Dette afsnit indgår i kapitel 4, afsnittet "Frit valg af ældreboliger", og præciserer undtagelser til retten for ældre og personer med handicap til frit at vælge ældreboliger i en anden kommune, herunder betingelser for optagelse på ventelister i tilflytningskommuner.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde og af hensyn til at kunne tilbyde egne borgere et passende botilbud beslutte, at personer, der ønsker at flytte til kommunen, ikke kan optages på en venteliste, medmindre de pågældende flytter
1) for at bevare tæt kontakt til nære pårørende, der bor i tilflytningskommunen,
2) af religiøse grunde for at bo i en sådan bolig, hvis hovedformål er, at personer med samme religiøse overbevisning kan være sammen,
3) for at blive optaget i et bomiljø, hvor der er opstået et særligt tegnsprogsmiljø for døve, eller
4) for at opnå en særlig bolig beregnet for personer, der er omfattet af lov om erstatning til besættelsestidens ofre.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om frit valg af ældreboliger. Det fastlægger klageadgang vedrørende kommunalbestyrelsens afgørelser om anvisning af boliger til ældre og personer med handicap, herunder anvisning til anden bolig efter opsigelse, og henviser til gældende regler i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område.

 § 58 c. Kommunalbestyrelsens afgørelser om anvisning af ledige boliger i henhold til §§ 54, 56 a, 57, 58, 58 a, 58 b og 62 a, afgørelser om opsigelse efter § 62 a, stk. 4, og afgørelser om kommunens afholdelse af istandsættelsesudgifter efter § 74 a samt kommunalbestyrelsens afgørelse om anvisning til anden bolig efter § 86, stk. 8, 1. pkt., i lov om leje af almene boliger, kan indbringes for Ankestyrelsen. § 57, nr. 1, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område om, hvorvidt Ankestyrelsen kan behandle sagen, anvendes tilsvarende. Kapitel 10 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af reglerne om frit valg af ældreboliger på ustøttede private plejeboliger, herunder betingelserne for udlejning og anvisning af sådanne boliger, når de ejes og udlejes af en kommune, region eller en selvejende institution.

 § 58 d. Reglerne i §§ 58 a-58 c finder tilsvarende anvendelse på ustøttede private plejeboliger, jf. § 1, stk. 5, i lov om leje. Det er en forudsætning for retten til frit valg til en ustøttet privat plejebolig, der ejes og udlejes af en kommune eller region, at betingelserne efter § 57 for at få anvist en bolig er opfyldt. Det er en forudsætning for retten til frit valg til en selvejende ustøttet privat plejebolig, at betingelserne efter § 54 for at få anvist en bolig er opfyldt.


Dette afsnit omhandler frit valg af ældreboliger og rettigheder for ældre og personer med handicap, herunder optagelse på ventelister, gebyrer og kommunens anvisningspligt, og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler herfor.

 § 58 e. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i §§ 58 a-58 c. Indenrigs- og boligministeren kan herunder fastsætte regler om venteliste, gebyr for administration af venteliste og udarbejdelse af informationsmateriale.


Kapitel 4, afsnit om udlejning og anvisning af almene boliger, specifikt regler for kommunal anvisning af ledige familieboliger til løsning af boligsociale opgaver.

 § 59. Den almene boligorganisation skal efter kommunalbestyrelsens bestemmelse stille indtil hver fjerde ledige almene familiebolig til rådighed for kommunalbestyrelsen til løsning af påtrængende boligsociale opgaver i kommunen. Anvisning sker på baggrund af en vurdering af den boligsøgendes behov og beboersammensætningen i den afdeling, den boligsøgende anvises til eller bor i på anvisningstidspunktet. Kommunen betaler lejen (boligafgiften) fra det tidspunkt, fra hvilket den ledige bolig er til rådighed for kommunalbestyrelsen, og indtil udlejning sker. Kommunen garanterer endvidere for boligtagerens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser over for boligorganisationen til at istandsætte boligen ved fraflytning. Ændrer kommunen en beslutning om at råde over en bolig, som ikke er udlejet, skal lejen (boligafgiften) dog ikke betales ud over det tidspunkt, hvorfra en opsigelse ville have haft virkning.


Dette afsnit omhandler udlejning af ungdomsboliger til udvekslingsstudenter gennem en aftale mellem kommunalbestyrelsen, almene boligorganisationer og lokale uddannelsesinstitutioner, herunder betingelser for leje, garantier og ophævelse af rådighed.

 Stk. 10. For boliger som nævnt i stk. 8 betaler uddannelsesinstitutionerne efter nærmere af kommunalbestyrelsen fastsatte retningslinjer lejen (boligafgiften) fra det tidspunkt, hvor boligen er til rådighed for uddannelsesinstitutionen, og indtil udlejning sker. Uddannelsesinstitutionerne garanterer endvidere for udvekslingsstudentens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser over for udlejeren til at istandsætte boligen ved fraflytning. Rådighed over ungdomsboliger etableret i medfør af stk. 8 kan af kommunalbestyrelsen bringes til ophør med tre måneders varsel.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i afsnittet om kommunale anvisnings- og godkendelsesordninger (§ 59). Det fastlægger en procedurerel forpligtelse for boligorganisationer, når de sender påkrav til lejere, der er anviset af kommunalbestyrelsen, og har modtaget boligen via særlige kommunale ordninger.

 Stk. 11. Sender boligorganisationen påkrav efter § 90, stk. 2, i lov om leje af almene boliger til lejere af almene familie- og ungdomsboliger, der har fået boligen anvist af kommunalbestyrelsen, inden for det første år efter lejeforholdets påbegyndelse, skal boligorganisationen samtidig hermed underrette kommunalbestyrelsen om påkravet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning m.v. og præciserer kommunalbestyrelsens forpligtelser, når en lejer af en almen bolig får påkrav fra boligorganisationen for udestående betalinger inden for det første år efter lejeforholdets påbegyndelse.

 Stk. 12. Kommunalbestyrelsen skal efter modtagelsen af en underretning som nævnt i stk. 11 indkalde lejeren til et møde med henblik på drøftelse af den restance, som er grundlag for boligorganisationens påkrav, og den fremtidige betaling af huslejen og andre pligtige pengeydelser i lejeforholdet. Mødet skal fastsættes til at finde sted inden udløbet af påkravsfristen.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer reglerne for, hvordan en almen boligorganisation kan aftale med kommunalbestyrelsen at stille ledige familieboliger til rådighed for kommunen til løsning af boligsociale opgaver, herunder kommunens økonomiske ansvar og anvisningskriterier.

 Stk. 2. Boligorganisationen kan indgå aftale med kommunalbestyrelsen om at stille ledige familieboliger til rådighed for kommunalbestyrelsen til løsning af påtrængende boligsociale opgaver i kommunen. Anvisning sker på baggrund af en vurdering af den boligsøgendes behov og beboersammensætningen i den afdeling, den boligsøgende anvises til eller bor i på anvisningstidspunktet. Reglerne i stk. 1 om kommunens betaling af leje og garanti for opfyldelse af boligtagerens forpligtelse til at istandsætte boligen ved fraflytning finder tilsvarende anvendelse ved anvisninger, der sker efter aftale i henhold til 1. pkt., samt ved anvisninger, som i øvrigt foretages af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, hvordan reglerne om kommunal anvisning og godkendelse af udlejning af ledige familieboliger til kommunen også finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger, med særlig fokus på løsning af unges boligsociale problemer, dog med undtagelser for startboliger og boliger ommærket efter § 4, nr. 7 eller 10.

 Stk. 3. Reglerne i stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger, dog således at kommunalbestyrelsen anvender de pågældende ungdomsboliger til løsning af unges boligsociale problemer i kommunen. Reglerne i stk. 1 og 2 finder dog ikke anvendelse på boliger, der har status som startboliger, jf. § 101 a, stk. 1, eller boliger, der er ommærket efter § 4, nr. 7 eller 10.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning af almene boliger og præciserer kommunalbestyrelsens beføjelser til at påvirke udlejningen af ledige familieboliger i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet, herunder styrkelse af beboersammensætningen gennem kommunal disponering af boliger.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan træffe beslutning om, at boligorganisationen skal stille ledige familieboliger i afdelinger i områder med en høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet til rådighed for kommunalbestyrelsen med henblik på styrkelse af beboersammensætningen i området. § 51 b, stk. 3-5 og 9, finder tilsvarende anvendelse. Kommunalbestyrelsen indberetter beslutninger efter 1. pkt. til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, under hvilke betingelser indenrigs- og boligministeren kan godkende en forhøjelse af det antal boliger, som boligorganisationer stiller til rådighed for kommunalbestyrelsen til løsning af boligsociale opgaver, når der er truffet beslutning om afvisning af boligsøgende i områder med høj andel af personer uden for arbejdsmarkedet.

 Stk. 5. I kommuner, hvor kommunalbestyrelsen har besluttet, at boligorganisationen skal afvise boligsøgende efter § 51 b, stk. 1, kan indenrigs- og boligministeren efter ansøgning fra kommunalbestyrelsen godkende, at det antal boliger, som boligorganisationerne i kommunen stiller til rådighed for kommunalbestyrelsen efter § 59, stk. 1 og 2, forhøjes med et antal boliger, der svarer til 1/3 af antallet af udlejninger i de afdelinger, der er omfattet af kommunalbestyrelsens beslutning efter § 51 b, stk. 1. Stk. 1, 3.-5. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning af almene boliger og præciserer, hvilke boligsøgende der ikke må anvises ledige boliger i udsatte boligområder, når boligerne er stillet til rådighed for kommunalbestyrelsen i henhold til de særlige anvisningsordninger i § 59.

 Stk. 6. Ledige boliger, som er stillet til rådighed for kommunalbestyrelsen efter stk. 1-5, og som er beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, må ikke anvises til boligsøgende, hvor et medlem af husstanden
1) er dømt for et strafbart forhold og inden for de seneste 6 måneder er blevet løsladt fra institutioner under kriminalforsorgen, og for hvem der skal udarbejdes en handleplan efter § 141 i lov om social service,
2) er under 18 år og dømt for et strafbart forhold og inden for de seneste 6 måneder er blevet løsladt fra institutioner m.v. uden for kriminalforsorgen, hvor husstandsmedlemmet har været anbragt i henhold til § 78, stk. 2, i lov om fuldbyrdelse af straf m.v., og for hvem der skal udarbejdes en handleplan efter § 57 c, stk. 1, i lov om social service,
3) inden for de seneste 6 måneder har fået sit lejemål ophævet eller er opsagt som følge af grove overtrædelser af god skik og orden,
4) ikke er statsborger i et land, der er tilsluttet Den Europæiske Union eller er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, eller i Schweiz, med undtagelse af studerende, som er indskrevet på en offentligt anerkendt uddannelsesinstitution,
5) i 6 sammenhængende kalendermåneder har modtaget integrationsydelse, uddannelseshjælp eller kontanthjælp efter lov om aktiv socialpolitik,
6) modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v. eller
7) i 6 sammenhængende kalendermåneder har modtaget arbejdsløshedsdagpenge efter lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., sygedagpenge efter lov om sygedagpenge eller ressourceforløbsydelse under jobafklaringsforløb efter lov om aktiv socialpolitik.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kommunalbestyrelsens anvisningspligt ved ledige boliger i forhold til boligsøgende med særlige kriterier i udsatte boligområder.

 Stk. 7. Vurderer kommunalbestyrelsen, at der ikke er mulighed for at anvise ledige boliger efter stk. 1-5 i en boligafdeling, der ikke er beliggende i områder, som er nævnt i stk. 6, til boligsøgende som nævnt i stk. 6, skal kommunalbestyrelsen anvise en ledig bolig i de nævnte områder.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kommunalbestyrelsens beføjelser til at træffe beslutninger om udlejning af ungdomsboliger til udvekslingsstudenter i samarbejde med lokale uddannelsesinstitutioner.

