier på et reguleret marked vedrørende tidspunkter for den ordinære generalforsamling og for indsendelse af krav til dagsordenen.

 Stk. 3. Aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal senest 8 uger før dagen for den påtænkte afholdelse af den ordinære generalforsamling offentliggøre datoen for den påtænkte afholdelse af generalforsamlingen samt datoen for den seneste fremsættelse af krav om optagelse af et bestemt emne på dagsordenen for aktionærerne, medmindre begge tidspunkter fremgår af vedtægterne.


Dette afsnit omhandler regler for, hvilke sager der kan behandles på generalforsamlingen, herunder betingelserne for at afgøre sager, der ikke er på dagsordenen, og undtagelser vedrørende den ordinære generalforsamling.

 § 91. Sager, der ikke er sat på dagsordenen, kan kun afgøres af generalforsamlingen, hvis samtlige kapitalejere samtykker. Den ordinære generalforsamling kan dog altid træffe afgørelse om sager, jf. § 88, stk. 1, og afgøre sager, som efter vedtægterne skal behandles på en sådan generalforsamling, ligesom det kan besluttes at indkalde en ekstraordinær generalforsamling til behandling af et bestemt emne.


Dette afsnit omhandler muligheden for, at generalforsamlingen beslutter at indføre elektronisk kommunikation mellem kapitalselskabet og kapitalejerne, herunder udveksling af dokumenter og meddelelser via elektroniske systemer i stedet for papirbaserede former, og hvordan dette kan fravige formkrav i loven, medmindre andet følger af specifikke undtagelser.

 § 92. Generalforsamlingen kan træffe beslutning om elektronisk kommunikation, dvs. om anvendelse af elektronisk dokumentudveksling samt elektronisk post i kommunikationen mellem kapitalselskabet og kapitalejerne i stedet for fremsendelse eller fremlæggelse af papirbaserede dokumenter i henhold til denne lov, jf. stk. 2 og 3. Elektronisk kommunikation kan således anvendes mellem kapitalselskabet og kapitalejerne uanset eventuelle formkrav, som måtte være anført i bestemmelserne vedrørende de pågældende dokumenter og meddelelser, jf. dog stk. 5 og § 8 c.


Dette afsnit omhandler kravene til indholdet af en beslutning om elektronisk kommunikation mellem kapitalselskabet og kapitalejerne, herunder hvilke meddelelser der omfattes, hvordan kommunikationen skal foregå, og hvor oplysninger om systemkrav og fremgangsmåde kan findes.

 Stk. 2. Af beslutningen efter stk. 1 skal det fremgå, hvilke meddelelser m.v. der er omfattet af beslutningen, og på hvilken måde elektronisk kommunikation skal eller kan anvendes. Af beslutningen skal det tillige fremgå, hvor kapitalejeren kan finde oplysning om kravene til de anvendte systemer samt om fremgangsmåden i forbindelse med elektronisk kommunikation.


Dette afsnit omhandler beslutninger vedrørende elektronisk kommunikation mellem kapitalselskab og kapitalejere, herunder optagelse af sådanne beslutninger i selskabets vedtægter.

 Stk. 3. Generalforsamlingens beslutning efter stk. 1 og 2 skal optages i vedtægterne, jf. dog stk. 4. § 106 finder anvendelse på beslutningen samt på ændringer heri.


Dette afsnit omhandler muligheden for elektronisk kommunikation mellem kapitalselskab og kapitalejere, herunder at elektronisk kommunikation kan finde sted på frivillig basis, selvom generalforsamlingen ikke har truffet en formel beslutning om det.

 Stk. 4. Selv om generalforsamlingen ikke har besluttet at indføre elektronisk kommunikation mellem kapitalselskabet og kapitalejerne efter stk. 1, kan kommunikationen foregå elektronisk mellem kapitalselskabet og en eller flere kapitalejere, hvis der mellem de pågældende er indgået aftale herom.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamling og behandler regler for elektronisk kommunikation mellem kapitalselskab og kapitalejere, herunder begrænsninger for, hvornår elektronisk kommunikation kan anvendes i stedet for offentliggørelse i Statstidende eller via Erhvervsstyrelsens it-system.

 Stk. 5. Den i stk. 1 nævnte adgang til at anvende elektronisk kommunikation kan ikke træde i stedet for offentlig indkaldelse eller bekendtgørelse i Statstidende eller via Erhvervsstyrelsens it-system, hvor det ved lov er foreskrevet, at kapitalselskabets meddelelser m.v. til kapitalejere skal ske ved offentlig indkaldelse eller ved bekendtgørelse i Statstidende eller via Erhvervsstyrelsens it-system. Dette gælder ikke i det tilfælde, der er nævnt i § 95, stk. 3, 2. pkt.


Dette afsnit omhandler kravene til elektronisk kommunikation mellem kapitalselskaber og kapitalejere, herunder anmodning om elektronisk adresse og ansvarsfordeling vedrørende oplysninger og omkostninger.

 Stk. 6. I den i stk. 1 og 4 nævnte situation skal kapitalselskaber anmode kapitalejere, der er navnenoteret i ejerbogen, om en elektronisk adresse, hvortil meddelelser m.v. kan sendes. Det er kapitalejerens ansvar at sikre, at kapitalselskabet er i besiddelse af den korrekte elektroniske adresse. Kapitalselskabet afholder sine egne udgifter ved elektronisk kommunikation.


Kapitel 6, "Generalforsamling", omhandler kapitalejernes beslutningsret og gennemførelsen af generalforsamlinger i kapitalselskaber, herunder indkaldelse, dagsorden og afvikling.

 § 93. Generalforsamlinger indkaldes og tilrettelægges af det centrale ledelsesorgan.


Dette afsnit omhandler indkaldelse til generalforsamling og beskriver, under hvilke omstændigheder Erhvervsstyrelsen kan indkalde generalforsamlingen, når det centrale ledelsesorgan ikke gør det, og hvem der kan anmode herom.

 Stk. 2. Har kapitalselskabet ikke et centralt ledelsesorgan, eller undlader det centrale ledelsesorgan at indkalde en generalforsamling, som skal afholdes efter loven, vedtægterne eller en generalforsamlingsbeslutning, indkaldes denne af Erhvervsstyrelsen efter anmodning fra et medlem af kapitalselskabets øverste eller centrale ledelsesorgan, kapitalselskabets eventuelle generalforsamlingsvalgte revisor, jf. § 144, stk. 1, eller en kapitalejer. Styrelsen kan fastsætte generalforsamlingens dagsorden.


Dette afsnit omhandler procedurer ved generalforsamlinger, der er indkaldt af Erhvervsstyrelsen, når det centrale ledelsesorgan ikke har indkaldt en påkrævet generalforsamling.

 Stk. 3. En generalforsamling, som er indkaldt af Erhvervsstyrelsen, ledes af en person, som styrelsen har bemyndiget dertil, og det centrale ledelsesorgan skal udlevere kapitalselskabets ejerbog, generalforsamlingsprotokol og revisionsprotokol, hvis revisor fører sådan en. Udgifterne ved generalforsamlingen udlægges af styrelsen, men afholdes endeligt af kapitalselskabet.


Dette afsnit omhandler reglerne for, hvordan Erhvervsstyrelsen kan beslutte afholdelse og form for generalforsamling, når den selv indkalder til mødet, herunder muligheden for elektronisk afholdelse og valg af sted.

 Stk. 4. Uanset bestemmelserne i § 77 kan Erhvervsstyrelsen beslutte, at en generalforsamling, der er indkaldt af styrelsen i henhold til stk. 2, alene skal afholdes ved fysisk fremmøde eller som delvis eller fuldstændig elektronisk generalforsamling, og uanset bestemmelserne i § 87, at den skal afholdes i styrelsens hjemstedskommune.


Kapitel 6, afsnittet om generalforsamlingens afholdelse, herunder indkaldelse, dagsorden og formelle krav til beskikkelse af møder.

 § 94. Indkaldelse til generalforsamling skal foretages tidligst 4 uger og, medmindre vedtægterne foreskriver en længere frist, senest 2 uger før generalforsamlingen. Udsættes generalforsamlingen til en dag, som falder mere end 4 uger senere, skal der finde indkaldelse sted til den fortsatte generalforsamling.


Dette afsnit omhandler frister for indkaldelse til generalforsamling i aktieselskaber, herunder særlige regler for selskaber med aktier optaget til handel på et reguleret marked.

 Stk. 2. For aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal indkaldelse til generalforsamling foretages tidligst 5 uger og, medmindre vedtægterne foreskriver en længere frist, senest 3 uger før generalforsamlingen, jf. dog § 339, stk. 4, og § 343.


Indkaldelse til generalforsamling skal ske i overensstemmelse med vedtægterne, som fastsætter de formelle krav til, hvordan og hvornår medlemmerne af kapitalejerne skal indkaldes.

