Dette afsnit indgår i kapitel 13 "Tilsyn og styringsdialog" og beskriver kommunalbestyrelsens pligt til at føre en struktureret dialog med den almindelige boligorganisation for at sikre gennemsigtighed og fælles opfølgning på boligorganisationens virksomhed og udviklingen i boligområderne.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen og boligorganisationen skal føre en styringsdialog i form af regelmæssige møder om boligorganisationens virksomhed, herunder om udviklingen i de enkelte boligområder. Kommunalbestyrelsen sørger for, at der holdes et årligt dialogmøde. Kommunalbestyrelsen offentliggør en redegørelse for den gennemførte dialog på kommunens hjemmeside.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og præciserer boligorganisationens forpligtelser til at udarbejde og indsende årlige rapporter til kommunalbestyrelsen som grundlag for den løbende styringsdialog.

 Stk. 3. Boligorganisationen udarbejder og indsender årligt en rapport om sin virksomhed til kommunalbestyrelsen. De årlige rapporter lægges til grund for dialogmøderne.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 "Tilsyn og styringsdialog" og omhandler kommunalbestyrelsens tilsyns- og påbudsbeføjelser over for almene boligorganisationer for at sikre deres forsvarlige drift i overensstemmelse med lovgivningen.

 § 165. Kommunalbestyrelsen kan meddele de påbud, som skønnes nødvendige for at sikre en forsvarlig drift af den almene boligorganisation og dens afdelinger i overensstemmelse med de regler, der er fastsat herfor.


Kapitel 13, § 165: Tilsyn og styringsdialog – bestemmelser om kommunalbestyrelsens beføjelser til at meddele påbud og udpege forretningsfører i forbindelse med tilsyn med den almene boligorganisation.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan udpege en forretningsfører til midlertidigt at overtage boligorganisationens administration.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og beskriver kommunalbestyrelsens beføjelser til at udpege en midlertidig forretningsfører i en almen boligorganisation eller en af dens afdelinger, når der er særlige forhold, der gør det nødvendigt for at sikre en forsvarlig drift.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde udpege en forretningsfører, der midlertidigt varetager de funktioner i boligorganisationen eller i en af boligorganisationens afdelinger, som i henhold til boligorganisationens vedtægter er tillagt boligorganisationens og afdelingens ledelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, der omhandler tilsyn og styringsdialog, og giver kommunalbestyrelsen beføjelse til at pålægge almene boligorganisationer at iværksætte foranstaltninger i udsatte boligområder, herunder for at forhindre dannelsen af ghettoområder.

 § 165 a. Kommunalbestyrelsen kan give almene boligorganisationer påbud om at iværksætte indsatser i udsatte boligområder, jf. § 61 a, stk. 1, herunder indsatser mod dannelse af ghettoområder, jf. § 61 a, stk. 2.


Kapitel 13 omhandler tilsyn og styringsdialog mellem kommunalbestyrelsen og de almene boligorganisationer, herunder kommunalbestyrelsens beføjelser til at føre tilsyn med byggeri og vedligeholdelse samt at pålægge foranstaltninger.

 § 166. Kommunalbestyrelsen fører tilsyn med byggeriet i anlægsfasen og fører tilsyn med, at låntagerne overholder den vedligeholdelsespligt, der er foreskrevet i denne lov. Kommunalbestyrelsen kan om fornødent meddele låntagerne pålæg om at foretage vedligeholdelsesarbejder.


Kapitel 13 omhandler tilsyn og styringsdialog mellem kommunalbestyrelsen, indenrigs- og boligministeren og de almene boligorganisationer. § 167 indgår i denne ramme og fastlægger boligorganisationens pligt til at fremsende økonomiske oplysninger til de myndigheder, der har tilsyns- og styringsansvar.

 § 167. Den almene boligorganisation skal på forlangende give indenrigs- og boligministeren, kommunalbestyrelsen og Landsbyggefonden alle nødvendige oplysninger til belysning af boligorganisationens og dens afdelingers økonomiske forhold.