 Stk. 8. Kommunalbestyrelsen træffer efter anmodning fra de lokale uddannelsesinstitutioner beslutning om, at almene boligorganisationer og selvejende ungdomsboliginstitutioner efter kapitel 11 i lov om boligbyggeri skal stille et antal af de i § 52, stk. 1, 1. og 2. pkt., omhandlede ungdomsboliger og de i § 67 i lov om boligbyggeri omhandlede ungdomsboliger til rådighed for udvekslingsstudenter.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning af almene boliger og præciserer procedurerne for, hvordan kommunalbestyrelsen kan træffe beslutning om at stille ungdomsboliger til rådighed for udvekslingsstudenter, herunder krav til fælles indstillinger fra uddannelsesinstitutioner og boligorganisationer samt begrænsninger for andelen af boliger, der kan involveres.

 Stk. 9. Kommunalbestyrelsen kan træffe beslutning efter stk. 8 på baggrund af en fælles indstilling fra de lokale uddannelsesinstitutioner og fra bestyrelserne for de almene boligorganisationer og selvejende ungdomsboliginstitutioner. Hvis kommunalbestyrelsen ikke har truffet beslutning efter stk. 8 eller beslutningen efter proceduren i 1. pkt. omfatter færre end 10 pct. af de omhandlede ungdomsboliger i kommunen, kan kommunalbestyrelsen desuden træffe beslutning efter stk. 8 på baggrund af en fælles indstilling fra en eller flere af de lokale uddannelsesinstitutioner og en eller flere af bestyrelserne for de almene boligorganisationer og selvejende institutioner. Beslutningen efter stk. 8 kan maksimalt omfatte 10 pct. af de omhandlede ungdomsboliger i kommunen. Kommunalbestyrelsen fastsætter nærmere retningslinjer for anvisningen af boligerne.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og definerer, hvilke boliger der anses som almene ældreboliger i henhold til loven. Afsnittet opstiller de forskellige kriterier, der gør en bolig til en almen ældrebolig, herunder mærkning ved tilsagn om offentlig støtte, omdannelse af eksisterende boliger og erhvervelse med henblik på omdannelse.

 § 5. Almene ældreboliger er:
1) Boliger, der ved kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte efter denne lov er mærket som almene ældreboliger.
2) Kommunale og regionale ældreboliger, som har modtaget støtte efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap.
3) Ældreboliger, der den 31. december 1996 tilhørte et almennyttigt boligselskab og er etableret med støtte efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap.
4) Lette kollektivboliger, der den 31. december 1996 tilhørte et almennyttigt boligselskab og er etableret med støtte efter tidligere love om boligbyggeri.
5) Ældreboliger, der omdannes til almene ældreboliger i medfør af § 2, stk. 3.
6) Lette kollektivboliger, der omdannes til almene ældreboliger i medfør af § 2, stk. 4.
7) Almene familieboliger, der i forbindelse med Landsbyggefondens tilsagn om støtte til ombygning efter § 91, stk. 1, nr. 3, og stk. 5, mærkes som almene ældreboliger.
8) Boliger, der samtidig med kommunalbestyrelsens tilsagn om offentlig støtte til ombygning efter § 115, stk. 1, nr. 6 og 7, mærkes som almene ældreboliger.
9) Boliger i eksisterende udlejningsejendomme og parcelhuse, der erhverves af en almen boligorganisation med henblik på omdannelse til alment byggeri og udlejning som ældreboliger.
10) Almene familie- og ungdomsboliger, som kommunalbestyrelsen og boligorganisationen aftaler fremover skal mærkes som almene ældreboliger.
11) Boliger, der er opført med offentlig støtte efter lov om byfornyelse og mærket som almene ældreboliger.
12) Boliger etableret af selvejende ældreboliginstitutioner i henhold til det tidligere kapitel 9 a, jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006.
13) Tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger, som omdannes til ustøttede almene plejeboliger efter § 143 i.
14) Friplejeboliger, som indenrigs- og boligministeren efter lov om friplejeboliger godkender afhændet med henblik på anvendelse som almene ældreboliger.


Dette afsnit præciserer, hvad der forstås ved plejeboliger i forhold til almene ældreboliger, herunder krav til servicearealer for beboere med behov for omfattende pleje og service.

 Stk. 2. Plejeboliger er almene ældreboliger, hvor der til den samlede bebyggelse hører servicearealer for personer med behov for omfattende service og pleje efter lov om social service.


Dette afsnit omhandler definition og etablering af almene ældreboliger, herunder muligheden for at etablere disse som bofællesskaber under bestemte betingelser.

 Stk. 3. Almene ældreboliger kan etableres som bofællesskaber, når kommunalbestyrelsen senest samtidig med tilsagnet beslutter, at boligerne skal indrettes som individuelle eller kollektive bofællesskaber. Et bofællesskab skal bestå af mindst 5 boenheder. Kommunalbestyrelsen kan dog i ganske særlige tilfælde godkende, at bofællesskabet består af mindst 3 boenheder.


Dette afsnit omhandler regler for ommærkning af boliger til almene ældreboligbofællesskaber og henviser til tidligere bestemmelser i samme paragraf, der gælder tilsvarende.

 Stk. 4. Bestemmelserne i stk. 1, nr. 7, 8 og 10, finder tilsvarende anvendelse ved ommærkning til almene ældreboligbofællesskaber.


Dette afsnit omhandler udlejning og anvisning af almene ældreboliger, herunder særlige regler for bofællesskaber og kommunalbestyrelsens rolle i anvisningen.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at almene ældreboliger fremover anvises som almene ældreboligbofællesskaber.


Dette afsnit omhandler regler for udlejning af almene ældreboliger, herunder særlige former for bofællesskaber og plejeboliger, og indeholder bestemmelser om, hvordan disse boliger kan tilrettes for særlige beboergrupper.

 Stk. 6. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at et antal almene plejeboliger, jf. stk. 2, fremover udlejes til personer under 35 år. Boligerne skal ligge samlet i en bebyggelse og kunne understøtte, at de pågældende kan leve et ungdomsliv.


Dette afsnit definerer servicearealer i forbindelse med almene ældreboliger og selvejende institutioner, og indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, herunder definitioner af forskellige boligtyper og deres anvendelse.

 Stk. 7. Servicearealer er arealer, der anvendes til omsorgs- og servicefunktioner, der normalt ikke vil foregå i en selvstændig bolig, og som indrettes i umiddelbar tilknytning til almene ældreboliger eller ældreboliger, der tilhører en selvejende institution, med henblik på overvejende at betjene beboerne i disse boliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 om almen boligvirksomhed og præciserer, at boliger til særlig udsatte grupper er varige og behovstilpassede boliger, som etableres under reglerne i kapitel 10 a.

 § 5 a. Almene boliger til særlig udsatte grupper er varige boliger, der er særligt indrettet med henblik på lejernes behov, og som etableres efter kapitel 10 a.


Formålet for almene boligorganisationer, herunder deres kerneaktiviteter, målsætninger og organisering, som fastlægges i kapitel 1.

 § 5 b. Almene boligorganisationer har som formål at stille passende boliger til rådighed for alle med behov herfor til en rimelig husleje samt at give beboerne indflydelse på egne boforhold.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer regler for aftaler mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen om udlejning efter særlige kriterier for ledige familieboliger, der ikke er omfattet af kommunale anvisnings- og godkendelsesordninger eller udslusningsboliger.

 § 60. For almene familieboliger, der ikke er omfattet af § 59, stk. 1 eller 2, eller § 63, kan kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation indgå aftale om, at de ledige boliger i en boligafdeling skal udlejes efter særlige kriterier. Kriterierne fastsættes ved aftale mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen og offentliggøres af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit omhandler revision af aftaler mellem kommunalbestyrelsen og den almen boligorganisation om udlejning af almene familieboliger efter særlige kriterier.

 Stk. 2. Aftaler efter stk. 1, 1. pkt., tages op til revision senest 4 år efter aftalens indgåelse. Er kommunalbestyrelsen og boligorganisationen enige, kan aftalen tages op til revision inden udløbet af 4-års-perioden.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer procedurer for aftaler om udlejning efter særlige kriterier i problemramte boligafdelinger, herunder ministeriets rolle ved uenighed mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen.

 Stk. 3. I tilfælde af uenighed mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen om indgåelse af aftaler efter stk. 1, 1. pkt., træffer Indenrigs- og Boligministeriet efter anmodning fra kommunalbestyrelsen afgørelse om udlejning efter særlige kriterier. Afgørelsen træffes efter høring af parterne og på baggrund af en udtalelse fra Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige anvisningskriterier for ledige familieboliger i udsatte boligområder, hvor kommunalbestyrelsen fastsætter kriterier for at forbedre beboersammensætningen.

 Stk. 4. For almene familieboliger, der er beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, og som hverken er omfattet af § 59, stk. 1 og 2, eller § 63, skal boligorganisationen anvise ledige boliger efter særlige kriterier, herunder beskæftigelses- og uddannelseskriterier. Kommunalbestyrelsen fastsætter kriterierne med henblik på at styrke beboersammensætningen i boligområdet og offentliggør dem. Kriterierne tages op til revision, senest 4 år efter at de er fastsat. Kriterierne bortfalder, når et boligområde ikke længere er et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer særlige udlejningsregler for ledige familieboliger i problemramte boligafdelinger, hvor boligerne kan udlejes via annoncering under aftalte vilkår mellem kommunalbestyrelsen og boligorganisationen.

 § 60 a. For almene familieboliger, der ikke er omfattet af § 59, stk. 1 eller 2, eller § 63, kan kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation indgå aftale om, at indtil 50 pct. af de ledige boliger i en problemramt boligafdeling, jf. § 51 b eller § 91 a, stk. 1, skal udlejes via annoncering. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen kan aftale kriterier for, hvem boligerne kan udlejes til. Kriterierne offentliggøres senest samtidig med annonceringen af de ledige boliger. Hvis flere boligsøgende ønsker at leje en bolig og opfylder eventuelle kriterier, trækker boligorganisationen lod om, hvem boligen udlejes til.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene familieboliger via annoncering og gælder for aftaler mellem kommunalbestyrelsen og en almen boligorganisation om, at indtil 50 pct. af de ledige boliger i en problemramt boligafdeling udlejes via annoncering.

 Stk. 2. § 60, stk. 2, finder tilsvarende anvendelse for aftaler efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at udvide gældende aftaler om udlejningsinstrumenter til alle boligorganisationer i kommunen, når en aftale omfatter over halvdelen af de almene familieboliger.

 § 60 b. Har kommunalbestyrelsen indgået en samlet aftale med boligorganisationer i kommunen om anvisning efter § 59, stk. 2, om udlejning efter § 60, stk. 1, eller om annoncering efter § 60 a, stk. 1, der omfatter mere end 50 pct. af kommunens almene familieboliger, kan kommunalbestyrelsen beslutte, at den aftalte anvendelse af de nævnte udlejningsinstrumenter skal benyttes af samtlige boligorganisationer i kommunen, der ikke er omfattet af aftalen.


Dette afsnit handler om kommunalbestyrelsens beslutning om at udvide anvendelsen af udlejningsinstrumenter til alle boligorganisationer i kommunen, når en aftale om fælles anvendelse omfatter mere end 50 pct. af de almene familieboliger.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsens beslutning skal tages op til revision, senest 4 år efter at den er truffet. Beslutningen bortfalder, hvis den aftale, som er nævnt i stk. 1, ophører eller ikke længere omfatter mere end 50 pct. af familieboligerne.


Dette afsnit er en del af kapitel 4 i lov om almene boliger m.v. og omhandler udlejning og anvisning af almene familieboliger, herunder kommunens mulighed for at træffe bindende beslutninger om udlejningsordninger på baggrund af aftaler med boligorganisationer.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan på baggrund af en konkret ansøgning fra kommunalbestyrelsen tillade, at kommunalbestyrelsen træffer beslutning efter stk. 1, uanset at den indgående aftale ikke omfatter mere end 50 pct. af kommunens almene familieboliger.


Kapitel 4, Udlejning og anvisning m.v., omhandler regler for udlejning og anvisning af almene boliger, herunder familie- og ungdomsboliger, og særlige ordninger for boligsøgende i udsatte boligområder.