 § 95. Indkaldelsen skal ske i overensstemmelse med vedtægternes bestemmelser.


Dette afsnit omhandler reglerne for indkaldelse til generalforsamling i kapitalselskaber, herunder muligheden for at indkalde via selskabets hjemmeside, såfremt det er besluttet i vedtægterne.

 Stk. 2. Generalforsamlingen kan beslutte, at indkaldelse sker via kapitalselskabets hjemmeside, jf. dog stk. 3. Beslutningen skal optages i vedtægterne. § 106 finder anvendelse på beslutningen samt ændringer heri.


Dette afsnit omhandler kravene til indkaldelse af generalforsamling i aktieselskaber, herunder formen for indkaldelse og specifikke regler for aktionærer, der har begæret skriftlig indkaldelse, samt særlige bestemmelser, når aktier lyder på ihændehaveren.

 Stk. 3. I aktieselskaber skal indkaldelse ske skriftligt til alle i ejerbogen noterede aktionærer, som har fremsat begæring herom. Kan aktieselskabets aktier lyde på ihændehaveren, skal indkaldelsen ske via Erhvervsstyrelsens it-system.


Indkaldelse til generalforsamling i aktieselskaber med aktier optaget til handel på et reguleret marked skal offentliggøres på selskabets hjemmeside, uanset andre indkaldelsesmetoder.

 Stk. 4. Uanset om der tillige sker indkaldelse på anden måde, skal indkaldelsen i aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, offentliggøres via aktieselskabets hjemmeside. Omkostningerne hertil afholdes af aktieselskabet.


Dette afsnit omhandler indholdet i indkaldelsen til generalforsamlingen i et kapitalselskab, herunder krav til oplysninger om tid, sted, dagsorden og væsentligt indhold af forslag til vedtægtsændringer.

 § 96. I indkaldelsen skal angives tid og sted for generalforsamlingen samt dagsorden, hvoraf det fremgår, hvilke anliggender der skal behandles på generalforsamlingen. Såfremt forslag til vedtægtsændringer skal behandles på generalforsamlingen, skal forslagets væsentligste indhold angives i indkaldelsen.


Dette afsnit omhandler indkaldelse til generalforsamling og præciserer, at når der skal træffes beslutning om bestemte vedtægtsændringer, skal indkaldelsen indeholde den fulde ordlyd af ændringsforslaget.

 Stk. 2. Indkaldelse til generalforsamlingen, hvor der skal træffes beslutning efter § 77, stk. 2, § 92, stk. 1, eller § 107, stk. 1 eller 2, skal indeholde den fulde ordlyd af forslaget til vedtægtsændringer.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamling og præciserer de yderligere oplysninger, der skal indgå i indkaldelsen til generalforsamling for aktieselskaber med aktier optaget til handel på et reguleret marked, herunder krav til beskrivelse af aktiekapital, stemmeret, deltagelsesprocedurer, registreringsdato og adgang til dokumenter.

 § 97. I aktieselskaber, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal indkaldelsen udover oplysningerne i § 96 mindst indeholde:
1) En beskrivelse af aktiekapitalens størrelse og aktionærernes stemmeret,
2) en tydelig og nøjagtig beskrivelse af de procedurer, som aktionærerne skal overholde for at kunne deltage i og afgive deres stemme på generalforsamlingen, jf. stk. 2,
3) registreringsdatoen, jf. § 84, stk. 1, med en tydeliggørelse af, at kun personer, der på denne dato er aktionærer, har ret til at deltage i og stemme på generalforsamlingen,
4) angivelse af, hvor og hvordan den komplette, uforkortede tekst til de dokumenter, der er nævnt i § 99, stk. 1, nr. 3 og 4, og dagsordenen kan fås og
5) angivelse af den internetadresse, hvor de oplysninger, der er nævnt i § 99, vil blive gjort tilgængelige.


Dette afsnit indgår i reglerne om indkaldelse til generalforsamling i aktieselskaber, hvor der er aktier optaget til handel på et reguleret marked, og præciserer, hvilke oplysninger selskabet skal give aktionærerne om deltagelse og stemmeafgivning.

 Stk. 2. En tydelig og nøjagtig beskrivelse af de procedurer, som aktionærerne skal overholde for at kunne deltage i og afgive deres stemme på generalforsamlingen, jf. stk. 1, nr. 2, omfatter
1) aktionærernes ret til at stille spørgsmål, herunder en eventuel frist, jf. § 102, stk. 3,
2) proceduren for stemmeafgivelse ved fuldmagt, navnlig de formularer, der skal anvendes ved stemmeafgivelse ved fuldmagt, og en angivelse af, hvilke kommunikationsmidler kapitalselskabet accepterer i forbindelse med elektronisk meddelelse om udpegelse af fuldmægtige og
3) procedurerne for stemmeafgivelse per brev eller ad elektronisk vej.


Dette afsnit omhandler særlige krav til indkaldelse til generalforsamling i statslige aktieselskaber, herunder indholdet af indkaldelsen og offentliggørelsespligt.

 Stk. 3. I statslige aktieselskaber skal indkaldelsen indeholde samtlige forslag, der skal behandles på generalforsamlingen, og i forbindelse med ekstraordinære generalforsamlinger tillige årsagen hertil. Indkaldelsen skal offentliggøres i Erhvervsstyrelsens it-system, senest samtidig med at den bekendtgøres for aktionærerne.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, der omhandler generalforsamlingen, og præciserer kravene til dokumentation, der skal gøres tilgængelig for aktionærer før generalforsamlingen i aktieselskaber.

 § 98. I aktieselskaber skal dagsordenen og de fuldstændige forslag samt for den ordinære generalforsamlings vedkommende tillige årsrapporten gøres tilgængelige til eftersyn for aktionærerne senest 2 uger før generalforsamlingen, jf. dog § 99.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om generalforsamlingen og specifikt i afsnittet om elektronisk kommunikation og offentliggørelse af dokumenter til aktionærer. Det præciserer de oplysninger, et aktieselskab med aktier på et reguleret marked skal gøre tilgængelige på sin hjemmeside i forbindelse med en generalforsamling.

 § 99. Et aktieselskab, som har aktier optaget til handel på et reguleret marked, skal i en sammenhængende periode på 3 uger begyndende senest 3 uger før generalforsamlingen inklusive dagen for dennes afholdelse mindst gøre følgende oplysninger tilgængelige for sine aktionærer på sin hjemmeside:
1) Indkaldelsen.
2) Det samlede antal aktier og stemmerettigheder på datoen for indkaldelsen, herunder det samlede antal for hver aktieklasse, hvis selskabets aktiekapital er opdelt i to eller flere aktieklasser.
3) De dokumenter, der skal fremlægges på generalforsamlingen.
4) Dagsordenen og de fuldstændige forslag.
5) I givet fald de formularer, der skal anvendes ved stemmeafgivelse ved fuldmagt og ved stemmeafgivelse per brev, medmindre disse formularer sendes direkte til aktionærerne. Kan disse formularer af tekniske årsager ikke gøres tilgængelige på internettet, oplyser kapitalselskabet på sin hjemmeside, hvordan formularerne kan fås i papirform. I sådanne tilfælde sender kapitalselskabet formularerne til enhver aktionær, der ønsker det. Omkostningerne hertil afholdes af aktieselskabet.


Dette afsnit omhandler frister for indkaldelse til generalforsamling i aktieselskaber, hvor der er truffet særlige beslutninger om inddragelse af generalforsamlingen ved overtagelsestilbud, og hvor indkaldelsen kan ske med kortere varsel.

 Stk. 2. Udsendes indkaldelsen til generalforsamlingen i medfør af § 339, stk. 4, og § 343 senere end 3 uger før datoen for generalforsamlingen, afkortes fristen i stk. 1 tilsvarende.


Dette afsnit indgår i kapitel 2, som omhandler registrering, offentliggørelse, opbevaring af dokumenter, frister og kontrol. Det fastsætter frister for registrering eller anmeldelse af registreringspligtige oplysninger i Erhvervsstyrelsens it-system efter en retsstiftende beslutning.

 § 9. Registreringspligtige oplysninger efter denne lov skal være optaget i Erhvervsstyrelsens it-system senest 2 uger efter den retsstiftende beslutning, medmindre andet er bestemt i eller i medfør af denne lov. Hvor anmelder ikke selv forestår registreringen i Erhvervsstyrelsens it-system, jf. § 12, stk. 1, skal anmeldelse være modtaget i Erhvervsstyrelsen, senest 2 uger efter at den retsstiftende beslutning er truffet.


Dette afsnit omhandler registrerings- og anmeldelsespligt for kapitalselskaber og fastslår, at det centrale ledelsesorgan har ansvaret for at sikre, at registrering eller anmeldelse sker i overensstemmelse med loven.