Kapitel 13 omhandler tilsyn og styringsdialog med almene boligorganisationer, hvor kommunalbestyrelsen har tilsyns- og styringsbeføjelser. Dette afsnit udvider kommunalbestyrelsens beføjelser til også at gælde for Indenrigs- og Boligministeriet, herunder muligheden for at pålægge daglige bøder for overtrædelse af lovpligter.

 § 168. Indenrigs- og boligministeren har tilsvarende beføjelser, som er tillagt kommunalbestyrelsen efter §§ 165 og 165 a. Indenrigs- og boligministeren kan endvidere søge opfyldelse af pligter, som efter loven eller vedtægterne påhviler bestyrelse, forretningsfører eller revisor, fremtvunget ved pålæg af daglige bøder, som tilfalder statskassen.


Kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, indeholder bestemmelser om indsatsen i udsatte boligområder, herunder hårdt ghettoområder. § 168 a indfører en forpligtelse for den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen til at udarbejde en fælles udviklingsplan for et hårdt ghettoområde med mål om at reducere andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. inden 2030.

 § 168 a. Den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen skal i fællesskab udarbejde en udviklingsplan for et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4. Den fælles udviklingsplan skal have som sit mål inden den 1. januar 2030 at nedbringe andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. af alle boliger i det pågældende hårde ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4. Ved opgørelse af det samlede antal boliger i det pågældende boligområde kan medtælles boliger, som er nedrevet efter 2010, og som ikke er erstattet af andre almene familieboliger. Erhvervsareal indgår i opgørelsen af antal boliger, således at hvert 75-kvadratmeter erhvervsareal opgøres som en bolig.


Dette afsnit er en del af kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og handler specifikt om udviklingsplaner for hårde ghettoområder. Afsnittet pålægger, at den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen skal udarbejde en fælles udviklingsplan for hårde ghettoområder med mål om at reducere andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. inden 1. januar 2030. Dette stk. 2 fastslår, at Indenrigs- og Boligministeriet skal godkende disse udviklingsplaner.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren skal godkende udviklingsplaner efter stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer undtagelsesmuligheder for boligorganisationer i forhold til kravet om at reducere andelen af almene familieboliger i hårde ghettoområder til højst 40 pct. inden 2030, som er fastsat i § 168 a.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan i særlige tilfælde efter ansøgning dispensere fra reglen i stk. 1, 2. pkt., når
1) ansøgningen om dispensation indeholder en fyldestgørende redegørelse for, hvilke skridt boligorganisationen vil tage for at sikre, at boligområdet ikke er et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, i 2030,
2) andelen af almene familieboliger i ghettoområder, jf. § 61 a, stk. 2, overstiger 12 pct. af de almene familieboliger i kommunen,
3) nybyggeri ikke i væsentligt omfang kan bidrage til at nedbringe andelen af almene familieboliger til 40 pct. og
4) salg efter en registreret ejendomsmæglers aktuelle markedsvurdering kun kan ske med tab.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer undtagelsesmuligheder for små hårdt ghettoområder ved udarbejdelse af fælles udviklingsplaner i henhold til § 168 a.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren kan i særlige tilfælde i forbindelse med udarbejdelse af en fælles udviklingsplan efter stk. 1, 1. pkt., efter ansøgning dispensere fra kravet i stk. 1, 2. pkt., når der er tale om et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, som har færre end 2.100 beboere, og som ikke opfylder kriteriet vedrørende andelen af dømte beboere, jf. § 61 a, stk. 1, nr. 2.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og præciserer, at bestemte regler fortsat finder anvendelse på et boligområde, der er omfattet af en fælles udviklingsplan efter § 168 a, stk. 1, selvom området ikke længere opfylder kriterierne for at være et udsat boligområde, et ghettoområde eller et hårdt ghettoområde, indtil udviklingsplanen er gennemført – dog senest den 1. januar 2030.