 § 61. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at anvisning af ledige almene familieboliger eller ledige almene ungdomsboliger skal godkendes af kommunalbestyrelsen i hvert enkelt tilfælde. Reglerne om klageadgang i lov om individuel boligstøtte finder tilsvarende anvendelse, såfremt en boligsøgende afvises under hensyn til, at husstandsindkomsten er for lav i forhold til boligafgiften eller under hensyn til den boligsøgendes personlige forhold.


Definition af kriterier for, hvad der anses som et udsat boligområde, herunder specifikke økonomiske, sociale og kriminelle parametre.

 § 61 a. Ved et udsat boligområde forstås et område, hvor mindst to af følgende kriterier er opfyldt:
1) Andelen af beboere i alderen 18-64 år, der er uden tilknytning til arbejdsmarked eller uddannelse, overstiger 40 pct. opgjort som gennemsnittet over de seneste 2 år.
2) Andelen af beboere dømt for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer udgør mindst tre gange landsgennemsnittet opgjort som gennemsnittet over de seneste 2 år.
3) Andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grundskoleuddannelse, overstiger 60 pct.
4) Den gennemsnitlige bruttoindkomst for skattepligtige i alderen 15-64 år i området eksklusive uddannelsessøgende udgør mindre end 55 pct. af den gennemsnitlige bruttoindkomst for samme gruppe i regionen.


Definition af, hvad der forstås ved et ghettoområde i loven om almene boliger m.v., herunder de kriterier, der skal opfyldes.

 Stk. 2. Ved et ghettoområde forstås et boligområde, hvor andelen af indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande overstiger 50 pct., og hvor mindst to af kriterierne i stk. 1 er opfyldt.


Dette afsnit præciserer, hvad der forstås ved et boligområde i forbindelse med definitioner af udsatte boligområder og ghettoområder, herunder krav til fysisk sammenhæng og befolkningstal, samt ministerens beføjelser til at godkende ændringer i områdets sammensætning.

 Stk. 3. Ved et boligområde nævnt i stk. 1 og 2 forstås fysisk sammenhængende matrikelnumre, som i 2010 var ejet af almene boligafdelinger og havde sammenlagt mindst 1.000 beboere. Indenrigs- og boligministeren kan godkende opdeling af boligområder, og at andre matrikelnumre, som er fysisk sammenhængende med matrikelnumrene i 1. pkt., indgår i boligområdet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, afsnittet om udsatte boligområder, og præciserer definitionen af et "hårdt ghettoområde" som et boligområde, der i de seneste 4 år har opfyldt kriterierne for et ghettoområde, med en særlig过渡sregel for årene 2018-2020.

 Stk. 4. Ved et hårdt ghettoområde forstås et boligområde, som de seneste 4 år har opfyldt betingelserne i stk. 2, jf. dog stk. 5.


Dette afsnit præciserer overgangsregler for betingelserne for at et boligområde klassificeres som et "hårdt ghettoområde" i perioden 2018-2020, hvor kravet om fire på hinanden følgende år erstattes af fem år.

 Stk. 5. For årene 2018, 2019 og 2020 skal betingelserne i stk. 2 have været opfyldt de seneste 5 år.


Dette afsnit omhandler offentliggørelsen af områder, der opfylder kriterierne for at blive klassificeret som udsatte boligområder, ghettoområder eller hårde ghettoområder, herunder tidspunktet for den årlige offentliggørelse af disse områder.

 Stk. 6. Indenrigs- og boligministeren offentliggør den 1. december hvert år, hvilke områder der opfylder betingelserne i stk. 1, 2, 4 og 5.


Dette afsnit omhandler udlejning af ledige almene boliger til flygtninge og fastsætter, at kommunen har ansvaret for betaling af leje og garanti for boligens istandsættelse ved fraflytning, når boliger stilles til rådighed for flygtninge efter reglerne i lov om individuel boligstøtte.

 § 62. Såfremt den almene boligorganisation stiller ledige familieboliger eller ledige ungdomsboliger til rådighed for flygtninge, jf. § 65 i lov om individuel boligstøtte, finder reglerne i § 59, stk. 1, vedrørende kommunens betaling af leje og garanti for opfyldelse af boligtagerens forpligtelser over for boligorganisationen til at istandsætte boligen ved fraflytning tilsvarende anvendelse. Overdragelsen skal godkendes af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit omhandler udlejning af almene boliger til flygtninge og klageadgang ved afvisning.

 Stk. 2. Reglerne i § 61 om klageadgang finder tilsvarende anvendelse på flygtninge, som afvises i medfør af stk. 1.


Dette afsnit omhandler refusion af kommunens udgifter ved udlejning af almene boliger til flygtninge, herunder at staten refunderer udgifterne med 100 pct. kvartalsvis bagud på grundlag af en opgørelse over de faktisk afholdte udgifter.

 Stk. 3. Kommunens udgifter ved udlejning til flygtninge i medfør af stk. 1, § 51 a, stk. 5, og § 59, stk. 1, refunderes af staten med 100 pct. Refusionen udbetales kvartalsvis bagud på grundlag af en opgørelse over kommunens afholdte udgifter.


Dette afsnit omhandler regler for tilbagebetaling af udgifter til kommunen ved udlejning af almene boliger til flygtninge, som er omfattet af særlige ordninger med statsrefusion.

 Stk. 4. Flygtninge tilbagebetaler skyldige beløb i medfør af stk. 1, § 51 a, stk. 5, og § 59, stk. 1, til kommunalbestyrelsen i løbet af højst 5 år, idet tilbagebetalingen afpasses efter den pågældendes økonomiske forhold.


Kapitel 4, Udlejning og anvisning m.v., omhandler regler for udlejning af forskellige typer almene boliger, herunder familie-, ungdoms- og ældreboliger, samt særlige ordninger som inklusionsboliger. § 62 a indfører muligheden for, at almene familieboliger udlejes som inklusionsboliger til særligt sårbare grupper med social støtte.

 § 62 a. Den almene boligorganisation kan indgå aftale med kommunalbestyrelsen om, at et antal almene familieboliger fremover udlejes som inklusionsboliger med tilskud efter § 98 c. Ledige inklusionsboliger skal udlejes til psykisk og socialt sårbare personer, der i en periode har behov for en bolig med tilknyttede sociale støttefunktioner.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, afsnittet om udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i § 62 a, der omhandler inklusionsboliger. Afsnittet beskriver kommunalbestyrelsens rolle og ansvar ved anvisning af ledige inklusionsboliger, herunder krav om målrettede aftaler med beboere.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen har anvisningsretten til ledige inklusionsboliger. Anvisning skal ske efter en konkret vurdering af, hvorvidt inklusionsboligen kan understøtte, at en person kan opnå en selvstændig tilværelse i egen bolig. Før anvisning sker, skal kommunalbestyrelsen efter drøftelse med boligorganisationen indgå aftale med personen om mål for den periode, hvor personen har ophold i inklusionsboligen.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt paragraf 62 a, der vedrører inklusionsboliger. Afsnittet beskriver reglerne for lejeperioden for inklusionsboliger, herunder varighed, mulighed for forlængelse og kommunalbestyrelsens forpligtelse til at anvisning af en ny bolig efter lejeperiodens udløb.

 Stk. 3. Udlejning af en inklusionsbolig skal ske tidsbegrænset for en periode, der fastsættes i aftalen nævnt i stk. 2, 3. pkt. Lejeperioden kan ikke overstige 2 år, men kan efter kommunalbestyrelsens afgørelse undtagelsesvis forlænges ud over den aftalte lejeperiode, hvis lejeren fortsat skønnes at have behov for inklusionsboligen. Kommunalbestyrelsen er efter lejeperiodens udløb forpligtet til at anvise lejeren en anden bolig.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, § 62 a, der omhandler inklusionsboliger, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at kræve, at en almen boligorganisation opsiger lejemålet før den aftalte ophørsdato, hvis lejeren ikke længere har behov for boligen eller ikke har gavn af tilbuddet.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan under de omstændigheder, der nævnes i stk. 5, forlange, at den almene boligorganisation opsiger lejemålet med virkning fra et tidligere tidspunkt end den aftalte ophørsdato, jf. stk. 3.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og mere specifikt paragraf 62 a, der vedrører inklusionsboliger. Afsnittet beskriver betingelserne for, hvornår kommunalbestyrelsen kan opsige lejemålet for en lejer i en inklusionsbolig, baseret på en vurdering af lejerens behov.

 Stk. 5. Opsigelse efter stk. 4 kan ske, hvis kommunalbestyrelsen vurderer, at lejeren ikke længere har behov for en inklusionsbolig. Det samme gælder, hvis lejeren ikke har gavn af tilbuddet om en inklusionsbolig og har behov for et tilbud efter lov om social service. Opsigelse skal ske med virkning fra det tidspunkt, hvor kommunalbestyrelsen stiller en anden bolig til rådighed for lejeren eller visiterer denne til et tilbud efter lov om social service.


Dette afsnit omhandler udlejning af inklusionsboliger, som er beregnet til psykisk og socialt sårbare personer, og beskriver kommunens ansvar for betaling af leje og garantiståelse ved ledige boliger.

 Stk. 6. Kommunen betaler lejen for ledige inklusionsboliger. Kommunen garanterer desuden for lejerens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser over for boligorganisationen til at istandsætte boligen ved fraflytning.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer muligheden for, at en almen boligorganisation og kommunalbestyrelsen kan indgå aftale om at bruge ledige familieboliger som udslusningsboliger til personer i midlertidige boformer efter lov om social service.

 § 63. Den almene boligorganisation kan indgå aftale med kommunalbestyrelsen om at stille ledige almene familieboliger til rådighed for kommunalbestyrelsen med henblik på udlejning som udslusningsboliger, jf. stk. 2.


Dette afsnit omhandler udlejning af ledige almene familieboliger som udslusningsboliger til personer, der opholder sig i midlertidige boformer efter lov om social service, og fastsætter udlejningsvilkårene herfor.

 Stk. 2. En udslusningsbolig er en bolig, som udlejes til personer, der opholder sig i midlertidige boformer efter lov om social service §§ 107 eller 110, og som udlejes på de vilkår, der fremgår af § 4, stk. 3, i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler udlejning af udslusningsboliger, hvor kommunen stiller en ledig almen bolig til rådighed for midlertidig udlejning til personer i behov af midlertidigt bo, og indeholder regler for kommunens økonomiske ansvar for leje og garantier.

 Stk. 3. Kommunen betaler lejen (boligafgiften) fra det tidspunkt, fra hvilket den ledige bolig er til rådighed for kommunalbestyrelsen, og indtil udlejning sker. Kommunen garanterer endvidere for boligtagerens opfyldelse af kontraktmæssige forpligtelser over for boligorganisationen til at istandsætte boligen ved fraflytning. Opsiger udlejer lejekontrakten efter kommunalbestyrelsens anmodning, jf. § 4, stk. 3, 2. pkt., i lov om leje af almene boliger, betaler kommunen huslejen i perioden fra lejerens fraflytning, til genudlejning sker, dog ikke ud over det tidspunkt, hvorfra en opsigelse ville have haft virkning efter § 88 i lov om leje af almene boliger. Ændrer kommunalbestyrelsen beslutning om at råde over en bolig, som ikke er udlejet, skal lejen (boligafgiften) ikke betales ud over det tidspunkt, hvorfra en opsigelse ville have haft virkning.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og specifikt i underafsnittet om kommunale anvisnings- og godkendelsesordninger m.v. Afsnittet sikrer, at regler om kommunal anvisning af erstatningsboliger og udbetaling af godtgørelse ved ekspropriation også gælder for almene boliger, uanset ejer.

 § 63 a. Reglerne i lejelovens §§ 85 a-e om kommunal anvisning af erstatningsboliger og udbetaling af godtgørelse til lejere, der opsiges som følge af ekspropriation m.v., finder tilsvarende anvendelse på almene boliger, der ejes af en almen boligorganisation, en kommune, en region eller en selvejende institution.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer reglerne for, hvornår og hvordan en lejer har ret til en erstatningsbolig, når en lejeaftale ophører.