 Stk. 2. Pligten til at sikre, at registrering finder sted, eller at anmeldelse med henblik på registrering meddeles Erhvervsstyrelsen, påhviler selskabets centrale ledelsesorgan.


Dette afsnit omhandler kravene til offentliggørelse af dokumenter og meddelelser i Erhvervsstyrelsens it-system, herunder frister for indsendelse, når selskabet ikke selv foretager offentliggørelsen.

 Stk. 3. Stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse på offentliggørelse af dokumenter og meddelelser m.v., som skal offentliggøres i Erhvervsstyrelsens it-system. Hvor anmelder ikke selv forestår offentliggørelsen i Erhvervsstyrelsens it-system, jf. § 12, stk. 2, skal dokumentet eller meddelelsen være modtaget i Erhvervsstyrelsen, senest 2 uger efter at den pågældende begivenhed har fundet sted.


Officiel bekendtgørelse af den samlede straffelov, herunder de ændringer, der er trådt i kraft gennem en række love i 2021 og 2022.

 Bekendtgørelse af straffeloven


Dette afsnit indeholder den formelle bekendtgørelse af straffeloven i dens nuværende udgave, herunder henvisning til de seneste lovændringer, der er trådt i kraft.

 Herved bekendtgøres straffeloven, jf. lovbekendtgørelse nr. 1851 af 20. september 2021, med de ændringer, der følger af § 4 i lov nr. 2591 af 28. december 2021, § 1 i lov nr. 2600 af 28. december 2021, § 1 i lov nr. 2601 af 28. december 2021, § 3 i lov nr. 158 af 31. januar 2022, § 1 i lov nr. 226 af 15. februar 2022, lov nr. 292 af 8. marts 2022, § 2 i lov nr. 452 af 20. april 2022, § 1 i lov nr. 696 af 24. maj 2022, § 1 i lov nr. 892 af 21. juni 2022, § 2 i lov nr. 893 af 21. juni 2022 og § 1 i lov nr. 897 af 21. juni 2022.


Dette afsnit henviser til lovændringen i lov nr. 349 af 2. april 2020, som omhandler skærpet straf for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19, og som oprindeligt indførte § 81 d i straffeloven, der senere ophæves pr. 1. januar 2022.

 22) Lovændringen vedrører § 81 d.


Dette er en ikrafttrædelsesbestemmelse for lov nr. 349 af 2. april 2020, som vedrører skærpet straf for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19.

 23) Loven er bekendtgjort i Lovtidende den 2. april 2020.


Dette afsnit angiver, at lovændringen vedrører bestemmelser i straffelovens § 81, stk. 1, nr. 6, om skærpende omstændigheder ved straffens fastsættelse, samt § 266 b, stk. 1, om forbud mod at true, forhåne eller nedværdige grupper af personer på grund af race, hudfarve, etnisk oprindelse, tro, handicap eller seksuel orientering.

 24) Lovændringen vedrører § 81, nr. 6, og § 266 b, stk. 1.


Ændringer i lov nr. 2600 af 28. december 2021 vedrører § 242 i straffeloven, som omhandler stalking.

 25) Lovændringen vedrører § 242.


Dette afsnit angiver, hvilke paragraffer der er ændret ved lov nr. 2601 af 28. december 2021, som trådte i kraft den 1. januar 2022, og som omhandler implementering af initiativer i aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2023, herunder etablering af National Enhed for Særlig Kriminalitet.

 26) Lovændringen vedrører § 82, nr. 13, § 82, stk. 2, § 83, 3. pkt., § 119, stk. 3, 2. pkt., og § 266, stk. 2.


Dette afsnit angiver, hvilke paragraffer der er ændret ved lov nr. 158 af 31. januar 2022, som trådte i kraft den 1. februar 2022, og som omhandler opfølgning på initiativer i handlingsplanen til imødegåelse af udfordringerne med fangeflugter samt delegation af afgørelseskompetence i sager om udgang for personer anbragt på hospital eller institution ved dom.

 27) Lovændringen vedrører § 68, 2. pkt., § 73 a, stk. 1, 1.-3. pkt., § 73 a, stk. 2, 1. og 2. pkt., § 74 a, stk. 4, 2. pkt., og § 74 a, stk. 4, 3. pkt.


Dette afsnit angiver, hvilke paragraffer der er ændret ved lov nr. 226 af 15. februar 2022 om styrket indsats mod seksuelle overgreb mod børn og styrket rådgivning til ofre for seksuelle overgreb, og indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven.

 28) Lovændringen vedrører § 216, stk. 2, 1. og 2. pkt., § 222, stk. 1-3, § 235 a, § 236, stk. 1, nr. 3-5, § 236, stk. 2, 3. pkt., § 236, stk. 3, § 236, stk. 4, § 236, stk. 5, 1. pkt., § 236, stk. 6, § 236, stk. 9, § 236, stk. 11, 1. pkt., § 236, stk. 12, § 236, stk. 14, 1. pkt., og § 236, stk. 15, nr. 1-5.


Dette afsnit angiver, at lovændring nr. 292 af 8. marts 2022 (kriminalisering af identitetsmisbrug) har ændret straffelovens § 264 e, § 271, stk. 1, og § 275, stk. 2, nr. 1, og indgår i en oversigt over ændringer i straffeloven.

 29) Lovændringen vedrører § 264 e, § 271, stk. 1, og § 275, stk. 2, nr. 1.


Dette afsnit angiver, at lovændring nr. 452 af 20. april 2022 vedrører ændringer til straffelovens § 244, stk. 2, og § 245, stk. 1, 3. pkt., som trådte i kraft den 1. maj 2022.

 30) Lovændringen vedrører § 244, stk. 2, og § 245, stk. 1, 3. pkt.


Ændringer i lov nr. 696 af 24. maj 2022 om styrket indsats mod menneskeudnyttelse, der trådte i kraft den 1. juni 2022, og som vedrører indførelsen af strafansvar for menneskeudnyttelse i straffelovens § 262 b.

 31) Lovændringen vedrører § 262 b.


Dette afsnit angiver, at lovændringen vedrører bestemmelser i straffelovens 7. kapitel om betinget fængsel, herunder prøvetid, særlige vilkår for unge og ændring af vilkår i forbindelse med betingede domme.

 32) Lovændringen vedrører § 56, stk. 2, 1. pkt., § 57 a, § 59, stk. 1, 1. pkt., og § 60, stk. 1.


Dette afsnit angiver, hvilke paragraffer der er ændret ved lov nr. 893 af 21. juni 2022, herunder bestemmelser om forbud mod kontakt med personer dømt for bestemte lovovertrædelser, strafskærpelse for vold mod personer i kriminalforsorgens institutioner og straf for angreb med genstande mod personer i offentlig tjeneste.

 33) Lovændringen vedrører § 79 b, stk. 3, 3. pkt., § 119, stk. 5, og § 119 b, stk. 2.


Ændringer i lov nr. 897 af 21. juni 2022, der vedrører regler om videregivelse og optagelse af fotografier i forbindelse med opholds- og kontaktforbud for dømte.

 34) Lovændringen vedrører § 79 d.


7. kapitel omhandler betinget fængsel og indgår i den almene del af straffeloven, hvor det fastsættes, under hvilke vilkår en fængselsstraf kan udsættes, og hvilke betingelser der kan stilles til den dømte under prøvetiden.

 7. kapitel


7. kapitel i straffeloven, som omhandler betinget fængsel, herunder vilkår for udsættelse af fuldbyrdelse, prøvetid og konsekvenser ved overtrædelse af vilkår.

 Betinget fængsel


8. kapitel omhandler samfundstjeneste som en strafferetlig retsfølge, hvor domstolen kan pålægge betinget fængsel med vilkår om udførelse af ulønnet samfundstjeneste. Kapitlet indeholder regler om varighed, tilsyn og konsekvenser ved overtrædelse af vilkårene.

 8. kapitel


8. kapitel i straffeloven, som omhandler betinget dom med vilkår om ulønnet samfundstjeneste som alternativ til ubetinget fængsel.

 Samfundstjeneste


9. kapitel omhandler andre retsfølger af den strafbare handling, herunder foranstaltninger som anbringelse, forvaring, konfiskation og frakendelse af rettigheder, samt regler for bistandsværge og tilsyn med dømte.

 9. kapitel


Dette afsnit omhandler yderligere retsfølger ved en strafbar handling ud over selve straffen, herunder foranstaltninger som anbringelse, forvaring, konfiskation og frakendelse af rettigheder.

 Andre retsfølger af den strafbare handling


Almindelig del er den første del af straffeloven og indeholder grundlæggende principper og almindelige regler, der gælder for alle strafbare forhold, herunder strafbarhedsbetingelser, forsøg, medvirken, straffe og retsforfølgning.