 Stk. 5. § 4, stk. 1, nr. 11, § 20, stk. 6, § 27, stk. 3, nr. 3, og stk. 4, § 27 b, stk. 2, § 27 c, § 28, stk. 3, nr. 3, og stk. 6, 2. pkt., § 91, stk. 4, 1. og 2. pkt., § 91 a, stk. 2, 2. pkt., § 91 b, stk. 1, 1. pkt., § 92, stk. 2, 2. pkt., § 96, stk. 3, og § 165 a finder anvendelse på et boligområde omfattet af en fælles udviklingsplan, jf. stk. 1, som ikke længere opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1, 2 eller 4, indtil udviklingsplanen er gennemført, dog senest den 1. januar 2030.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer, at bestemmelserne om udlejning og anvisning i hårdt ghettoområder fortsat gælder for et boligområde under en fælles udviklingsplan, selvom det ikke længere opfylder kriterierne for at være et sådant, indtil planen er gennemført eller betingelserne ikke er opfyldt i fire på hinanden følgende år, dog senest den 1. januar 2030.

 Stk. 6. § 51 c og § 59, stk. 6 og 7, finder anvendelse på et boligområde omfattet af en fælles udviklingsplan, jf. stk. 1, som ikke længere opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1 eller 4, indtil udviklingsplanen er gennemført eller boligområdet i 4 på hinanden følgende år ikke opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1 eller 4, dog senest den 1. januar 2030.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 om tilsyn og styringsdialog og beskriver procedurerne, når der ikke opnås enighed mellem den almene boligorganisation og kommunalbestyrelsen om en fælles udviklingsplan for et hårdt ghettoområde. Det fastlægger, hvordan kommunalbestyrelsen kan fremsætte en alternativ kommunal udviklingsplan, som skal godkendes af indenrigs- og boligministeren, og hvilke mål og beregningsmetoder der gælder for andelen af almene familieboliger i området.

 § 168 b. Opnås der ikke enighed om en fælles udviklingsplan, jf. § 168 a, stk. 1, kan kommunalbestyrelsen anmode indenrigs- og boligministeren om at godkende en kommunal udviklingsplan. Den kommunale udviklingsplan skal have som sit mål inden den 1. januar 2030 at nedbringe andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. af alle boliger i det pågældende hårde ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4. Ved opgørelse af det samlede antal boliger i det pågældende boligområde kan medtælles boliger, som er nedrevet efter 2010, og som ikke er erstattet af andre almene familieboliger. Erhvervsareal indgår i opgørelsen af antal boliger, således at hvert 75-kvadratmeterserhvervsareal opgøres som en bolig. Ministeren sender den kommunale udviklingsplan i høring hos den almene boligorganisation, før ministeren træffer beslutning efter 1. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer, at bestemmelserne om udlejning og anvisning i hårdt ghettoområder fortsat gælder for et boligområde under en kommunal udviklingsplan, indtil planen er gennemført eller betingelserne for ghettoområde ikke længere er opfyldt i fire på hinanden følgende år, dog senest den 1. januar 2030.

 Stk. 10. § 51 c og § 59, stk. 6 og 7, finder anvendelse på et boligområde omfattet af en kommunal udviklingsplan, jf. stk. 1, som ikke længere opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1 eller 4, indtil udviklingsplanen er gennemført, eller boligområdet i fire på hinanden følgende år ikke opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1 eller 4, dog senest den 1. januar 2030.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og handler om kommunalbestyrelsens beføjelser til at pålægge almene boligorganisationer at gennemføre en godkendt kommunal udviklingsplan for hårdt ghettoområder, herunder at udføre væsentlige foranstaltninger inden for en fastsat frist.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan give almene boligorganisationer påbud om at gennemføre en godkendt kommunalplan efter stk. 1, herunder udføre foranstaltninger, som er af væsentlig betydning for virkeliggørelsen af den kommunale udviklingsplan og for varetagelsen af almene samfundsinteresser, inden for en frist fastsat af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 "Tilsyn og styringsdialog" og specifikt i § 168 b, som omhandler kommunale udviklingsplaner for hårde ghettoområder. Konteksten handler om de foranstaltninger kommunalbestyrelsen kan træffe, hvis en almen boligorganisation ikke efterkommer et påbud om at gennemføre en godkendt kommunal udviklingsplan, herunder muligheden for at udpege en midlertidig forretningsfører til at sikre gennemførelsen af planen.