 § 63 b. Bortfalder en lejeaftale efter § 23 i lov om leje af almene boliger, har lejeren ret til en erstatningsbolig. Kommunalbestyrelsen anviser erstatningsboligen. Den anviste bolig skal være af passende størrelse, beliggenhed, kvalitet og udstyr. Boligen har en passende størrelse, når den enten har et rum mere end antallet af husstandsmedlemmer eller samme antal rum som husstandens tidligere bolig.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning m.v. og omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde tilskud til flytte- og etableringsudgifter for lejere, der fraflytter en almen boligafdeling, hvor der er behov for at stimulere fraflytning, som en del af boligsociale foranstaltninger.

 § 63 c. Kommunalbestyrelsen kan tilbyde at yde tilskud til hel eller delvis dækning af flytteudgifter og udgifter til etablering i ny bolig til lejere, som fraflytter en almen boligafdeling, hvor der er behov for at stimulere fraflytning.


Dette afsnit omhandler vilkårene for tildeling af tilskud til flytning og etablering i ny bolig for lejere, der fraflytter en almen boligafdeling, hvor der er behov for at stimulere fraflytning, og præciserer, at tilskuddet kun kan ydes, hvis lejeren flytter til en anden bolig i samme kommune.

 Stk. 2. Det er en forudsætning for tilskuddet, at lejeren flytter til en anden bolig i kommunen. Kommunalbestyrelsen fastsætter og offentliggør de nærmere vilkår for tilskuddet, herunder hvilke afdelinger eller dele af afdelinger, der er omfattet af muligheden for tilskud, den berettigede personkreds, tilskuddets størrelse baseret på gennemsnitlige rimelige flytte- og etableringsudgifter i kommunen og udbetaling af tilskuddet.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning m.v. og omhandler politiets mulighed for at videregive oplysninger til boligorganisationer og andre udlejere af almene boliger i forbindelse med tryghedsskabende indsats i boligområder.

 § 63 d. Politiet kan til en boligorganisation videregive oplysninger om strafferetlige afgørelser vedrørende forhold, som en beboer har begået inden for eller med virkning i det boligområde, som den pågældende bor i, eller mod en ansat i boligorganisationen, når videregivelsen må anses for nødvendig som led i en eksisterende tryghedsskabende indsats i det pågældende boligområde. Politiet kan tilsvarende videregive oplysninger til selvejende institutioner, kommuner og regioner, der udlejer almene boliger.


Dette afsnit omhandler politiets mulighed for at videregive oplysninger til boligorganisationer om strafferetlige afgørelser, der vedrører beboere, i forbindelse med tryghedsskabende foranstaltninger i boligområder.

 Stk. 2. Politiet er ikke forpligtet til at videregive oplysninger efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, hvordan boligorganisationer må behandle oplysninger modtaget fra politiet om strafferetlige afgørelser for at dokumentere opsigelse eller ophævelse af lejemål i boligområder med tryghedsskabende indsats.

 Stk. 3. En boligorganisation kan behandle oplysninger modtaget i medfør af stk. 1, i det omfang det er nødvendigt, for at oplysningerne som led i en eksisterende tryghedsskabende indsats i det pågældende boligområde kan tjene som dokumentation i sager om opsigelse og ophævelse af lejemål efter reglerne herom i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler tavshedspligt for ansatte og bestyrelse i en boligorganisation vedrørende oplysninger modtaget fra politiet om strafferetlige forhold i boligområdet, og henviser til gældende straffelovbestemmelser.

 Stk. 4. Ansatte hos og bestyrelsen i en boligorganisation har tavshedspligt med hensyn til oplysninger modtaget i medfør af stk. 1. Straffelovens § 152 og §§ 152 c-152 f finder tilsvarende anvendelse på de ansatte og den bestyrelse, der er nævnt i 1. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 4 om udlejning og anvisning m.v. og regulerer videregivelse af oplysninger mellem boligorganisationer og myndigheder i samme boligområde med henblik på at styrke trygheden, når et lejemål er opsagt eller ophævet af alvorlige grunde.

 § 63 e. En boligorganisation kan til andre boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner, der udlejer almene boliger i samme boligområde, videregive oplysning om, at et af boligorganisationens lejemål beliggende i boligområdet er blevet opsagt eller ophævet efter § 85, stk. 1, nr. 3 eller 4, eller § 90, stk. 1, nr. 7-10 eller 13, i lov om leje af almene boliger, hvis videregivelsen må anses for nødvendig for at styrke den tryghedsskabende indsats i boligområdet. Videregivelsen må alene omfatte oplysninger om navnet og adressen på den pågældende lejer og oplysning om, at opsigelsen eller ophævelsen er sket efter § 85, stk. 1, eller § 90, stk. 1, i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler regler for videregivelse af oplysninger mellem boligorganisationer og myndigheder i forbindelse med tryghedsskabende foranstaltninger i boligområder, herunder krav om kommunalbestyrelsens vurdering af, om der er tale om samme boligområde.

 Stk. 2. Forinden videregivelse af oplysninger efter stk. 1 skal kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor boligerne er beliggende, have vurderet, at der er tale om samme boligområde.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, der omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og mere specifikt paragraf 63 e, som regulerer videregivelse og behandling af oplysninger mellem boligorganisationer og myndigheder med henblik på at styrke trygheden i boligområder.

 Stk. 3. En boligorganisation kan behandle oplysninger modtaget i medfør af stk. 1, i det omfang behandlingen må anses for nødvendig for at vurdere, om der af hensyn til den tryghedsskabende indsats i boligområdet skal ske afvisning af en boligsøgende.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler for udlejnings- og anvisningsforhold samt regler for statsrefusion.

 § 64. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i §§ 51-54 og §§ 57-60, 60 a og 61-63. Indenrigs- og boligministeren kan herunder fastsætte regler om fortrinsret til ledige boliger for husstande med børn og for særlige befolkningsgrupper. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om udlejning efter § 51 b, herunder regler om beregning af 6-måneders-perioderne i § 51 b, stk. 1, og anvisning efter § 59, stk. 4. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler for boligorganisationernes pligt til indberetning af data til en internetbaseret boligportal etableret i henhold til § 94, nr. 5. Indenrigs- og boligministeren kan endvidere fastsætte regler om, hvorledes udlejningsreglerne kan fraviges i nødretssituationer (ganske ekstraordinære udlejningsvanskeligheder). Beskæftigelsesministeren kan efter forhandling med indenrigs- og boligministeren fastsætte regler om anvisning af statsrefusion, regnskabsaflæggelse og revision vedrørende statsrefusion efter § 62.


Dette afsnit i kapitel 64 omhandler, hvordan bestemmelser vedrørende udlejning, anvisning og boligsociale forhold for almene ældreboliger også finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ældreboliger samt kommunalt og regionalt ejede ældreboliger, med visse undtagelser.

 Stk. 2. Bestemmelserne i § 54, § 55, stk. 1-4, 6 og 8, og §§ 56, 58 a-58 c, 63 d og 63 e finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ældreboliger. Bestemmelserne i § 54, stk. 1, 4. pkt., § 55, stk. 1, § 56 og § 57, stk. 3, finder dog ikke anvendelse på selvejende almene ældreboliger efter det tidligere kapitel 9 a, jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006, jf. dog stk. 3. Bestemmelserne i § 63 d, stk. 1-3, og § 63 e finder tilsvarende anvendelse på almene ældreboliger, som ejes af kommuner og regioner.


Dette afsnit i kapitel 64 omhandler særlige regler for anvendelse af bestemmelserne i § 56 ved aftaler mellem kommunalbestyrelsen og selvejende almen ældreboliginstitutioner om midlertidig aflastningsbolig, og præciserer, at reglerne i § 56, stk. 2 og 3, dog finder anvendelse i sådanne tilfælde.

 Stk. 3. I det omfang der mellem kommunalbestyrelsen og en selvejende almen ældreboliginstitution, jf. det tidligere kapitel 9 a, jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006, indgås aftale om, at almene ældreboliger stilles til rådighed for personer, der har brug for boligen som midlertidig aflastningsbolig, finder bestemmelsen i § 56, 2. og 3. pkt., dog anvendelse.


Dette afsnit i kapitel 64 omhandler, hvordan regler om kommunal anvisning, godkendelse og tryghedsskabende foranstaltninger, der primært gælder for almene boligorganisationer, også finder tilsvarende anvendelse på selvejende institutioner med almene ungdomsboliger, med undtagelse for universitetsnære ungdomsboliger.

 Stk. 4. Bestemmelserne i § 59, stk. 3 og 8-12, og §§ 62, 63 d og 63 e finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger, som ejes af en selvejende institution. For universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6, gælder § 59, stk. 3 og 8-12, dog ikke.


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, at der i regler om statsrefusion efter § 62 kan fastsættes særlige retningslinjer for revisionen af regnskaberne i højst 12 kommuner for regnskabsåret 2021.

 Stk. 5. I reglerne udstedt i medfør af stk. 1, 6. pkt., kan det fastsættes, at revisionen for regnskabsåret 2021 i højst 12 kommuner skal foretages efter særlige regler.


Kapitel 5 omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud i almene boligorganisationer, og § 68 fastsætter regler for henlæggelser til tekniske installationer, hovedistandsættelse og vedligeholdelse i afdelingerne.

 § 68. I boligorganisationens afdelinger skal der foretages passende henlæggelser til fornyelse af tekniske installationer, til hovedistandsættelse samt til afholdelse af sådanne istandsættelses- og vedligeholdelsesudgifter, der påhviler boligorganisationens afdelinger efter reglerne i kapitel 6 i lov om leje af almene boliger. Midler fra sådanne henlæggelser kan i almindelighed ikke anvendes til andre formål.


Dette afsnit, § 6, indgår i kapitel 1 ("Almen boligvirksomhed") i lov om almene boliger m.v. og beskriver de kerneaktiviteter, som en almen boligorganisation er forpligtet til at udføre, herunder opførelse, udlejning, administration, vedligeholdelse og modernisering af boliger med offentlig støtte, samt salg af familieboliger efter kapitel 5 a.

 § 6. En almen boligorganisations kerneaktiviteter er at opføre, udleje, administrere, vedligeholde og modernisere almene boliger med tilhørende fællesfaciliteter og andre boliger med tilhørende fællesfaciliteter, hvortil der ydes eller er ydet offentlig støtte efter denne lov, efter tidligere love om boligbyggeri, efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap samt efter byggestøtte- og kollegiestøttelovgivningen, eller som er omfattet af disse love. Til kerneaktiviteterne regnes endvidere salg af familieboliger efter kapitel 5 a.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer boligorganisationens tilladte aktiviteter ud over kerneaktiviteterne, herunder aktiviteter med tilknytning til boliger og administration eller baseret på erhvervet viden gennem virksomheden.

 Stk. 2. Boligorganisationen kan herudover udføre aktiviteter, som har en naturlig tilknytning til boligerne og administrationen af disse, eller som er baseret på den viden, boligorganisationen har oparbejdet gennem sin virksomhed.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer boligorganisationens målsætninger for drift, økonomistyring og kvalitetsudvikling.

 § 6 a. Boligorganisationen skal sikre en forsvarlig og effektiv drift af boligorganisationen og dens afdelinger, herunder udøve god økonomistyring og egenkontrol og løbende fremme kvalitet og effektivitet.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer boligorganisationens målsætninger vedrørende økonomisk, social og fysisk drift af boligafdelingerne.

 § 6 b. Boligorganisationen skal drage omsorg for, at de almene boligafdelinger er økonomisk og socialt velfungerende og fysisk fremstår i god og tidssvarende standard.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, afsnittet "Målsætninger", og præciserer boligorganisationens målsætning om at sikre høj kvalitet i byggeri og renovering af almene boliger, samtidig med at omkostninger og husleje holdes på et bæredygtigt niveau.