 Almindelig del


10. kapitel omhandler straffens fastsættelse og indeholder regler for, hvordan straf skal fastsættes med vægt på lovovertrædelsens grovhed og oplysninger om gerningsmanden, herunder skærpende og formildende omstændigheder.

 10. kapitel


10. kapitel i straffeloven, som omhandler almindelige principper for, hvordan straf skal fastsættes, herunder grovhed af lovovertrædelsen og skærpende og formildende omstændigheder.

 Straffens fastsættelse


11. kapitel omhandler ophør af den strafbare handlings retsfølger, herunder forældelse af straf, konfiskation og andre retsfølger, samt betingelser for, hvornår retsforfølgning bortfalder.

 11. kapitel


11. kapitel i straffeloven, som omhandler, hvornår retsfølgerne af en strafbar handling ophører, herunder forældelse af straf, bøde og andre retsfølger.

 Ophør af den strafbare handlings retsfølger


Almindelig del af straffeloven, der indeholder indledende bestemmelser om strafbarhed og gyldighed af lovgivning.

 1. kapitel


Særlig delen af straffeloven omfatter specifikke strafbestemmelser for forskellige typer forbrydelser, herunder forbrydelser mod staten, den offentlige orden, personlig frihed, ære og formue, og er opdelt i kapitler efter kriminalitetens karakter.

 Særlig del


12. kapitel omhandler landsforræderi og andre forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed, herunder handlinger rettet mod den danske stat eller dens myndigheder, og indgår i den særlige del af straffeloven.

 12. kapitel


Dette afsnit er kapitel 12 i straffeloven og omhandler forbrydelser rettet mod statens selvstændighed og sikkerhed, herunder landsforræderi, sabotage, spionage og andre alvorlige handlinger, der truer Danmarks suverænitet eller forhold til udlandet.

 Landsforræderi og andre forbrydelser mod statens selvstændighed og sikkerhed


13. kapitel omhandler forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder, herunder terrorisme, trusler mod kongemagten, Folketinget og internationale myndigheder, samt særlige strafferegler for sådanne alvorlige forbrydelser.

 13. kapitel


Dette afsnit er overskriften til 13. kapitel i straffeloven, som omhandler forbrydelser rettet mod statsforfatningen, de øverste statsmyndigheder samt terrorisme og beslægtede handlinger.

 Forbrydelser mod statsforfatningen og de øverste statsmyndigheder, terrorisme m.v.


14. kapitel omhandler forbrydelser mod den offentlige myndighed m.v. og indgår i den almindelige del af straffeloven, som gælder for alle strafbare forhold, medmindre andet er bestemt.

 14. kapitel


Dette afsnit er kapitel 14 i straffeloven og omhandler forbrydelser rettet mod offentlig myndighed eller personer i offentlig tjeneste, herunder vold, trusler, hindring i tjenesten og andre former for krenkelse af myndighedens udøvelse.

 Forbrydelser mod den offentlige myndighed m.v.


Almindelig del, 1. kapitel i straffeloven, der indeholder grundlæggende principper for strafbarhed og anvendelse af straffelovgivningen.

 Indledende bestemmelser


3. kapitel omhandler strafbarhedsbetingelser i straffeloven, herunder nødværge, afværge af skade, strafbarhed for børn og personer med sindssygdom eller mental retardering samt regler om uagtsomhed og forsætlig handling.

 3. kapitel


Almindelig del, 3. kapitel

 Strafbarhedsbetingelser


15. kapitel omhandler forbrydelser mod den offentlige orden og fred, herunder opløb, slagsmål, forstyrrelse af offentlige samlinger, falsk påkaldelse af hjælp, tilskyndelse til forbrydelse og andre handlinger, der truer den offentlige ro og orden.

 15. kapitel


Dette afsnit er kapitel 15 i straffeloven og omhandler forbrydelser, der truer den offentlige orden og fred, herunder opløb, slagsmål, forstyrrelse af offentlige samlinger og lignende handlinger.

 Forbrydelser mod den offentlige orden og fred


16. kapitel omhandler forbrydelser i offentlig tjeneste eller hverv, herunder straf for korruption, misbrug af myndighed, tilsidesættelse af pligter og andre forbrydelser begået af personer, der virker i offentlig tjeneste.

 16. kapitel


Dette afsnit er kapitel 16 i straffeloven og omhandler strafbare forhold, der vedrører misbrug, forsømmelser eller ulovlige handlinger begået af personer i offentlig tjeneste eller hverv, herunder korruption, tilsidesættelse af pligter og overtrædelser af fortrolighed.

 Forbrydelser i offentlig tjeneste eller hverv m.v.


17. kapitel omhandler falsk forklaring og falsk anklage i straffeloven, herunder straf for afgivelse af urigtige erklæringer for retten, til myndigheder eller i retsforhold, samt straf for videregivelse af falske oplysninger med forsæt om at få en uskyldig straffet.

 17. kapitel


Dette afsnit indgår i straffelovens 17. kapitel og omhandler strafbare forhold vedrørende afgivelse af falsk forklaring eller anklage, herunder forklaring for retten, til offentlige myndigheder eller i retsforhold.

 Falsk forklaring og falsk anklage


18. kapitel omhandler forbrydelser vedrørende betalingsmidler, herunder eftergørelse, forfalskning og ulovlig brug af penge og elektroniske betalingsmidler.

 18. kapitel


Dette kapitel (18. kapitel) i straffeloven omhandler forbrydelser relateret til eftergørelse, forfalskning og ulovlig brug af penge og andre betalingsmidler, herunder elektroniske penge og stempelmærker.

 Forbrydelser vedrørende betalingsmidler


19. kapitel omhandler forbrydelser vedrørende bevismidler i den danske straffelov, herunder dokumentfalsk, brug af falske dokumenter og manipulation af bevismaterialer.

 19. kapitel


4. kapitel omhandler forsøg og medvirken i straffeloven, herunder straf for forsøg på at begå forbrydelser samt regler for straf for personer, der påvirker eller støtter gerningsmænd.

 4. kapitel


Dette kapitel (19. kapitel) i straffeloven omhandler forbrydelser, der vedrører manipulation, brug eller ødelæggelse af bevismidler i retlige forhold, herunder falske dokumenter, urigtige erklæringer i bevisførelse og tilintetgørelse af bevismateriale.

 Forbrydelser vedrørende bevismidler


4. kapitel i den almindelige del af straffeloven, der omhandler strafbare handlinger og deres retsfølger.

 Forsøg og medvirken


20. kapitel omhandler almenfarlige forbrydelser, herunder brandstiftelse, sprængninger, forstyrrelse af trafiksikkerhed, forurening af drikkevand og anden skadelig påvirkning af miljøet eller samfundsvigtige systemer.

 20. kapitel


Dette afsnit er kapitel 20 i straffeloven og omhandler almenfarlige forbrydelser som brandstiftelse, sprængninger, forurening af vandforsyning og anden aktivitet, der udgør fare for mennesker eller miljøet.

 Almenfarlige forbrydelser


21. kapitel omhandler forskellige almenskadelige handlinger, herunder forstyrrelser af samfærdselsmidler, beskadigelse af offentlige mindesmærker og forurening af levnedsmidler.

 21. kapitel


Dette kapitel (21. kapitel) i straffeloven omhandler strafbare forhold, der udgør forskellige former for almenskadelige handlinger, herunder forstyrrelser af samfærdselsmidler, skade på offentlige mindesmærker og forurening.

 Forskellige almenskadelige handlinger


22. kapitel omhandler forbrydelser relateret til betleri og skadelig erhvervsvirksomhed, herunder regler om hasardspil og ulovlig udøvelse af erhverv.

 22. kapitel


22. kapitel i straffeloven, som omhandler strafbare forhold relateret til ulovlig erhvervsvirksomhed og betleri.

 Betleri og skadelig erhvervsvirksomhed


23. kapitel omhandler forbrydelser i familieforhold, herunder ægteskabsbrud, incest, vanrøgt, mishandling af børn og andre familierelaterede lovovertrædelser.

 23. kapitel


Dette afsnit er kapitel 23 i straffeloven og omhandler forbrydelser, der begås i familiemæssige relationer, herunder ægteskabsbrud, incest, vold i nære relationer og ulovlig adskillelse af børn fra deres forældre eller værge.

 Forbrydelser i familieforhold


24. kapitel omhandler seksualforbrydelser og indeholder bestemmelser om straf for voldtægt, samleje med børn, udnyttelse af sårbarhed, menneskehandel og andre forbrydelser af seksuel karakter, herunder særlige strafnedsættelser og tillægsforanstaltninger.

 24. kapitel


24. kapitel i straffeloven, som omhandler strafbestemmelser for seksuelle lovovertrædelser, herunder voldtægt, børneseksualitet, menneskehandel og andre former for seksuelle overgreb.