 Stk. 3. Hvis den almene boligorganisation ikke efterkommer et påbud, jf. stk. 2, kan kommunalbestyrelsen udpege en forretningsfører til midlertidigt at udføre funktioner i boligorganisationen eller i en boligorganisations afdelinger, som i henhold til boligorganisationens vedtægter er tillagt boligorganisationens og afdelingens ledelse, med henblik på at gennemføre den kommunale udviklingsplan.


Dette afsnit omhandler erstatningspligt, når kommunalbestyrelsen pålægger en almen boligorganisation at gennemføre en kommunal udviklingsplan for et hårdt ghettoområde, og dette medfører økonomisk tab for boligorganisationen.

 Stk. 4. Medfører kommunalbestyrelsens påbud efter stk. 2 tab, yder kommunalbestyrelsen erstatning herfor. Erstatningen fastsættes af taksationsmyndighederne efter lov om offentlige veje m.v. Ved erstatningsfastsættelsen efter 2. pkt. finder § 103 i lov om offentlige veje m.v. anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer undtagelsesregler for fastsættelse af erstatning til almen boligorganisation, når kommunalbestyrelsen pålægger gennemførelse af en udviklingsplan for et hårdt ghettoområde.

 Stk. 5. Indenrigs- og boligministeren kan tillade, at fastsættelse af erstatning efter stk. 4 sker efter reglerne i lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer kommunalbestyrelsens ansvar ved gennemførelse af en kommunal udviklingsplan for hårdt ghettoområde, herunder genhusningsforpligtelser ved påbud om salg eller nedrivning af boliger.

 Stk. 6. Indebærer en kommunal udviklingsplan efter stk. 2 påbud om salg eller nedrivning, overtager kommunalbestyrelsen genhusningsforpligtelsen og afholder udgifter hertil.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og specifikt i § 168 b, der vedrører kommunale udviklingsplaner for hårde ghettoområder. Afsnittet omhandler undtagelsesmuligheder fra kravet om at nedbringe andelen af almene familieboliger til højst 40 pct. i et hårdt ghettoområde inden 2030.

 Stk. 7. Indenrigs- og boligministeren kan i særlige tilfælde efter ansøgning dispensere fra kravet i stk. 1, 2. pkt., når
1) ansøgningen om dispensation indeholder en fyldestgørende redegørelse for de skridt, som kommunalbestyrelsen vil tage for at sikre, at boligområdet ikke er et hårdt ghettoområde i 2030, jf. § 61 a, stk. 4,
2) andelen af almene familieboliger i ghettoområder, jf. § 61 a, stk. 2, overstiger 12 pct. af de almene familieboliger i kommunen,
3) nybyggeri ikke i væsentligt omfang kan bidrage til at nedbringe andelen af almene familieboliger til 40 pct. og
4) salg efter en registreret ejendomsmæglers aktuelle markedsvurdering kun kan ske med tab.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer undtagelsesmuligheder for kommunale udviklingsplaner i hårdt ghettoområder med færre end 2.100 beboere og uden opfyldelse af kriteriet om andel dømte beboere.