 § 6 c. Boligorganisationen skal i forbindelse med opførelse og renovering m.v. af almene boliger tilstræbe at få mest mulig værdi for de investerede midler. Byggeriet skal have en god arkitektonisk, teknisk, sundhedsmæssig og miljø- og energimæssig kvalitet. Omkostninger og husleje skal samtidig holdes på et sådant niveau, at boligerne kan påregnes udlejet efter deres formål.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, afsnittet "Målsætninger", og præciserer boligorganisationens målsætning om at fremme socialt gennemskab og diversitet i beboersammensætningen ved udlejning af boliger.

 § 6 d. Boligorganisationen skal ved udlejning af boliger tilgodese grupper, som har vanskeligheder med at skaffe sig en passende bolig på almindelige markedsvilkår. Derudover skal en varieret beboersammensætning søges fremmet.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer blandt de overordnede målsætninger for boligorganisationer, at ledelsen skal fremme et velfungerende beboerdemokrati som en del af sin ansvarsområde.

 § 6 e. Boligorganisationens ledelse skal udvise god ledelsesskik og arbejde for at fremme et velfungerende beboerdemokrati.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer målsætninger for boligorganisationens drift, herunder samarbejde med kommunalbestyrelsen og andre parter for at opfylde lovens formål.

 § 6 f. Boligorganisationen og kommunalbestyrelsen skal gennem etablering af samarbejde og indgåelse af aftaler arbejde for at realisere lovens formål og målsætninger. Boligorganisationen og kommunalbestyrelsen skal i nødvendigt omfang koordinere deres indsats i det enkelte boligområde med andre relevante parter.


Kapitel 5 omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud i almene boliger, og § 73 beskæftiger sig specifikt med muligheden for at nedsætte beboerindskud, når disse væsentligt overstiger indskuddet for tilsvarende boliger i nybyggeri, og hvordan midlerne hertil kan tilvejebringes via henlæggelser eller dispositionsfonden.

 § 73. Hvis den nye boligtagers beboerindskud væsentligt overstiger indskuddet for tilsvarende boliger i nyt byggeri, kan boligorganisationen nedsætte indskuddet. De hertil nødvendige midler tilvejebringes ved henlæggelser i boligorganisationens afdelinger eller stilles til rådighed for afdelingen af organisationens dispositionsfond, jf. § 20, stk. 3.


Dette afsnit omhandler muligheden for kommunalbestyrelsen at yde garanti for lån til nedsættelse af beboerindskud i tidligere lette kollektivboliger, som er omdannet til almene boliger, under bestemte vilkår.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan yde garanti for optagelse af lån, jf. § 118, stk. 4, der anvendes til nedsættelse af beboerindskud i tidligere lette kollektivboliger. Det er en forudsætning, at beboerindskuddene væsentligt overstiger indskuddet for tilsvarende boliger i nyt byggeri. Lånet kan ydes med henblik på at nedbringe beboerindskuddet til minimalt 2 pct. af den endeligt godkendte anskaffelsessum ved byggeriets opførelse. Det beløb, hvormed beboerindskuddet nedsættes, udbetales til den pågældende boligtager. Hvis boligtageren har modtaget lån efter lov om individuel boligstøtte til betaling af beboerindskuddet, udbetales beløbet dog til långiver.


Dette afsnit omhandler vilkårene for kommunalbestyrelsens ydelse af tilsagn om ydelsesstøtte til lån, der er optaget til nedsættelse af beboerindskud i tidligere lette kollektivboliger, herunder beregning og regulering af låntagers betaling samt krav om kommunal garanti.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan på statens vegne give tilsagn om ydelsesstøtte til det lån, der er nævnt i stk. 2. Låntagers betaling på lånet beregnes første gang 3 måneder efter låneoptagelsen som 3,74 pct. p.a. af lånets hovedstol. Beløbet reguleres en gang årligt med 75 pct. af stigningen i nettoprisindekset eller, hvis dette er steget mindre, lønindeks for den private sektor. Regulering foretages første gang i den første termin i lånets andet år, og sidste gang i den første termin i det 35. år efter låneoptagelsen. § 30 a, stk. 1, § 80 c, § 129, stk. 1, 4.-7. pkt. og stk. 2, § 130, stk. 1 og 2, og § 134 finder tilsvarende anvendelse. Det er en forudsætning, at kommunalbestyrelsen yder garanti for hele lånet.


Dette afsnit omhandler kommunens økonomiske medvirken til ydelsesstøtten for lån til renovering og modernisering af ungdomsboliger, hvor staten yder en del af støtten, og kommunen derfor godtgør en andel af udgifterne til staten.

 Stk. 4. Kommunen godtgør staten en andel af ydelsesstøtten efter stk. 3. Andelen fastsættes af indenrigs- og boligministeren i forbindelse med fastsættelse af lån efter § 118, stk. 4.


Dette afsnit indgår i kapitel 5, der omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud, og præciserer kommunens mulighed for at dække beboerindskud ved ombygning til almen ældrebolig.

 § 74. Kommunen kan i stedet for at yde et lån efter § 54, stk. 3, i lov om individuel boligstøtte yde et beløb til dækning af det i § 118, stk. 1, nævnte indskud, når en lejer i en udlejningsejendom, der ombygges til en almen ældrebolig, i forvejen bebor den ombyggede bolig.


Dette afsnit omhandler kommunens pligt til at yde et beløb til dækning af beboerindskud for beboere, der genhuses eller visiteres til almene ældreboliger fra plejehjem eller beskyttede boliger, som nedlægges eller ombygges.

 Stk. 2. Kommunen skal yde et beløb til dækning af det i § 118, stk. 1 eller 2, nævnte indskud til
1) beboere på plejehjem eller i beskyttet bolig, der nedlægges eller ombygges til almene ældreboliger, når beboerne genhuses i almene ældreboliger, og
2) beboere, der visiteres fra plejehjem eller beskyttet bolig til almene ældreboliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 om vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud og præciserer kommunens pligt til at yde et beløb til dækning af beboerindskud for beboere, der genhuses eller visiteres til almene ældreboliger fra nedlagte eller ombyggede institutioner.

 Stk. 3. Kommunen skal yde et beløb til dækning af det i § 118, stk. 1 eller 2, nævnte indskud til
1) beboere i en institution opført efter den tidligere bistandslovs § 112, § 92 i den tidligere lov om social service og § 108 i lov om social service, der nedlægges eller ombygges til regionale almene ældreboliger, når beboerne genhuses i almene ældreboliger, og
2) beboere, der visiteres fra en institution opført efter den tidligere bistandslovs § 112, § 92 i den tidligere lov om social service og § 108 i lov om social service til almene ældreboliger.


Dette afsnit omhandler kommunens udbetaling af midler til dækning af beboerindskud i forbindelse med ombygning eller genhusning af beboere i ældreboliger og plejeboliger, herunder tilbagebetaling til kommunen ved lejemålets ophør.

 Stk. 4. Det i stk. 1, 2 og 3 nævnte beløb udbetales til udlejeren. Ved lejemålets ophør tilbagebetaler udlejeren beløbet til kommunen med fradrag af foretagen modregning efter reglerne i kapitel 9 i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 om vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud og præciserer reglerne for statsrefusion af kommunale udbetalinger til dækning af beboerindskud i forbindelse med ombygning af udlejningsejendomme til almene ældreboliger.

 Stk. 5. Staten refunderer kommunens udbetalinger efter stk. 4, 1. pkt., med to tredjedele. Kommunen indbetaler til staten de beløb, som modtages efter stk. 4, 2. pkt., dog højst et beløb svarende til statsrefusionen efter 1. pkt.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af regler for nedsættelse af beboerindskud i forbindelse med ældreboliger, der ejes af kommuner eller regioner, og henviser til bestemmelser i § 73 om finansiering af sådanne indskud.

 Stk. 6. Bestemmelsen i § 73, stk. 1, 1. pkt., finder tilsvarende anvendelse på almene ældreboliger, som ejes af en kommune eller en region.


Dette afsnit indgår i kapitel 5, der omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud i almene boliger, og præciserer, at reglerne om henlæggelser til fornyelse og nedsættelse af beboerindskud også gælder for selvejende ungdoms- og ældreboliger.

 Stk. 7. Bestemmelserne i § 68 og § 73, stk. 1, 1. pkt., finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdoms- og ældreboliger.


Kapitel 5 omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud i almene boliger, og § 74 a specificerer, at kommunalbestyrelsen kan dække udgifter til istandsættelse i almene plejeboliger, når skader er forvoldt af lejere med funktionsnedsættelse eller særlige sociale problemer.

 § 74 a. Kommunalbestyrelsen afholder udgifter til istandsættelsesarbejde i almene plejeboliger, når skader er forvoldt af en lejer med en psykisk eller fysisk funktionsnedsættelse eller særlige sociale problemer, der hindrer den pågældende i at leve op til pligten til at behandle det lejede forsvarligt, jf. § 78 i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 5, som omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud i almene boliger, og præciserer myndighedernes beføjelser til at fastsætte nærmere regler og procedurer i forbindelse med finansiering, statsrefusion og revision af midler relateret til disse områder.

 § 75. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de i §§ 68, 73 og 74 nævnte forhold. Beskæftigelsesministeren kan efter forhandling med indenrigs- og boligministeren fastsætte regler om anvisning af statsrefusion, regnskabsaflæggelse og revision vedrørende de beløb, der er nævnt i § 74.


Dette afsnit omhandler regler for revision af regnskaber for regnskabsåret 2021 i forbindelse med statsrefusion eller statstilskud til almene boligorganisationer, og det fastsættes, at særlige regler kan gælde for højst 12 kommuner.

 Stk. 2. I reglerne udstedt i medfør af stk. 1, 2. pkt., kan det fastsættes, at revisionen for regnskabsåret 2021 i højst 12 kommuner skal foretages efter særlige regler.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder betingelser for godkendelse, kriterier for købere og finansielle regler for salget. Dette afsnit indgår i den overordnede lovgivning om almen boligvirksomhed og regulerer overgangen fra udlejning til ejerskab i alment boligbyggeri.

 § 75 a. Indenrigs- og boligministeren kan efter fælles ansøgning fra kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation godkende salg af almene familieboliger i boligorganisationens afdelinger i kommunen. Der kan ansøges om salg til almene lejere af boligerne og salg af ledige boliger. Efterfølgende ændringer af salgets omfang skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger og indgår i kapitel 5 a i loven om almene boliger m.v.

 Stk. 2. Ved ansøgning om godkendelse efter stk. 1 meddeler kommunalbestyrelsen og boligorganisationen, hvilke afdelinger og boliger der ønskes omfattet af salg.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og præciserer, at kommunalbestyrelsen og boligorganisationen kan fastsætte særlige kriterier for, hvem der kan købe boliger i udsatte boligafdelinger, med henblik på at sikre en ansvarlig udvikling af disse områder.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen kan fastsætte kriterier for, hvem der kan sælges til i udsatte almene boligafdelinger, jf. § 91 a, stk. 1. Indenrigs- og Boligministeriet orienteres om de fastsatte kriterier.


Kapitel 5 a, § 75 a, stk. 4 – Regler om salg af almene familieboliger til lejere og ledige boliger, herunder kommunens og boligorganisationens offentliggørelse af salgets omfang og eventuelle udvalgskriterier.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen offentliggør salgets omfang og eventuelle kriterier fastsat efter stk. 3.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder betingelser for godkendelse, kriterier for købere og finansielle regler. § 75 b er en del af denne kapitel og beskriver en specifik procedure, hvor kommunalbestyrelsen kan ansøge indenrigs- og boligministeren om godkendelse til salg af almene familieboliger til nuværende lejere.

 § 75 b. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning fra kommunalbestyrelsen godkende salg af almene familieboliger i kommunen til almene lejere af boligerne.


Dette afsnit omhandler salg af almene familieboliger til lejere og indgår i kapitel 5 a, som beskriver reglerne for salg af almene boliger som ejerboliger.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning fra en almen boligorganisation godkende salg af almene familieboliger i boligorganisationens afdelinger til almene lejere af boligerne.


Dette afsnit omhandler betingelser for salg af almene familieboliger til lejere eller som ejerboliger, herunder krav til godkendelse fra indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 3. Det er en betingelse for ministerens godkendelser efter stk. 1 og 2, at ansøgeren sandsynliggør, at der ikke vil opstå tab i forbindelse med salget.