 Seksualforbrydelser


5. kapitel omhandler strafansvar for juridiske personer og fastsætter regler for, hvornår og hvordan selskaber og andre juridiske personer kan straffes med bøde for lovovertrædelser.

 5. kapitel


5. kapitel i den almindelige del af straffeloven, som omhandler strafansvar for juridiske personer.

 Strafansvar for juridiske personer


25. kapitel omhandler forbrydelser mod liv og legeme, herunder bestemmelser om manddrab, vold, grov vold, mishandling, voldsom uforsigtighed og andre former for legemsangreb, samt straf for at forlade en hjælpeløs person.

 25. kapitel


Dette afsnit er kapitel 25 i straffeloven og omhandler straffebestemmelser for forbrydelser, der vedrører drab, vold, grov mishandling og andre former for angreb på menneskets liv og legeme, herunder særlige regler for voldtægt, stalkinger, psykisk vold og uagtsomhedsbaserede forbrydelser.

 Forbrydelser mod liv og legeme


2. kapitel omhandler almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse, herunder tidsmæssig rækkefølge mellem lovændringer og handlingens foretagelse, samt dansk straffemyndighed i forhold til handlinger begået uden for Danmark.

 2. kapitel


26. kapitel omhandler forbrydelser mod den personlige frihed, herunder frihedsberøvelse, ulovlig tvang og menneskehandel, og indgår i den særlige del af straffeloven.

 26. kapitel


Dette afsnit er kapitel 26 i straffeloven og omhandler forbrydelser, der krænker en persons frihed, herunder ulovlig tvang, frihedsberøvelse og menneskehandel.

 Forbrydelser mod den personlige frihed


6. kapitel omhandler straffene i straffeloven, herunder de almindelige straffe som fængsel og bøde, samt regler for prøveløsladelse, konfiskation og forvandlingsstraf. Kapitlet indgår i den almene del af loven og specificerer, hvordan straffe idømmes, afsones og kan bortfalde.

 6. kapitel


6. kapitel i den danske straffelov, som omhandler de almindelige straffe som fængsel og bøde, herunder regler for prøveløsladelse, konfiskation og forvandlingsstraf.

 Straffene


27. kapitel omhandler freds- og ærekrænkelser i straffeloven, herunder ulovlig adgang til datasystemer, voldelige trusler, hærværk mod ære og andre forbrydelser, der krænker den enkeltes personlige integritet og offentlige orden. Kapitlet indeholder bestemmelser om straf for handlinger som uberettiget adgang til data, trusler, ærekrænkelse og lignende, samt regler om privat og offentlig påtale.

 27. kapitel


Overskrift for 27. kapitel i straffeloven, som omhandler forbrydelser mod den personlige fred og ære, herunder trusler, voldelige ytringer, ærekrænkelse og ulovlig adgang til data eller private forhold.

 Freds- og ærekrænkelser


28. kapitel omhandler formueforbrydelser i straffeloven, herunder tyveri, bedrageri, afpresning, hæleri og andre forbrydelser mod formue, samt de tilhørende straffe og særlige bestemmelser.

 28. kapitel


28. kapitel i straffeloven, som omhandler forskellige typer formuekriminelle forhold såsom tyveri, bedrageri, afpresning og hæleri.

 Formueforbrydelser


Dette afsnit indgår i den almindelige del af straffeloven og omhandler regler for, hvornår straffelovgivningen finder anvendelse, herunder spørgsmål om tilbagevirkning, dansk straffemyndighed og retsfølger.

 Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse


Særlige bestemmelser om juridiske personer i straffeloven, herunder strafansvar for selskaber m.v.

 29. kapitel


Dette kapitel omhandler særlige regler for strafansvar og straf for juridiske personer, herunder hvilke typer lovovertrædelser de kan dømmes for og hvordan straffen pålægges.

 Særlige bestemmelser om juridiske personer


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 438 af 31. maj 2000, som vedrører tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 Lov nr. 438 af 31. maj 2000 (Tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69) 1) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


§ 2 i lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 § 2


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69, som ændrer straffelovens regler om foranstaltninger til personer, der ikke kan straffes på grund af utilregnelighed.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2000.


Dette afsnit angiver, at ændringerne i straffelovens § 68 a og § 69 a, som følger af en ændringslov, finder anvendelse på foranstaltninger idømt efter lovens ikrafttræden, herunder skærpede foranstaltninger fastsat efter § 72 i forbindelse med §§ 68 og 69.

 Stk. 2. Straffelovens § 68 a og § 69 a som affattet ved denne lovs § 1, nr. 1 og 3, finder anvendelse på foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69, der idømmes efter lovens ikrafttræden. Det samme gælder foranstaltninger, der efter lovens ikrafttræden fastsættes efter straffelovens § 72, jf. §§ 68 og 69, og som medfører en skærpelse af foranstaltningen.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har til formål at styrke bekæmpelsen af seksuelt misbrug af børn og unge samt regulere forældelsesregler og IT-efterforskning.

 Lov nr. 441 af 31. maj 2000 (Forældelse, styrket indsats mod seksuelt misbrug af børn og unge samt IT-efterforskning) 2) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse

 § 3


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2000.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsregler for ændringer i straffeloven ved lov nr. 441 af 31. maj 2000, herunder anvendelse af ændrede forældelsesregler på tidligere lovovertrædelser.

 Stk. 2. De i § 1 nævnte bestemmelser i straffelovens § 94, stk. 4, og § 97, stk. 4 og 6, gælder også for lovovertrædelser, der er begået, og retsfølger, der er pålagt, før lovens ikrafttræden. Bestemmelserne finder dog ikke anvendelse i tilfælde, hvor forældelse efter de hidtidige regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit indeholder ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder ændringer i straffelovens bestemmelser om hæftestraf, prøveløsladelse og andre strafferetlige forhold, som følge af ændringer i straffuldbyrdelsesloven.

 Lov nr. 433 af 31. maj 2000 (Ændringer som følge af straffuldbyrdelsesloven, afskaffelse af hæftestraffen og prøveløsladelse af livstidsdømte m.v.) 3) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelser:


Almindelig del, 2. kapitel – Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse

 § 30


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 433 af 31. maj 2000, som omhandler ændringer i straffeloven, herunder afskaffelse af hæftestraf og prøveløsladelse af livstidsdømte.

 Loven træder i kraft den 1. juli 2001.


Almindelig del, 6. kapitel – Straffene

 § 31


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsregler for ændringer i straffeloven, herunder omregning af tidligere hæftestraffe til fængsel.

 Stk. 1. Hvis der efter lovens ikrafttræden skal idømmes straf for en tidligere begået overtrædelse af de i §§ 1-29 nævnte love, for hvilken hæfte indtil 30 dage ville være forskyldt, idømmes fængsel med samme antal dage som hæfte.


Dette afsnit er en del af en lovændring vedrørende afskaffelse af hæftestraf og overgang til fængselsstraf, og det præciserer, at hvis en højere hæftestraf end 30 dage ville være påkrævet, kan der i stedet idømmes en fængselsstraf på mellem 30 dage og 4 måneder.

 Stk. 2. Ville højere straf af hæfte end nævnt i stk. 1 være forskyldt, kan en lavere straf af fængsel idømmes, dog ikke mindre end 30 dage eller mere end 4 måneder.


Almindelig del, 6. kapitel – Straffene

 § 32


Dette afsnit omhandler ikrafttræden af en lovændring, der afskaffer hæftestrafen, og fastslår, at hæftestraf ikke længere kan idømmes efter lovens ikrafttræden, selv om anden lovgivning stadig tillader det.

 Stk. 1. Efter lovens ikrafttræden kan der ikke idømmes hæftestraf, selv om straffebestemmelser i anden lovgivning forsat giver mulighed herfor.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelsesbestemmelserne i lov nr. 433 af 31. maj 2000, som handler om afskaffelse af hæftestraf og overgang til fængsel som erstatning.

 Stk. 2. Ved anvendelse af straffebestemmelser uden for de i §§ 1-29 nævnte love, hvor hæfte indgår i strafferammen, kan der i stedet for hæfte idømmes fængsel indtil 4 måneder.


Dette afsnit er en del af en lovændring vedrørende afskaffelse af hæftestraf og omregning til fængsel, og det henviser til, at reglerne i straffelovens § 31 også finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med andre straffebestemmelser uden for de ændrede paragraffer.

 Stk. 3. § 31 finder tilsvarende anvendelse.


Almindelig del, 6. kapitel – Straffene

 § 33


Dette afsnit indgår i en række ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, hvor visse paragraffer er markeret som "udelades", hvilket betyder, at de ikke har gyldighed eller ikke er implementeret.