 Stk. 8. Indenrigs- og boligministeren kan i særlige tilfælde i forbindelse med udarbejdelse af en kommunal udviklingsplan efter stk. 1, 1. pkt., efter ansøgning dispensere fra kravet i stk. 1, 2. pkt., når der er tale om et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, som har færre end 2.100 beboere, og som ikke opfylder kriteriet vedrørende andelen af dømte beboere, jf. § 61 a, stk. 1, nr. 2.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer, at bestemte regler fortsat finder anvendelse på et boligområde, der er omfattet af en kommunal udviklingsplan efter § 168 b, selvom det ikke længere opfylder kriterierne for at være et udsat boligområde eller ghettoområde, indtil planen er gennemført – dog senest den 1. januar 2030.

 Stk. 9. § 4, stk. 1, nr. 11, § 20, stk. 6, § 27, stk. 3, nr. 3, og stk. 4, § 27 b, stk. 2, § 27 c, § 28, stk. 3, nr. 3, og stk. 6, 2. pkt., § 91, stk. 4, 1. og 2. pkt., § 91 a, stk. 2, 2. pkt., § 91 b, stk. 1, 1. pkt., § 92, stk. 2, 2. pkt., § 96, stk. 3, og § 165 a finder anvendelse på et boligområde omfattet af en kommunal udviklingsplan, jf. stk. 1, som ikke længere opfylder betingelserne i § 61 a, stk. 1, 2 eller 4, indtil udviklingsplanen er gennemført, dog senest den 1. januar 2030.


Dette afsnit indgår i kapitel 13 "Tilsyn og styringsdialog" og beskriver ministerens beføjelser til at pålægge en almen boligorganisation at afvikle et hårdt ghettoområde, når der ikke er udarbejdet eller gennemført en godkendt udviklingsplan i henhold til § 168 a eller § 168 b.

 § 168 c. Indenrigs- og boligministeren kan meddele en almen boligorganisation påbud om at afvikle et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, hvis boligorganisationen og kommunalbestyrelsen ikke har udarbejdet en udviklingsplan efter § 168 a, stk. 1, som ministeren kan godkende, jf. § 168 a, stk. 2, og kommunalbestyrelsen ikke har fået godkendt en kommunal udviklingsplan, jf. § 168 b, stk. 1, eller hvis den godkendte fælles udviklingsplan eller den godkendte kommunale udviklingsplan ikke bliver implementeret.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og beskriver procedurerne efter et påbud fra indenrigs- og boligministeren om afvikling af et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4. Det fastlægger, at boligorganisationen og kommunalbestyrelsen skal samarbejde om at udarbejde en afviklingsplan, herunder begrænsninger for andelen af almene boliger i området.

 Stk. 2. Efter modtagelse af indenrigs- og boligministerens påbud om afvikling, jf. stk. 1, skal boligorganisationen og kommunalbestyrelsen i fællesskab udarbejde en afviklingsplan. Planen kan give mulighed for bevarelse eller nybyggeri af almene boliger, dog sådan, at højst 25 pct. af den boligmasse, der er tilladt efter lokalplanen, må være almene boliger.


Dette afsnit omhandler ministerens påbud om afvikling af et hårdt ghettoområde, herunder betingelser for erstatning ved økonomisk tab som følge af gennemførelse af afviklingsforanstaltninger.

 Stk. 3. Medfører foranstaltninger til afvikling, der er udført i henhold til påbud efter stk. 1, tab, yder indenrigs- og boligministeren erstatning herfor. Erstatningen fastsættes af ekspropriations- og taksationsmyndighederne efter lov om fremgangsmåden ved ekspropriation vedrørende fast ejendom.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og specifikt i § 168 c, der giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at pålægge afvikling af hårde ghettoområder, når kommunalbestyrelsen og boligorganisationen ikke har udarbejdet eller gennemført en godkendt udviklings- eller afviklingsplan.