Dette afsnit er en del af Kapitel 5 a, som omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, og præciserer, at reglerne i § 75 a også finder tilsvarende anvendelse i forbindelse med salg efter § 75 b.

 Stk. 4. Bestemmelserne i § 75 a finder tilsvarende anvendelse.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder procedurer for godkendelse og gennemførelse af salg. § 75 c specificerer, at afdelingsmødet skal godkende salg efter § 75 a og § 75 b, herunder kriterier for salg i udsatte boligafdelinger og lejernes ret til lån.

 § 75 c. Afdelingsmødet godkender salg efter § 75 a og § 75 b, herunder de fastsatte kriterier ved salg af boliger i udsatte almene boligafdelinger og den trufne beslutning om lejernes ret til lån som nævnt i § 75 i, stk. 1. Afdelingsmødet godkender endvidere efterfølgende ændringer af salgets omfang og efterfølgende ændringer af de fastsatte kriterier ved salg i udsatte afdelinger.


Dette afsnit omhandler godkendelse og ændringer af salg af almene familieboliger i henhold til kapitel 5 a i loven om almene boliger m.v.

 Stk. 2. Afdelingsmødets godkendelse efter stk. 1 af salg efter § 75 a og § 75 b kan ikke senere ændres.


Dette afsnit omhandler godkendelsesprocedurer for salg af almene familieboliger til lejere i afdelingen, som er reguleret i kapitel 5 a i loven om almene boliger m.v.

 Stk. 3. Ved salg efter § 75 b skal afdelingsmødets godkendelse som nævnt i stk. 1 bekræftes ved urafstemning med tilslutning fra mindst 2/3 af afdelingens samlede antal stemmer.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder betingelser for salg, godkendelsesprocedurer og økonomisk behandling af nettoprovenu. § 75 d indgår i denne ramme og fastlægger procedurer for standsning af salg, når det forventes at medføre væsentligt negativt nettoprovenu.

 § 75 d. Boligorganisationen skal træffe beslutning om standsning af salg, hvis salget i en afdeling vil medføre et væsentligt negativt nettoprovenu, og hvis det må forventes, at kommende salg inden for en overskuelig fremtid også vil medføre et væsentligt negativt nettoprovenu. En beslutning efter 1. pkt. omfatter ikke salg, hvor der er indgået købsaftale. Boligorganisationens beslutning skal godkendes af kommunalbestyrelsen og derefter af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a, som omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, og fastsætter betingelserne for, hvornår en boligafdeling kan omfattes af salg.

 § 75 e. En afdeling kan omfattes af salg, hvis flertallet af familieboligerne i afdelingen i 15 år i alt har fungeret som en eller flere af de følgende boligtyper:
1) Almen bolig,
2) almennyttig bolig eller
3) anden bolig opført med støtte efter byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilovgivningen eller den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, jf. lovbekendtgørelse nr. 664 af 8. august 2002, som ændret ved § 76 i lov nr. 145 af 25. marts 2002 og § 5 i lov nr. 1219 af 27. december 2003.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder procedurer og vilkår for gennemførelse af salget.

 § 75 f. Boligorganisationens bestyrelse skal uden unødigt ophold sikre en forsvarlig gennemførelse af salget.


Kapitel 5 a – Salg af almene familieboliger som ejerboliger – Vilkår og salgets gennemførelse

 § 75 g. Den enkelte bolig sælges til markedsprisen som ejerbolig.


Dette afsnit omhandler vilkårene for salg af almene familieboliger til lejere i henhold til kapitel 5 a i loven om almene boliger m.v., herunder fastsættelse af markedspris ved ejendomsmægler.

 Stk. 2. Ved salg til lejerne fastsættes markedsprisen ved en vurdering foretaget af en ejendomsmægler. Hvis den første bolig, der sælges i afdelingen, sælges til lejeren, vurderes den i fællesskab af to ejendomsmæglere.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og præciserer, hvordan markedsprisen for en bolig fastsættes ved salg, herunder at vurderingen sker ud fra kontant betaling og uden hensyntagen til eventuelle rente- og afdragsfrie lån efter § 75 i.

 Stk. 3. Vurderingen efter stk. 2 foretages på grundlag af værdien i handel og vandel, når købesummen skal erlægges kontant. Ved vurderingen ses bort fra eventuelle lån efter § 75 i.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a, som omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, og præciserer betingelserne for lejeres ret til at købe deres bolig.

 § 75 h. Lejerens mulighed for at købe en almen familiebolig efter dette kapitel indtræder ved lejeforholdets påbegyndelse og bortfalder ved lejeaftalens opsigelse eller ophævelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for salg af almene familieboliger til lejerne, herunder opgørelse og betaling af økonomiske forpligtelser mellem boligorganisationen og lejeren i forbindelse med køb.

 Stk. 2. Det økonomiske mellemværende mellem boligorganisationen og lejeren gøres op i rimelig tid inden det tidspunkt, hvor købsaftalen påregnes indgået. Skyldige beløb betales senest på overtagelsesdagen.


Kapitel 5 a omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder vilkår for finansiering og støtteordninger ved køb af boliger af lejere.

 § 75 i. Ved salg efter § 75 a kan kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation beslutte, at afdelingen kan yde et rente- og afdragsfrit lån på 30 pct. af markedsprisen, jf. § 75 g, til almene lejere i afdelingen, som køber deres egen bolig eller en ledig bolig i afdelingen.


Dette afsnit omhandler reglerne for salg af almene familieboliger som ejerboliger, herunder muligheden for, at lejere kan optage rente- og afdragsfrie lån til køb af deres bolig, og beslutningskompetencen herom ved forskellige typer salg.

 Stk. 2. Ved salg efter § 75 b træffer kommunalbestyrelsen henholdsvis boligorganisationen den beslutning om lån, som er nævnt i stk. 1.


Kapitel 5 a, § 75 i, stk. 3 – Regler for rente- og afdragsfrit lån ved salg af almene familieboliger til lejere.

 Stk. 3. Køber flere lejere boligen i sameje, eller køber lejeren boligen i sameje med andre personer, som er samlevende med lejeren, kan køberne optage lånet i forening.


Dette afsnit omhandler vilkårene for rente- og afdragsfrie lån ved salg af almene familieboliger til lejerne, herunder krav til sikkerhed og gebyrer.

 Stk. 4. Lånet skal have tinglyst sikkerhed i ejendommen inden for 80 pct. af købesummen. Boligorganisationen opkræver et gebyr til dækning af boligorganisationens udgifter i forbindelse med administrationen af lånet, herunder i forbindelse med rykningstilsagn.


Dette afsnit omhandler vilkårene for indfrielse af et rente- og afdragsfrit lån, som kan ydes til lejere, der køber deres almenbolig, herunder undtagelser fra indfrielsespligt ved fraflytning, hvis ægtefælle eller samlever fortsat bor i boligen.

 Stk. 5. Lånet forfalder til indfrielse ved den tidligere lejers fraflytning, medmindre den tidligere lejers ægtefælle eller personer, som har været samlevende med den tidligere lejer i mindst 2 år, bliver boende i den købte bolig.


Dette afsnit omhandler vilkårene for indfrielse af et rente- og afdragsfrit lån, som kan ydes til lejere i almindelige familieboliger ved køb af boligen, herunder specifikke regler for, hvornår lånet forfalder ved ejerskifte, og under hvilke omstændigheder en tidligere lejer eller nære pårørende kan overtage lånet.

 Stk. 6. Lånet forfalder endvidere til indfrielse ved helt eller delvist ejerskifte. Den tidligere lejer kan dog ved overtagelse af en samejers andel af boligen overtage en tilsvarende del af lånet. Den tidligere lejers ægtefælle eller personer, som har været samlevende med den tidligere lejer i mindst 2 år, kan ved overtagelse af den tidligere lejers andel af boligen overtage en tilsvarende del af lånet. Hvis den tidligere lejer har købt boligen i sameje med sin ægtefælle eller en anden person, som har været samlevende med den tidligere lejer i mindst 2 år, og hvis den tidligere lejer overdrager sin andel af boligen til en anden person, forfalder kun den tidligere lejers andel af lånet.


Dette afsnit omhandler vilkårene for rente- og afdragsfrie lån ved salg af almene familieboliger til lejere, herunder beregning og forrentning af lånet efter forfald.

 Stk. 7. Lånet forrentes fra forfaldsdagen med en rente, der er fastsat efter § 5, stk. 1 og 2, i renteloven.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og beskriver reglerne for, hvordan den årlige opgørelse af indtægter og udgifter ved salg i en afdeling skal foretages som led i årsregnskabet.

 § 75 j. Den almene boligorganisation udarbejder hvert år som en del af årsregnskabet en samlet opgørelse over indtægter og udgifter i forbindelse med salg i afdelingen i løbet af regnskabsåret. Det årlige nettoprovenu ved salg i en afdeling opgøres som den samlede salgssum, som er fastsat efter § 75 g, for de boliger, der er solgt i løbet af året, fratrukket beløb som nævnt i stk. 2 og 4 og stk. 5, 2. pkt., og tillagt beløb som nævnt i stk. 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og beskriver, hvilke udgifter der skal fratrækkes fra den samlede salgssum ved beregning af nettoprovenuet for salget af boliger i en almen boligafdeling.

 Stk. 2. Fra den samlede salgssum fratrækkes
1) tilbagebetaling af beboerindskud,
2) forholdsmæssig indfrielse af afdelingens lån,
3) gebyrer og afgifter i forbindelse med relaksation og indfrielse af afdelingens lån og omberegning af støtte,
4) omkostninger til udstykning og opdeling,
5) omkostninger til vurderinger,
6) betaling af de solgte boligers forholdsmæssige andel af et opsamlet driftsunderskud til afdelingen,
7) godtgørelse for lejernes forbedringer af det lejede,
8) udgifter til energimærkning og energiplan vedrørende de solgte boliger,
9) omkostninger til udarbejdelse af købsaftaler,
10) boligorganisationens administrationsudgifter i tilknytning til salgene,
11) lejetab svarende til maksimalt 12 måneders husleje i forbindelse med salg af ledige boliger,
12) ydelser i perioden fra overtagelsesdagen til indfrielsesdagen på den del af lånene, der indfries,
13) tilbagebetaling af støtte modtaget i perioden fra overtagelsesdagen til indfrielsesdagen,
14) eventuelle løbende bidrag til Byggeskadefonden, som ejerne af boliger, der er solgt efter dette kapitel, er pligtige at betale,
15) udgifter til rente- og afdragsfrie lån ydet til lejere, som har købt boliger efter dette kapitel,
16) udgifter til eventuel udarbejdelse af tilstandsrapport og oplysning om ejerskifteforsikring samt udgift til ejerskifteforsikring efter kapitel 1 i lov om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom m.v.,
17) erstatning og forholdsmæssigt afslag for fejl og mangler ved tidligere solgte boliger og
18) andre udgifter i forbindelse med salget, herunder afdelingens omkostninger ved mellemfinansiering og andre udlæg.


Dette afsnit indgår i reglerne om opgørelse og anvendelse af nettoprovenuet ved salg af almene familieboliger til ejerbolig efter kapitel 5 a i lov om almene boliger m.v., og beskriver, hvilke beløb der lægges til den samlede salgssum ved beregningen af nettoprovenuet.

 Stk. 3. Til den samlede salgssum lægges
1) lejernes erstatning for misligholdelse,
2) den del af afdelingens henlæggelser på overtagelsestidspunktet til periodisk fornyelse og istandsættelse, der svarer til de solgte boligers forholdsmæssige andel,
3) den del af afdelingens henlæggelser til indvendig vedligeholdelse, der svarer til de solgte boligers forholdsmæssige andel,
4) indtægter i forbindelse med salgene, herunder forrentning af deponerede købesummer, og
5) indtægter fra tilbagebetaling af tidligere ydede rente- og afdragsfrie lån.


Dette afsnit omhandler reglerne for indbetaling af midler til ejer- eller grundejerforeninger ved salg af almene familieboliger efter kapitel 5 a i forbindelse med ophævelse af den almindelige boligafdeling.