 (Udelades)


Dette afsnit omhandler ændringer i straffeloven som følge af lov nr. 258 af 8. maj 2002, der vedrører gennemførelse af EU-retshjælpskonventionen, den 2. tillægsprotokol til Europarådets retshjælpskonvention og EU-rammeafgørelse om fælles efterforskningshold, herunder bestemmelser om strafansvar og ikrafttræden af loven.

 Lov nr. 258 af 8. maj 2002 (Gennemførelse af EU-retshjælpskonventionen, den 2. tillægsprotokol til Europarådets retshjælpskonvention og EU-rammeafgørelse om fælles efterforskningshold) 4) indeholder følgende bestemmelser om strafansvar og ikrafttræden:


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse – Tidsmæssig rækkefølge mellem lovændring og handling

 § 3


Dette afsnit specificerer, at bestemmelserne i straffelovens kapitel 14 og 16 også gælder for handlinger, der vedrører embedsmænd fra andre stater, som udfører opgaver i Danmark i henhold til internationale konventioner om gensidig retshjælp i straffesager.

 Stk. 1. Bestemmelserne i straffelovens kapitel 14 om forbrydelser mod den offentlige myndighed m.v. og kapitel 16 om forbrydelser i offentlig tjeneste eller hverv m.v. finder også anvendelse, når forholdet er begået mod eller af embedsmænd fra en anden stat under udførelse af opgaver i Danmark efter artikel 12 og 13 i konvention af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater samt tilsvarende bestemmelser i andre EU-retsakter eller efter artikel 18 og 20 i 2. tillægsprotokol af 8. november 2001 til den europæiske konvention af 20. april 1959 om gensidig retshjælp i straffesager.


Dette afsnit er en del af en ændringslov (lov nr. 258 af 8. maj 2002) til straffeloven, som omhandler strafansvar og erstatningspligt i forbindelse med handlinger udført af embedsmænd fra andre EU-lande under udførelse af opgaver i Danmark i henhold til internationale retshjælpskonventioner.

 Stk. 2. Forvolder en embedsmand fra en anden medlemsstat skade under udførelse af opgaver i Danmark efter artikel 12 og 13 i konvention af 29. maj 2000 om gensidig retshjælp i straffesager mellem Den Europæiske Unions medlemsstater samt tilsvarende bestemmelser i andre EU-retsakter eller efter artikel 18 og 20 i 2. tillægsprotokol af 8. november 2001 til den europæiske konvention af 20. april 1959 om gensidig retshjælp i straffesager, som efter dansk ret medfører erstatningspligt, udbetales erstatning af justitsministeren.


Del af lov nr. 258 af 8. maj 2002 om gennemførelse af EU-retshjælpskonventionen, der omhandler strafansvar og ikrafttræden i forbindelse med gensidig retshjælp i straffesager.

 §§ 4-5


Dette afsnit indgår i en række ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer til straffeloven og er en del af en lovbekendtgørelse, der opdaterer gældende lovgivning. "Udelades" angiver, at visse paragraffer eller stk. ikke er medtaget i den foreliggende tekst, typisk fordi de ikke er relevante for den aktuelle ændring eller allerede er ophævet.

 (Udelades)


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse – dansk straffemyndighed over handlinger foretaget i den danske stat, på dansk fartøj eller uden for et myndighedsområde.

 § 6


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 258 af 8. maj 2002 om gennemførelse af EU-retshjælpskonventionen, den 2. tillægsprotokol til Europarådets retshjælpskonvention og EU-rammeafgørelse om fælles efterforskningshold.

 Loven træder i kraft den 1. juli 2002.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 718 af 25. juni 2010 om rekonstruktion m.v., som indgår i en række lovbekendtgørelser, der ændrer straffelovens bestemmelser.

 Lov nr. 718 af 25. juni 2010 (Rekonstruktion m.v.) 5) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 718 af 25. juni 2010 (Rekonstruktion m.v.), hvor justitsministeren har beføjelse til at fastsætte tidspunktet for lovens ikrafttræden.

 Stk. 1. Justitsministeren fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden. 6)


Dette afsnit indgår i en lovændring vedrørende rekonstruktion m.v., hvor enkelte stk. i § 55 i lov nr. 718 af 25. juni 2010 er udeladt.

 Stk. 2-9. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og anvendelse af ændringer til straffeloven i forbindelse med loven om rekonstruktion, herunder bestemmelser om tvangsakkord.

 Stk. 10. Straffelovens § 283, stk. 1, nr. 2, § 300, nr. 3, og § 304, stk. 2, som affattet ved denne lovs § 11, nr. 1, 3 og 4, finder tilsvarende anvendelse på forhandling om tvangsakkord.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 1552 af 21. december 2010, som vedrører sporing af skjult udbytte, forældelse af konfiskationskrav og hemmelig beslaglæggelse.

 Lov nr. 1552 af 21. december 2010 (Sporing af skjult udbytte og andre aktiver, forældelse af konfiskationskrav, hemmelig beslaglæggelse m.v.) 7) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse

 § 3


Ikrafttrædelsesbestemmelse for lov nr. 1552 af 21. december 2010 om sporing af skjult udbytte og andre aktiver, forældelse af konfiskationskrav, hemmelig beslaglæggelse m.v.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2011.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelse og overgangsregler for ændringer i straffeloven, herunder anvendelse af forældelsesregler for bøder og konfiskation på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden.

 Stk. 2. Den i § 1 nævnte bestemmelse i straffelovens § 97 a, stk. 1, gælder også for lovovertrædelser, der er begået, og retsfølger, der er pålagt før lovens ikrafttræden. Bestemmelsen finder dog ikke anvendelse i tilfælde, hvor forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 158 af 28. februar 2012, som forhøjer den kriminelle lavalder.

 Lov nr. 158 af 28. februar 2012 (Forhøjelse af den kriminelle lavalder) 8) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


5. kapitel – Strafansvar for juridiske personer

 § 5


I en ikrafttrædelsesbestemmelse i lov nr. 158 af 28. februar 2012 om forhøjelse af den kriminelle lavalder.

 Stk. 1. Loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende. 9)


Dette afsnit indgår i en lovændring (lov nr. 158 af 28. februar 2012) om forhøjelse af den kriminelle lavalder og præciserer, at domme afsagt for handlinger begået før den dømtes 15-års fødselsdag ikke skal tages i betragtning, når der ved straffens fastsættelse vurderes, om tidligere straf skal indgå som en skærpende omstændighed.

 Stk. 2. Hvor det ved straffens fastsættelse skal indgå som en skærpende omstændighed, at gerningsmanden tidligere er straffet af betydning for sagen, kommer afgørelser, der er truffet i forhold til personer, for handlinger foretaget, inden de pågældende var fyldt 15 år, ikke i betragtning.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelserne for lovændringer, herunder ændringer i straffeloven, og indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven med seneste ændringer.

 Lov nr. 633 af 12. juni 2013 (Seksualforbrydelser) 10) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 633 af 12. juni 2013 (Seksualforbrydelser), som ændrer straffeloven.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2013.


Dette afsnit er en del af ikrafttrædelsesbestemmelsen i lov nr. 633 af 12. juni 2013 (Seksualforbrydelser) og vedrører, at ændringer i straffeloven vedrørende forældelse og straf for seksualforbrydelser også gælder for lovovertrædelser begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse allerede er indtrådt efter de tidligere regler.

 Stk. 2. § 1, nr. 4, finder også anvendelse på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder overgangsregler for anvendelse af ændrede paragraffer i straffeloven, og præciserer, at bestemte ændringer til § 236 finder tilbagevirkende virkning for lovovertrædelser begået før lovens ikrafttræden.

 Stk. 3. Straffelovens § 236, stk. 4 og 6, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 27, finder anvendelse på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, i stedet for de hidtil gældende regler.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsen og anvendelsen af ændringer til straffelovens § 236, som omhandler forbud for dømte seksualforbrydere, herunder opholds-, bolig- og kontaktforbud, og fastslår, at de ændrede regler også gælder for pålæg givet før lovens ikrafttræden.

 Stk. 4. Straffelovens § 236, stk. 6, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 27, finder også anvendelse på pålæg givet før lovens ikrafttræden efter de hidtil gældende regler i straffelovens § 236. Ved afgørelsen af, om et sådant pålæg skal opretholdes, anvendes straffelovens § 236, stk. 1, 3 og 5, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 27.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsen og anvendelsen af ændringer til straffelovens § 236, som omhandler forbud for dømte seksualforbrydere, herunder opholds-, bolig- og kontaktforbud, og fastslår, at bestemmelserne også gælder for pålæg givet før lovens ikrafttræden.

 Stk. 5. Straffelovens § 236, stk. 7, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 27, finder også anvendelse på pålæg givet før lovens ikrafttræden efter de hidtil gældende regler i straffelovens § 236.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har til formål at styrke bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet, herunder ændringer vedrørende konfiskationsregler.