 Stk. 4. Afvikler den almene boligorganisation ikke ghettoområdet efter påbud herom, jf. stk. 1, iværksætter indenrigs- og boligministeren nødvendige tiltag for statslig overtagelse af de berørte afdelinger med henblik på afvikling.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer statens mulighed for at dække udgifter forbundet med statslig overtagelse og afvikling af et hårdt ghettoområde, når den almene boligorganisation ikke efterkommer et påbud om afvikling.

 Stk. 5. Indenrigs- og boligministeren kan afholde udgifter, der er forbundet med overtagelse af et ghettoområde med henblik på afvikling, jf. stk. 4.


Dette kapitel omhandler tilsyn og styringsdialog med almene boligorganisationer, herunder kommunalbestyrelsens tilsyns- og påbudsbeføjelser samt krav om årlig styringsdialog og rapportering.

 § 169. Bestemmelserne i dette kapitel finder med undtagelse af § 164, stk. 2 og 3, tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdoms- og ældreboliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 13, "Tilsyn og styringsdialog", og præciserer, at Indenrigs- og Boligministeriet har beføjelse til at fastsætte nærmere regler for tilsyns- og styringsforhold vedrørende almene boligorganisationer, herunder påbud, udviklingsplaner og afvikling af ghettoområder.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere bestemmelser om de i §§ 164-166 og 168 a-168 c nævnte forhold.


Kapitel 1, Definitioner m.v., omhandler almen boligvirksomhed, herunder organisering og økonomiske rammer for boligorganisationer og deres afdelinger.

 § 16. En afdeling i en boligorganisation er økonomisk uafhængig af andre afdelinger og af boligorganisationen. Hvert byggeforetagende skal udgøre en særlig afdeling af boligorganisationen. Den enkelte afdeling skal have skøde på ejendommen.


Dette afsnit omhandler fravigelse af kravet om skøde på ejendommen for bestemte typer byggeprojekter i en afdeling af en almen boligorganisation, såfremt kommunalbestyrelsen godkender det.

 Stk. 2. Kravet i stk. 1, 2. pkt., kan med kommunalbestyrelsens godkendelse fraviges ved mindre på- og tilbygninger til eksisterende afdelinger, ved indretning af uudnyttede tagetager, ved påbygning af yderligere etager og ved opførelse af mindre, fritstående bygninger, når dette skønnes forsvarligt efter en vurdering af risikoen ved byggeprojektet sammenholdt med afdelingens og boligorganisationens økonomiske forhold.


Dette afsnit omhandler økonomisk selvstændighed af afdelinger i en almen boligorganisation, herunder særlige regler for selvejende institutioner, der ejer ungdoms- eller ældreboliger.

 Stk. 3. Almene ungdoms- eller ældreboliger, der ejes af en selvejende institution, udgør en selvstændig økonomisk enhed, der udelukkende kan behæftes og forpligtes af forhold, der vedrører de ungdoms- eller ældreboliger, som tilsagnet vedrører.


Kapitel 14 omhandler rådgivende organer, hvor § 170 specifikt vedrører nedsættelse af et ungdomsboligråd, der har til formål at rådgive indenrigs- og boligministeren i spørgsmål om ungdommens boligforhold.

 § 170. Indenrigs- og boligministeren nedsætter et ungdomsboligråd med repræsentanter for ungdommen, kommunerne, de almene boligorganisationer, uddannelsesinstitutionernes ledelse og andre parter med tilknytning til området efter ministerens nærmere bestemmelse. Ungdomsboligrådet er rådgivende for indenrigs- og boligministeren i spørgsmål om ungdommens boligforhold.


Dette afsnit er placeret i Kapitel 14, som omhandler rådgivende organer, og beskriver oprettelsen af et rådgivende Ældreboligråd under Indenrigs- og Boligministeriet til brug for boligforhold for ældre og personer med handicap.

 § 171. Indenrigs- og boligministeren nedsætter et ældreboligråd med repræsentanter for kommuner, amter, de almene boligorganisationer, repræsentanter for grundejerne, beboerne samt sociale organisationer og andre parter med tilknytning til området efter ministerens nærmere bestemmelse. Ældreboligrådet er rådgivende for indenrigs- og boligministeren i spørgsmål om boligforhold for ældre og personer med handicap.