 Stk. 4. Af salgssummen indbetales 6.500 kr. pr. solgt bolig til den ejerforening, som de solgte boliger er omfattet af. Er de solgte boliger ikke omfattet af en ejerforening, indbetales beløbet til en grundejerforening, der alene omfatter boliger, som var omfattet af afdelingen på tidspunktet for det første salg efter dette kapitel. Beløbet reguleres én gang årligt med stigningen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2012.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og beskriver, hvordan et eventuelt økonomisk underskud ved salg dækkes, herunder anvendelse af lån og endelig dækning af tabet af boligorganisationen.

 Stk. 5. Overstiger summen af de beløb, der er nævnt i stk. 2 og 4, salgssummen tillagt beløb efter stk. 3 for salg efter § 75 a og § 75 b, stk. 2, dækkes underskuddet med et lån. Ved senere salg i samme afdeling tilbagebetales det nævnte lån inklusive renter, og nettoprovenuet efter stk. 1 reduceres tilsvarende. Har afdelingen ikke indfriet lånet inklusive renter, når alle de boliger, der er udlagt til salg, er solgt, og når de eventuelle lån, der er ydet efter § 75 i, er tilbagebetalt, dækker boligorganisationen tabet.


Dette afsnit indgår i kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger og beskriver, hvordan et eventuelt underskud ved salg dækkes af et lån fra Landsbyggefonden, som tilbagebetales ved senere salg, og at Landsbyggefonden dækker eventuelt resterende tab med midler fra nybyggerifonden.

 Stk. 6. Overstiger summen af de beløb, der er nævnt i stk. 2 og 4, salgssummen tillagt beløb efter stk. 3 for salg efter § 75 b, stk. 1, dækkes underskuddet med et lån fra Landsbyggefonden. Ved senere salg i samme afdeling tilbagebetales det nævnte lån inklusive renter, og nettoprovenuet efter stk. 1 reduceres tilsvarende. Har afdelingen ikke indfriet lånet inklusive renter, når alle de boliger, der er udlagt til salg, er solgt, og når de eventuelle lån, der er ydet efter § 75 i, er tilbagebetalt, dækker Landsbyggefonden tabet med midler fra nybyggerifonden.


Nettoprovenuet fra salg af almene familieboliger efter kapitel 5 a indbetales til Landsbyggefonden, medmindre der er tale om salg i udsatte boligafdelinger, hvor nettoprovenuet kan overføres til dispositionsfonden.

 § 75 k. Nettoprovenuet efter § 75 j indbetales til Landsbyggefonden, jf. dog stk. 2.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af nettoprovenuet ved salg af almene boliger og beskriver, under hvilke vilkår Landsbyggefonden kan godkende, at nettoprovenuet fra salg i udsatte boligafdelinger overføres til dispositionsfonden til brug for aktiviteter i områder med godkendt helhedsplan.

 Stk. 2. Ved salg i udsatte almene boligafdelinger, jf. § 91 a, stk. 1, kan Landsbyggefonden efter ansøgning godkende, at nettoprovenuet helt eller delvis overføres til dispositionsfonden og anvendes til aktiviteter og initiativer i den almene boligorganisations afdelinger, som er omfattet af en godkendt helhedsplan for det område, hvor den afdeling, hvori der er sket salg, er beliggende.


Dette afsnit omhandler forhåndsgodkendelse fra Landsbyggefonden af anvendelsen af nettoprovenuet ved salg af almene boliger efter kapitel 5 a, herunder procedurer for godkendelse og underretning af indenrigs- og boligministeriet.

 Stk. 3. Landsbyggefonden kan meddele forhåndsgodkendelse til anvendelse af nettoprovenuet efter stk. 2, inden der søges om indenrigs- og boligministerens godkendelse af salg. Fonden sender kopi af sin afgørelse til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler indberetningspligt for salg af almene familieboliger som ejerboliger i henhold til kapitel 5 a, hvor almindelige boligorganisationer skal indberette gennemførte salg til Landsbyggefonden og Byggeskadefonden.

 § 75 l. Almene boligorganisationer indberetter salg efter dette kapitel til Landsbyggefonden og Byggeskadefonden.


Dette afsnit omhandler salg af almene familieboliger som ejerboliger og indgår i kapitel 5 a i loven om almene boliger m.v. Afsnittet sætter rammerne for, hvordan Indenrigs- og Boligministeriet fastsætter nærmere regler for hele processen omkring salg, herunder ansøgning, godkendelse, vilkår, gennemførelse, regnskab og revision.

 § 75 m. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om ansøgning og godkendelse af salg efter dette kapitel, vilkår, herunder vilkår ved salg af ledige boliger, salgets gennemførelse og opgørelse af nettoprovenuet. Ministeren fastsætter endvidere regler om indfrielse af afdelingens lån, regnskab og revision for salg efter dette kapitel.


Kapitel 6 omhandler Landsbyggefonden, herunder dens organisation, formål, indtægter og kapitalforvaltning. Dette afsnit indleder kapitlet og beskriver fondens grundlæggende formål som en selvejende institution.

 § 76. Landsbyggefonden er en selvejende institution, der har til formål at fremme det almene byggeris selvfinansiering.


Kapitel 6, § 76, stk. 2: Organisation og sammensætning af bestyrelsen i Landsbyggefonden.

 Stk. 2. Fonden ledes af en bestyrelse på 9 medlemmer. Formanden for bestyrelsen og 4 andre medlemmer vælges af BL. Af bestyrelsens øvrige 4 medlemmer vælger Lejernes Landsorganisation i Danmark to medlemmer, som skal være boligtagere i alment byggeri, KL vælger et medlem, og Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune vælger i fællesskab et medlem. Efter samme regler vælges stedfortrædere for formanden og de øvrige medlemmer. Alle valg sker for 4 år ad gangen. Genvalg kan finde sted.


Dette afsnit omhandler bestyrelsens rolle i Landsbyggefonden, herunder fastlæggelse af retningslinjer for fondens daglige administration og godkendelse af generelle forskrifter og vejledninger til indskydere og låntagere.

 Stk. 3. Bestyrelsen træffer nærmere bestemmelse om varetagelsen af den daglige administration af fondens anliggender og fastlægger retningslinjer for arbejdets tilrettelæggelse. Generelle forskrifter og vejledninger, der udsendes til indskydere og låntagere, skal godkendes af bestyrelsen.


Dette afsnit omhandler godkendelse og indhold af vedtægterne for Landsbyggefonden, som er en selvejende institution med formål om at fremme det almene byggeris selvfinansiering, og indgår i kapitel 6, der beskriver fondens organisation og virke.

 § 77. Fondens vedtægter skal godkendes af indenrigs- og boligministeren. De skal indeholde bestemmelser, der sikrer en forsvarlig tilrettelæggelse af fondens virksomhed med henblik på opfyldelsen af dens formål.


Dette afsnit omhandler reglerne for indsendelse og indhold af årsregnskab og beretning for Landsbyggefonden, som en del af fondens årlige rapporteringspligt til indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 2. Senest 4 måneder efter hvert regnskabsårs afslutning skal fondens årsregnskab underskrevet af bestyrelsen og attesteret af revisor indsendes til indenrigs- og boligministeren tillige med bestyrelsens beretning for det forløbne regnskabsår. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere retningslinjer for regnskabets og beretningens form og indhold.


Dette afsnit omhandler revision af regnskaberne for Landsbyggefonden, som er en selvejende institution under tilsyn af indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 3. Fondens regnskaber revideres af en godkendt revisor, der udpeges af indenrigs- og boligministeren efter indstilling fra fonden. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere retningslinjer for udøvelsen af revisors virksomhed.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer fondens pligt til at oplyse indenrigs- og boligministeren om sin virksomhed, herunder fremtidige udlån og forventede midler.

 Stk. 4. Fonden skal på forlangende give indenrigs- og boligministeren enhver oplysning om fondens virksomhed, herunder om bestyrelsens skøn over omfanget af fondens fremtidige udlånsvirksomhed og størrelsen af de forventede udlånsmidler.


Kapitel 6, afsnit "Fondens indtægter", omhandler hvordan Landsbyggefonden sikrer sine indtægter gennem indbetalinger fra almene boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner i overensstemmelse med de efterfølgende paragraffer.

 § 78. Fondens midler tilvejebringes ved indbetalinger fra de almene boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner i henhold til §§ 79-80 f.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at optage statslån til dækning af udgifter i henhold til § 98 a, som vedrører støtte til frikøb af tilbagekøbsklausuler for almen boligorganisationer.

 Stk. 2. Fonden kan med indenrigs- og boligministerens tilladelse optage statslån til dækning af fondens udgifter efter § 98 a.


Kapitel 6, afsnit om Landsbyggefonden, omhandler fondens indtægter og mulighed for at optage lån til dækning af forpligtelser i forbindelse med huslejebidrag til udsatte boligafdelinger.

 Stk. 3. Fonden kan med indenrigs- og boligministerens tilladelse optage lån til dækning af fondens forpligtelser i henhold til § 96 d, stk. 1.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at optage statslån, når dets indtægter ikke dækker udgifterne til støtteordninger som renovering, boligsocial indsats og infrastrukturændringer i udsatte boligområder, og at statens udgifter herfor skal dækkes af fonden.

 Stk. 4. Når fondens indtægter ikke kan dække fondens udgifter efter § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, § 91 a, stk. 1 og 2, og §§ 91 b og 92 a-92 c, kan fonden med indenrigs- og boligministerens godkendelse optage statslån til udligning af forskellen. Fondens lån skal afvikles hurtigst muligt. Statens udgifter som følge af statslån dækkes af fonden.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at optage statslån, når nybyggerifonden ikke kan dække udgifterne, herunder støtte til nybyggeri og dækning af underskud i forbindelse med friplejeboliger, og fastslår, at sådanne lån skal afvikles hurtigst muligt.

 Stk. 5. Når midlerne i nybyggerifonden ikke er tilstrækkelige til at dække fondens udgifter efter § 89 b, stk. 2, og underskud efter § 73, stk. 4, § 74, stk. 3, § 76, stk. 4 og 8, § 77, stk. 2, § 78, stk. 5, og § 79, stk. 2, i lov om friplejeboliger, kan Landsbyggefonden med indenrigs- og boligministerens godkendelse optage statslån til at dække udgifterne og underskuddet. Fondens lån skal afvikles hurtigst muligt.


Dette afsnit omhandler fondens indtægter og deres anvendelse, herunder at eventuelle yderligere indtægter som renter anvendes til Landsbyggefondens formål.

 Stk. 6. Fondens eventuelle indtægter i øvrigt, herunder renteindtægter, anvendes til fondens formål.


Dette afsnit omhandler reglerne for Landsbyggefondens indtægter og udgifter, herunder hvordan fondens driftsudgifter finansieres.

 Stk. 7. Udgifter til administration m.v. afholdes af fondens indtægter.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at fonden kan fastsætte regler om, at låntagere skal yde bidrag til fondens administration og reservefond under lånets løbetid, dog med mulighed for indenrigs- og boligministeren at kræve ændringer i disse regler.

 Stk. 8. Fonden kan bestemme, at låntagere i lånets løbetid skal yde bidrag til fondens administration og reservefond efter nærmere regler fastsat af fondens bestyrelse. Reglerne fremsendes til indenrigs- og boligministeren, som kan forlange reglerne ændret.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, der omhandler Landsbyggefonden, og præciserer de årlige bidrag, som afdelinger i almene boligorganisationer med boliger taget i brug før 1. januar 1963 skal yde til fonden via dispositionsfonden.

 § 79. Almene boligorganisationers afdelinger, som indeholder boliger, der er taget i brug før 1. januar 1963, yder årlige bidrag til boligorganisationens dispositionsfond til indskud i Landsbyggefonden med de beløb, der er fastsat i henhold til bekendtgørelse nr. 483 af 16. august 1973 af lov om boligbyggeri § 19.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og beskriver reglerne for, hvilke afdelinger der skal yde bidrag til Landsbyggefonden ud over de bidrag, der er fastsat i § 79. Det præciserer, at bidrag skal ydes af afdelinger med boliger, der er taget i brug før 1. januar 1970, og at bidragene går til dispositionsfonden med henblik på anvendelse efter reglerne i §§ 87-96.