 Lov nr. 634 af 12. juni 2013 (Styrket indsats over for økonomisk kriminalitet) 11) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Almindelig del, 3. kapitel – Strafbarhedsbetingelser: § 13 omhandler strafrihed for handlinger foretaget i nødværge, såfremt disse var nødvendige og ikke åbenbart overskred det forsvarlige.

 § 13


Ikrafttrædelsesbestemmelse for lov nr. 633 af 12. juni 2013 (Seksualforbrydelser).

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2013.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsesbestemmelser for lov nr. 634 af 12. juni 2013 (Styrket indsats over for økonomisk kriminalitet) og præciserer, at ændringerne i straffelovens regler om forældelse af konfiskationskrav også gælder for sager, hvor konfiskationskrav er idømt før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse allerede er indtrådt efter de tidligere regler.

 Stk. 2. § 1, nr. 3 og 4, finder anvendelse på konfiskationskrav, der er idømt eller vedtaget før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit er en del af en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at et bestemt stykke i en lovændring udelades.

 Stk. 3. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer relateret til bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.

 Lov nr. 168 af 26. februar 2014 (Gennemførelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet) 12) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


§ 2 i lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 § 2


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 168 af 26. februar 2014 om gennemførelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juni 2014.


Dette afsnit er en del af en ikrafttrædelsesbestemmelse i en ændringslov til straffeloven, og angiver at lovændringens regler også gælder for lovovertrædelser begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse allerede er indtrådt efter de tidligere gældende regler.

 Stk. 2. § 1 finder også anvendelse på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der vedrører straffelovens forskellige paragraffer, herunder ændringer relateret til kriminalforsorgens organisation og klageadgang.

 Lov nr. 739 af 25. juni 2014 (Reorganisering af kriminalforsorgen, herunder begrænsning af klageadgangen) 13) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelser:


5. kapitel – Strafansvar for juridiske personer

 § 5


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lov nr. 739 af 25. juni 2014 om reorganisering af kriminalforsorgen, herunder begrænsning af klageadgangen.

 Justitsministeren fastsætter tidspunktet for lovens ikrafttræden. 14)


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse – dansk straffemyndighed over for handlinger begået i den danske stat, på dansk fartøj eller uden for et myndighedsområde.

 § 6


Dette afsnit indgår i en lovændring (lov nr. 739 af 25. juni 2014) om reorganisering af kriminalforsorgen og omhandler klageadgang i forbindelse med afgørelser truffet af en institution før lovens ikrafttræden.

 Sager, hvori der er truffet afgørelse af en institution inden lovens ikrafttræden, kan påklages til Direktoratet for Kriminalforsorgen efter de hidtil gældende regler. Direktoratet for Kriminalforsorgens afgørelse i sager, der er påklaget efter 1. pkt., kan ikke påklages til Justitsministeriet.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 152 af 2015 om samfundstjeneste.

 Lov nr. 152 af 18. februar 2015 (Samfundstjeneste m.v.) 15) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 152 af 18. februar 2015 om samfundstjeneste m.v., som angiver, hvornår loven træder i kraft.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. maj 2015, jf. dog stk. 3.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af lov nr. 152 af 18. februar 2015 (Samfundstjeneste m.v.) og angiver, at loven finder anvendelse på domme afsagt efter dens ikrafttræden, uanset hvornår det strafbare forhold er begået.

 Stk. 2. Loven finder anvendelse på domme, der afsiges efter lovens ikrafttræden. Dette gælder, selv om det strafbare forhold er begået før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit er en del af en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at et bestemt stykke i en lovændring udelades.

 Stk. 3. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffelovens regler, herunder særlige bestemmelser om forældelse og strafansvar i relation til seksuelle overgreb mod børn.

 Lov nr. 140 af 28. februar 2018 (Ophævelse af forældelsesfrister for gerningsmandens strafansvar i sager om seksuelt misbrug af børn og for erstatningskrav mod forvaltningsmyndigheder for svigt i sager om overgreb mod børn, forhøjelse af niveauet for tortgodtgørelse for seksuelle krænkelser samt ophævelse af 72-timersreglen i sager om voldtægt, incest og seksuelt misbrug af børn m.v.) 16) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 140 af 28. februar 2018 om bl.a. ophævelse af forældelsesfrister for seksuelle overgreb mod børn.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. april 2018.


Dette afsnit er en del af en ikrafttrædelsesbestemmelse i en lovændring, der angiver, at ændringerne også gælder for lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse allerede er indtrådt efter de tidligere regler.

 Stk. 2. § 1 finder også anvendelse på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit indgår i en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at bestemte stk. 3-5 ikke medtages (er udeladt).

 Stk. 3-5. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffelovens forskrifter, herunder ændringer relateret til forældelsesfrister og strafudmåling i sager om vold mod børn og vold i nære relationer.

 Lov nr. 718 af 8. juni 2018 (Udskydelse af forældelsesfristen i visse sager om vold mod børn i hjemmet og skærpelse af straffen for gentagen simpel vold i nære relationer) 17) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


§ 2 i lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 § 2


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 718 af 8. juni 2018 om udskydelse af forældelsesfristen i visse sager om vold mod børn i hjemmet og skærpelse af straffen for gentagen simpel vold i nære relationer.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. juli 2018.


Dette afsnit er en del af en ændringslov (lov nr. 168 af 26. februar 2014) til straffeloven, som vedrører anvendelsen af nye regler på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, med særligt fokus på forældelsesregler.

 Stk. 2. § 1, nr. 1, finder også anvendelse på lovovertrædelser, der er begået før lovens ikrafttræden, medmindre forældelse efter de hidtil gældende regler er indtrådt før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder særlige regler for ungdomskriminalitet.

 Lov nr. 1705 af 27. december 2018 om bekæmpelse af ungdomskriminalitet 18) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 1705 af 27. december 2018 om bekæmpelse af ungdomskriminalitet, som indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven.

 § 60. Loven træder i kraft den 1. januar 2019.


Dette afsnit er en ikrafttrædelsesbestemmelse i en lovændring, der angiver, at loven kun finder anvendelse på kriminalitet begået efter lovens ikrafttræden.

 Stk. 2. Loven finder anvendelse for sager om kriminalitet begået efter lovens ikrafttræden.


Dette afsnit er en del af en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at et bestemt stykke i en ændringslov er udeladt.

 Stk. 3. (Udelades)


Dette afsnit indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven og omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder specifikt lov nr. 1719 af 27. december 2018, som vedrører freds- og ærekrænkelser.

 Lov nr. 1719 af 27. december 2018 (Freds- og ærekrænkelser m.v.) 19) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


5. kapitel – Strafansvar for juridiske personer

 § 5


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 1719 af 27. december 2018 om freds- og ærekrænkelser m.v., som indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2019.


Dette afsnit er en ikrafttrædelsesbestemmelse i lov nr. 1719 af 27. december 2018, som angiver, at visse dele af loven ikke har tilbagevirkende kraft og derfor ikke gælder for handlinger, der er begået før lovens ikrafttræden den 1. januar 2019.

 Stk. 2. Lovens § 1, § 2, nr. 2 og 3, og § 3 finder ikke anvendelse i forhold til handlinger begået før lovens ikrafttræden.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder særlige regler for forbud rettet mod dømte seksualforbrydere.

 Lov nr. 1425 af 17. december 2019 (Forbud til dømte seksualforbrydere) 20) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er en ikrafttrædelsesbestemmelse i en lov om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69, som trådte i kraft den 1. juli 2000.

 § 2


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 1425 af 17. december 2019 om forbud til dømte seksualforbrydere, som er en del af de ændringer, der er foretaget i straffeloven.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2020.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsesbestemmelser for lov nr. 1425 af 17. december 2019 om forbud til dømte seksualforbrydere og præciserer, at bestemmelserne i denne lov om forbud givet før ikrafttrædelsen efter tidligere regler i straffelovens § 236 fortsat finder anvendelse.

 Stk. 2. § 1, nr. 4 og 5, finder anvendelse på forbud givet før lovens ikrafttræden efter de hidtil gældende regler i straffelovens § 236.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der påvirker straffelovens forskellige paragraffer, herunder ændringer ved lov nr. 1426 af 2019, som begrænser anvendelsen af betinget dom med vilkår om samfundstjeneste i voldsager.

 Lov nr. 1426 af 17. december 2019 (Begrænsning af brugen af betinget dom med vilkår om samfundstjeneste i sager om vold) 21) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 1425 af 17. december 2019 om forbud til dømte seksualforbrydere, som ændrer straffelovens § 236.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2020.


Dette afsnit er en ikrafttrædelsesbestemmelse i en lovændring, der angiver, at ændringerne i straffeloven kun finder anvendelse på lovovertrædelser, som er begået efter den fastsatte ikrafttrædelsesdato.