Dette afsnit omhandler de nærmere regler, som indenrigs- og boligministeren fastsætter for sammensætning og arbejdsopgaver for de to rådgivende organer, Ungdomsboligrådet og Ældreboligrådet, som er nedsat i henhold til de foregående paragraffer i kapitlet.

 § 172. Indenrigs- og boligministeren fastsætter de nærmere bestemmelser om ungdomsboligrådets og ældreboligrådets sammensætning og arbejdsopgaver.


Kapitel 14 a omhandler etableringen og drift af et boligsocialt udviklingscenter som en selvejende institution under indenrigs- og boligministeren.

 § 172 a. Der etableres et boligsocialt udviklingscenter, som har til formål at indsamle og formidle viden om den by- og boligsociale indsats.


Kapitel 14 a omhandler etableringen af et boligsocialt udviklingscenter, som har til formål at indsamle og formidle viden om by- og boligsocial indsats. Dette afsnit beskriver oprettelsen og ledelsen af centerets bestyrelse.

 Stk. 2. Centeret etableres som en selvejende institution og ledes af en bestyrelse på 8 medlemmer, der udpeges af indenrigs- og boligministeren. Indenrigs- og boligministeren udpeger formanden, 2 uafhængige sagkyndige og 1 medlem. Indenrigs- og boligministeren udpeger derudover de resterende 4 medlemmer efter indstilling fra Beskæftigelsesministeriet, KL, BL og Landsbyggefonden.


Kapitel 14 a omhandler etableringen og drift af Center for Boligsocial Udvikling, som har til formål at indsamle og formidle viden om by- og boligsocial indsats.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om udviklingscenterets etablering og drift.


Kapitel 15 omhandler Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af offentlig støtte og statslige garantier i den almene boligsektor.

 § 173. Den kasse- og regnskabsmæssige forvaltning af offentlig støtte og statslige garantier udføres af Udbetaling Danmark.


Kapitel 15 omhandler Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af offentlig støtte og garantier i den almindelige boligsektor, herunder administration af lån og tilskud efter gældende og tidligere boliglovgivning.

 Stk. 2. Når offentlig støtte er bevilget og endeligt berigtiget, udfører Udbetaling Danmark den efterfølgende administration af lån, tilskud, differensrente og statslige garantier, herunder garanti- og aflønningsprovision og statsgaranti for visse obligationer udstedt i forbindelse med finansiering af almene boliger. Udbetaling Danmarks kompetence omfatter såvel sager efter denne lov som sager efter den tidligere byggestøtte- og kollegiestøttelovgivning, tidligere love om boligbyggeri, den tidligere lov om boliger til ældre og personer med handicap og tidligere lovgivning om midlertidig støtte til almennyttigt byggeri og om omprioritering af almennyttige boligafdelinger.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, der omhandler Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af offentlig støtte og garantier til den almindelige boligsektor, og præciserer, hvordan kommunalbestyrelsen eller regionsrådet kan samarbejde med Udbetaling Danmark om udbetaling af støtte til kreditinstitutter.

 § 174. I det omfang kommunalbestyrelsen eller regionsrådet yder en del af den offentlige støtte, kan Udbetaling Danmark foretage en samlet udbetaling af støtten til det långivende kreditinstitut. Kommunalbestyrelsen eller regionsrådet indbetaler på opkrævning andelen af den offentlige støtte til Udbetaling Danmark.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af offentlig støtte og garantier til den almene boligsektor, og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at fastsætte regler for klageadgang på afgørelser truffet af Udbetaling Danmark.