 § 80. Ud over eventuelle bidrag i henhold til § 79 yder afdelinger, som indeholder boliger, der er taget i brug før den 1. januar 1970, bidrag til boligorganisationens dispositionsfond til indskud i Landsbyggefonden til anvendelse efter reglerne i §§ 87-96. Bidrag ydes alene for boligareal.


Dette afsnit omhandler beregningen af årlige bidrag til Landsbyggefonden fra almenboligafdelinger, der indeholder boliger taget i brug før 1. januar 1970, herunder specifikke bidragsstørrelser pr. kvadratmeter for forskellige byggerier og deres årlige regulering.

 Stk. 2. Bidrag efter stk. 1 udgør i 2005 21,15 kr. pr. m 2 bruttoetageareal for afdelinger, som indeholder boliger, der er taget i brug i perioden fra den 1. januar 1965 og indtil den 1. januar 1970, samt for tidligere ibrugtagne afdelinger, som indeholder boliger, der inden den 1. januar 1983 af kommunalbestyrelsen har fået bevilget hel eller delvis fritagelse for hidtidige bidrag. For øvrige afdelinger, som indeholder boliger, der er taget i brug før den 1. januar 1965, udgør bidraget i 2005 47,30 kr. pr. m 2 bruttoetageareal. Beløbene reguleres én gang årligt, første gang den 1. januar 2006, på basis af den konstaterede udvikling i byggeomkostningsindekset for boliger i alt for 2. kvartal.


Dette afsnit omhandler regler for opkrævning af løbende bidrag til Landsbyggefonden fra boligafdelinger med boliger taget i brug fra 1. januar 1970, herunder undtagelser og begrænsninger for sådanne bidrag.

 Stk. 3. Er det nødvendigt til dækning af Landsbyggefondens udgifter, kan fondens bestyrelse beslutte at opkræve et løbende bidrag fra afdelinger, som indeholder boliger, der er taget i brug fra den 1. januar 1970. Der kan dog ikke opkræves bidrag for afdelinger, der indeholder boliger, som er omfattet af Byggeskadefonden. Bidraget kan ikke overstige de bidrag, som opkræves i henhold til stk. 2, 1. pkt.


Dette afsnit omhandler regler for indbetaling af bidrag til Landsbyggefonden fra almene boligafdelinger, herunder mulighed for fritagelse fra indbetaling, hvis afdelingen har modtaget støtte til huslejenedsættelse.

 Stk. 4. Landsbyggefonden kan bevilge fritagelse for indbetaling af den del af bidragene, der overstiger de i 1982 betalte bidrag til Boligselskabernes Landsbyggefond, til afdelinger, der i de seneste 3 år har modtaget støtte fra fonden, kommunen eller staten til nedbringelse af huslejen.


Dette afsnit omhandler reglerne for påligning af årlige bidrag fra almene boligafdelinger til Landsbyggefonden, herunder kravet om, at påligningen skal ske tilstrækkeligt tidligt til, at eventuelle lejeforhøjelser kan varsles i overensstemmelse med lejelovens kapitel 3.

 Stk. 5. Landsbyggefondens påligning af bidrag efter stk. 1 skal ske så betids, at lejeforhøjelser kan varsles som anført i reglerne i kapitel 3 i lov om leje af almene boliger.


Regler for indbetaling af midler fra dispositionsfonden til Landsbyggefonden.

 § 80 a. 2/3 af de midler, der indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 7, indbetales til Landsbyggefonden.


Denne bestemmelse indgår i kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefondens indtægter, og præciserer, at midler fra dispositionsfonden, som stammer fra likvide midler ved statslån eller statsgaranterede lån i boligorganisationens ældre afdelinger, skal indbetales til Landsbyggefonden.

 Stk. 2. Midler, der indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 6, indbetales til Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, der omhandler Landsbyggefonden, og specificerer indbetalinger til fonden fra dispositionsfonden i almene boligafdelinger, når midlerne stammer fra likvide midler vedrørende prioriteter i boligorganisationernes afdelinger.

 § 80 b. For almene boligafdelinger indbetales 2/3 af de midler, der efter den 1. januar 2008 indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 4, til Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer betingelserne for, hvornår og i hvilket omfang en boligorganisation skal indbetale midler til Landsbyggefonden, når der afvikles lån til frikøb af tilbagekøbsklausuler.

 Stk. 2. I det omfang en boligorganisation afvikler lån til frikøb af tilbagekøbsklausuler efter § 98 a, stk. 5, 7. pkt., ydet til afdelinger nævnt i stk. 1, indbetaler boligorganisationen 1/2 af de midler, der efter den 1. januar 2008 indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 4, til Landsbyggefonden, indtil lånene er afviklet.


Dette afsnit omhandler regler for indbetalinger til Landsbyggefonden fra dispositionsfonde i forbindelse med udamortiserede prioriteter i almene boligafdelinger, herunder mulighed for reduktion af indbetalinger, hvis der tidligere er blevet godkendt fritagelse for indbetaling.

 Stk. 3. I det omfang afdelinger som nævnt i stk. 1 før den 1. januar 2008 af Landsbyggefonden har fået godkendt fritagelse for indbetaling af den del af de likvide midler, der efter overførsel til Landsbyggefonden forbliver i dispositionsfonden, reduceres boligorganisationens indbetalinger til Landsbyggefonden efter stk. 1 med 1/3 af det fritagne beløb.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og præciserer reglerne for, hvilke midler der skal indbetales til Landsbyggefonden fra ejere af almene ældre- og ungdomsboliger, herunder særlige undtagelser for universitetsnære ungdomsboliger.

 § 80 c. I almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og i almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution indbetaler ejeren 2/3 af de likvide midler, som svarer til de midler, der er nævnt i § 20, stk. 1, nr. 7, til Landsbyggefonden. 1. pkt. finder ikke anvendelse for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at ejere af almene ældreboliger og ungdomsboliger skal indbetale bestemte likvide midler til Landsbyggefonden, svarende til beløb nævnt i § 20, stk. 1, nr. 6.

 Stk. 2. I almene ældreboliger og ungdomsboliger som nævnt i stk. 1 indbetaler ejeren de likvide midler, som svarer til de midler, der er nævnt i § 20, stk. 1, nr. 6, til Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og præciserer reglerne for, hvornår ejere af almene ældre- og ungdomsboliger, der er ejet af selvejende institutioner, kommuner eller regioner og har modtaget støtte før 1. januar 1999, skal indbetale 2/3 af likvide midler fra udamortiserede prioriteter til Landsbyggefonden.

 § 80 d. For almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og for almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution, som har fået tilsagn om støtte før den 1. januar 1999, indbetaler ejeren 2/3 af de likvide midler, der fremkommer i forbindelse med udamortiserede prioriteter, til Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, der omhandler Landsbyggefonden, og specificerer, at almindelige boligorganisationer skal indbetale bestemte midler fra deres dispositionsfond til Landsbyggefonden, som en del af den finansielle styring og indbetalingssystematik i den almene boligsektor.

 § 80 e. Almene boligorganisationer indbetaler de midler, der indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 8, til Landsbyggefonden.


Dette afsnit omhandler indbetalinger til Landsbyggefonden fra almindelige boligorganisationer, specifikt nettoprovenuet opnået ved salg af almene familieboliger efter kapitel 5 a.

 § 80 f. Almene boligorganisationer indbetaler nettoprovenu efter § 75 k, stk. 1, til Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, der omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at 40 procent af midler fra dispositionsfonden, som stammer fra nettoprovenu ved likvidation eller afståelse af en afdeling og er godkendt i henhold til § 28, stk. 6, 2. pkt., skal indbetales til Landsbyggefonden.

 § 80 g. 40 pct. af de midler, der indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 2, indbetales til Landsbyggefonden, når midlerne er omfattet af en godkendelse efter § 28, stk. 6, 2. pkt.


Dette afsnit omhandler betingelser for, hvornår der ikke sker indbetaling af midler til Landsbyggefonden, når midlerne i stedet anvendes til specifikke formål som godkendte helhedsplaner, grundkøbstilskud eller ommærkningsbidrag, i henhold til reglerne i lov om almene boliger m.v.

 Stk. 2. Der sker ikke indbetaling som nævnt i stk. 1, når det er besluttet at anvende midlerne til finansiering af aktiviteter omfattet af en godkendt helhedsplan, til grundkøbstilskud, jf. § 119 b, eller til ommærkningsbidrag, jf. § 20, stk. 6.


Kapitel 6, afsnit om Landsbyggefonden, hvor tidligere paragraffer omhandler fondens indtægter, bidrag og administration, og efterfølgende paragraffer fortsætter med regler for fondens kapitalforvaltning.

 § 81. (Ophævet)


Kapitel 6, afsnit om Landsbyggefonden, omhandler indbetalinger til fonden og indberetningspligt for almene boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner.

 § 82. Almene boligorganisationer, selvejende institutioner, kommuner og regioner, der indbetaler til Landsbyggefonden efter §§ 79-80 e, skal indsende indberetning herom til fonden.


Dette afsnit omhandler indbetaling og administration af bidrag til Landsbyggefonden fra almene boligorganisationer og andre aktører, herunder betalingsfrister og opbevaring på særlige konti.

 Stk. 2. Bidrag efter §§ 79-80 d indsættes på særlige konti i Landsbyggefonden. Bidrag indbetales kvartalsvis bagud inden en måned efter kvartalets udgang.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og præciserer reglerne for indbetaling af bidrag til fonden, herunder konsekvenser ved forsinkelse, såsom rentetilskrivning og sikkerhedsrettigheder for fonden i ejendomme.

 Stk. 3. Landsbyggefonden påser, at pligtig indbetaling finder sted rettidigt. Er indbetaling ikke sket inden den 3. i den anden måned efter kvartalets udgang, skal der tillige indbetales renter, der fra forfaldsdagen at regne udgør den rente, der er fastsat efter § 5, stk. 1 og 2, i renteloven. For forfaldne beløb har fonden pant og fortrinsret i de bidragspligtige ejendomme efter ejendomsskatter.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer fondens mulighed for at overtage administrationen af lån i afdelinger, hvor der ydes rentesikring, når andre lån i afdelingen er udamortiseret.

 Stk. 4. For afdelinger med lån, hvortil der ydes rentesikring, kan Landsbyggefonden efter aftale med Udbetaling Danmark overtage administrationen af lånene, herunder opkrævning af de likvide midler, der er nævnt i § 179, stk. 6, 2. pkt., når et eller flere andre lån med rentesikring i afdelingen er udamortiseret.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om Landsbyggefonden og omhandler bestemmelser for, hvordan fonden kan fastsætte nærmere regler for registrering af ibrugtagelsesår, indbetalingsgrundlag, indberetninger og administration af lån, når det sker med godkendelse fra indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 5. Med indenrigs- og boligministerens godkendelse fastsætter Landsbyggefonden nærmere regler om registrering af ibrugtagelsesår, jf. §§ 79 og 80, om indbetalingsgrundlaget, jf. §§ 80 a-80 g, om indberetninger efter stk. 1 og om administration af lån efter stk. 4.


Afsnit 82 a er en ophævet paragraf i kapitel 6, der omhandler Landsbyggefonden, og følger umiddelbart efter § 82, som vedrører indberetning og betaling til Landsbyggefonden.

 § 82 a. (Ophævet)


Dette afsnit er placeret i Kapitel 6, "Landsbyggefonden", og omhandler fondens beføjelser til at fastsætte retningslinjer for anvendelse af likvide midler, der ikke kan bruges inden for lovens fastsatte formål, når indenrigs- og boligministeren har godkendt det.

 § 83. Har fonden likvide midler, som ikke kan anvendes inden for rammerne af denne lovs formålsbestemmelser, kan fonden med indenrigs- og boligministerens godkendelse fastsætte retningslinjer for disse midlers anvendelse.