 Stk. 2. Loven finder anvendelse på lovovertrædelser, der er begået efter lovens ikrafttræden.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsen af lovændringer, herunder ændringer relateret til skærpede straffe for lovovertrædelser i forbindelse med covid-19, og indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven med seneste ændringer.

 Lov nr. 349 af 2. april 2020 (Skærpet straf for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19 og blokering af hjemmesider, hvorfra der begås visse lovovertrædelser, som har baggrund i eller sammenhæng med covid-19) 22) , som ændret ved lov nr. 289 af 27. februar 2021 (Udskydelse af solnedgangsklausul) og lov nr. 893 af 21. juni 2022 (Opfølgning på flerårsaftalen om kriminalforsorgens økonomi 2022-2025, herunder leje af fængselspladser i udlandet, revision af disciplinærstraffesystemet, udstationering til eget hjem med fodlænke eller udslusningsfængsel m.v.), indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette afsnit angiver ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 349 af 2. april 2020, som træder i kraft ved bekendtgørelse i Lovtidende.

 Stk. 1. Loven træder i kraft ved bekendtgørelsen i Lovtidende. 23)


Dette afsnit er en del af en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at bestemte stk. ikke anvendes.

 Stk. 2. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og ophævelsen af bestemmelser i forbindelse med lov nr. 349 af 2. april 2020, herunder ophævelse af § 81 d i straffeloven, som vedrørte skærpet straf for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19.

 Stk. 3. Straffelovens § 81 d som affattet ved denne lovs § 1, nr. 1, retsplejelovens § 791 d, stk. 1, 2. pkt., som affattet ved denne lovs § 2, nr. 1, retsplejelovens § 791 d, stk. 6, som affattet ved denne lovs § 2, nr. 2, og udlændingelovens § 22, nr. 9, som affattet ved denne lovs § 3, nr. 1, ophæves den 1. januar 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttræden og ophævelsen af bestemmelser i forbindelse med lovændringer, herunder ophævelse af § 81 d i straffeloven, som vedrørte skærpede straffe for lovovertrædelser med baggrund i eller sammenhæng med covid-19.

 Stk. 4. Straffelovens § 81 d som affattet ved denne lovs § 1, nr. 1, retsplejelovens § 791 d, stk. 1, 2. pkt., som affattet ved denne lovs § 2, nr. 1, retsplejelovens § 791 d, stk. 6, som affattet ved denne lovs § 2, nr. 2, og udlændingelovens § 22, nr. 9, som affattet ved denne lovs § 3, nr. 1, ophæves den 1. januar 2022.


Dette afsnit vedrører ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, herunder ophævelse og fortsat gyldighed af bestemte paragraffer i straffeloven, og indgår i en række overgange og ændringer til straffelovens forskellige kapitler og paragraffer, som er trådt i kraft på forskellige tidspunkter.

 Stk. 5. Straffelovens § 81 d, stk. 3, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 1, finder uanset stk. 4 fortsat anvendelse.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 2591 af 28. december 2021, som styrker beskyttelsen af LGBTI-personer og personer med handicap mod hadforbrydelser og hadefulde ytringer.

 Lov nr. 2591 af 28. december 2021 (Styrket beskyttelse af lgbti-personer mod forskelsbehandling, hadforbrydelser og hadefulde ytringer og beskyttelse af personer med handicap mod hadefulde ytringer) 24) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


§ 7 omhandler dansk straffemyndighed over handlinger begået uden for et fremmed myndighedsområde eller i et fremmed myndighedsområde af personer med tilknytning til Danmark, herunder krav om dobbelt strafbarhed, og finder anvendelse i Almindelig del, 2. kapitel, som omhandler almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse.

 § 7


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 2591 af 28. december 2021 om styrket beskyttelse af lgbti-personer og personer med handicap mod hadforbrydelser og hadefulde ytringer, som ændrer straffelovens § 81, nr. 6, og § 266 b, stk. 1.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2022, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit er en del af en række ikrafttrædelsesbestemmelser for forskellige love, der ændrer straffeloven, og angiver, at bestemte stk. 2 er udeladt i lovgivningen.

 Stk. 2. (Udelades)


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelserne for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 2600 af 28. december 2021, som styrker bekæmpelsen af stalking.

 Lov nr. 2600 af 28. december 2021 (Styrket indsats mod stalking) 25) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesbestemmelsen for lov nr. 2591 af 28. december 2021 om styrket beskyttelse af lgbti-personer og personer med handicap mod hadforbrydelser og hadefulde ytringer.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. januar 2022.


Dette afsnit er en ikrafttrædelsesbestemmelse i lov nr. 2600 af 28. december 2021 om styrket indsats mod stalking, og det præciserer, at den nye lov ikke gælder for klager indgivet før ikrafttrædelsen, hvor de tidligere regler fortsat finder anvendelse.

 Stk. 2. Loven finder ikke anvendelse på klager over politidirektørens afgørelse om meddelte tilhold, opholdsforbud eller bortvisning indgivet før lovens ikrafttræden. For sådanne klager finder de hidtil gældende regler anvendelse.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 2601 af 28. december 2021, som indgår i en række lovgivningsmæssige opdateringer til straffeloven.

 Lov nr. 2601 af 28. december 2021 (Implementering af initiativer i aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi 2021-2023, herunder etablering af National Enhed for Særlig Kriminalitet) 26) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse, herunder medvirkenshandlinger og straf for medvirken til lovovertrædelser.

 § 23


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 2591 af 28. december 2021 om styrket beskyttelse af lgbti-personer og personer med handicap mod hadforbrydelser og hadefulde ytringer.

 Loven træder i kraft den 1. januar 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer relateret til delegation af afgørelseskompetence i forbindelse med udgang for personer anbragt på hospital eller institution efter dom.

 Lov nr. 158 af 31. januar 2022 (Opfølgning på initiativer i handlingsplanen til imødegåelse af udfordringerne med fangeflugter og delegation af afgørelseskompetence i sager om udgang for personer anbragt på hospital eller institution ved dom) 27) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 158 af 31. januar 2022, som omhandler opfølgning på initiativer i handlingsplanen til imødegåelse af udfordringerne med fangeflugter og delegation af afgørelseskompetence i sager om udgang for personer anbragt på hospital eller institution ved dom.

 Loven træder i kraft den 1. februar 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har til formål at styrke bekæmpelsen af seksuelle overgreb mod børn og forbedre rådgivningen til ofre herfor, og indgår i den samlede bekendtgørelse af straffeloven med seneste ændringer.

 Lov nr. 226 af 15. februar 2022 (Styrket indsats mod seksuelle overgreb mod børn og styrket rådgivning til ofre for seksuelle overgreb) 28) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Dette er ikrafttrædelsesdatoen for lov nr. 226 af 15. februar 2022 om styrket indsats mod seksuelle overgreb mod børn og styrket rådgivning til ofre for seksuelle overgreb, som ændrer straffeloven.

 Loven træder i kraft den 1. marts 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder specifikt lov nr. 292 af 8. marts 2022 om kriminalisering af identitetsmisbrug.

 Lov nr. 292 af 8. marts 2022 (Kriminalisering af identitetsmisbrug) 29) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


§ 2 i lov nr. 438 af 31. maj 2000 om tidsbegrænsning af foranstaltninger efter straffelovens §§ 68 og 69.

 § 2


Ikrafttrædelsesdato for lov nr. 292 af 8. marts 2022 om kriminalisering af identitetsmisbrug.

 Loven træder i kraft den 1. april 2022.


Dette afsnit omhandler ikrafttrædelsesbestemmelser for lovændringer, der har ændret straffeloven, herunder ændringer ved lov nr. 452 af 20. april 2022, som vedrører beskyttelse af børn mod vold og negativ social kontrol samt regler om fleksibel udbetaling af hjælp til repatriering og hjemrejsestøtte.

 Lov nr. 452 af 20. april 2022 (Initiativer til beskyttelse af børn imod vold og negativ social kontrol, indførelse af regler om fleksibel udbetaling af hjælp til repatriering og hjemrejsestøtte m.v.) 30) indeholder følgende ikrafttrædelsesbestemmelse:


Almindelige betingelser for strafferetlige bestemmelsers anvendelse, herunder undladelse af straf for personer, der på gerningstidspunktet var utilregnelige på grund af sindssygdom, mental retardering eller tilstande hermed svarende.

 § 16


Ikrafttrædelsesbestemmelse for lov nr. 452 af 20. april 2022.

 Stk. 1. Loven træder i kraft den 1. maj 2022, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit indgår i en række ikrafttrædelsesbestemmelser for ændringer i straffeloven, hvor bestemmelserne i stk. 2-8 er udeladt.

 Stk. 2-8. (Udelades)