 § 177. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte regler om adgangen til at påklage afgørelser, der er truffet i henhold til § 173, herunder at afgørelserne ikke skal kunne indbringes for ministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af offentlig støtte og garantier til den almene boligsektor, og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler for Udbetaling Danmarks administrative opgaver.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler for Udbetaling Danmarks administration af sager efter § 173.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og specifikt handler om ministerens beføjelser til at pålægge kommunalbestyrelser at bistå ved gennemførelsen af reguleringsbestemmelser for bygge- og anlægsvirksomhed.

 § 178. Indenrigs- og boligministeren kan pålægge kommunalbestyrelserne at bistå ved gennemførelsen af bestemmelser udstedt efter § 103 og fastsætte nærmere regler herfor.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at pålægge kommunalbestyrelsen behandling af sager vedrørende støtteydelser efter loven.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan pålægge kommunalbestyrelsen behandlingen af sager om ydelse af støtte efter denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at pålægge kommunalbestyrelser at fremsende oplysninger til gennemførelse af lovens formål, dog med undtagelse af fortrolige oplysninger efter forvaltningsloven.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan pålægge kommunalbestyrelsen at meddele alle oplysninger, der er nødvendige for gennemførelse af lovens formål. Dette gælder dog ikke oplysninger, der er omfattet af forvaltningslovens § 28, stk. 1 og 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og præciserer kommunalbestyrelsens pligt til at indsende indberetninger om byggeri tilvejebragt efter loven, med henblik på statistik og erfaringssamling.

 Stk. 4. Med henblik på indsamling og formidling af erfaringer samt udarbejdelse og ajourføring af statistik indsender kommunalbestyrelsen efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse indberetninger vedrørende byggeri, der tilvejebringes efter denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og specificerer, at regler om retssikkerhed og administration på det sociale område finder tilsvarende anvendelse ved behandling af boliganvisnings- og udlejningssager i den almene boligsektor.

 § 178 a. Reglerne i § 11 a, stk. 1, 2, 4, 5 og 6, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område finder tilsvarende anvendelse ved kommunalbestyrelsens og Ankestyrelsens behandling af sager om anvisning af en bolig eller sager om godkendelse af udlejning af en bolig i henhold til denne lov, tidligere ældreboliglov, tidligere boligbyggerilove, tidligere kollegiestøttelove og tidligere byggestøttelove samt ved kommunalbestyrelsens behandling af sager om anvisning af en bolig i andet udlejningsbyggeri.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og præciserer krav til myndigheder om at give skriftlig information om adgang til oplysninger i sager vedrørende boliganvisning eller godkendelse af udlejning af boliger.

 Stk. 2. De myndigheder, der er nævnt i stk. 1, skal give den, der ansøger om eller modtager hjælp, skriftlig besked om adgangen til at indhente oplysninger efter stk. 1.


Kapitel 16 omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., og § 179 giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at påbyde ejere af forskellige typer boliger at konvertere nominallån med offentlig støtte inden for en fastsat frist.

 § 179. Indenrigs- og boligministeren kan påbyde, at ejere af almene boliger, selvejende ungdomsboliger, selvejende ældreboliger og lette kollektivboliger inden for en nærmere fastsat frist foretager konvertering af nominallån, hvortil der ydes støtte i form af rentesikring, ydelsessikring eller ydelsesstøtte i henhold til nærværende lov, tidligere boligbyggerilove, lov om visse almennyttige boligafdelingers omprioritering m.v., tidligere byggestøttelove, tidligere kollegiestøttelove eller den tidligere ældreboliglov. Ved konvertering optages lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., med eller uden rentetilpasning efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse.


Dette afsnit omhandler regler for konvertering af lån i almene boliger, herunder muligheden for at konvertere fastforrentede lån uden støtte, garantilån og ustøttede lån på låntagers initiativ, og henviser til nærmere regler fastsat af Indenrigs- og Boligministeriet samt tilsvarende anvendelse af bestemmelser om forbud mod kontantprovenu, regulering af beboerbetaling og overførsel af garantier.

 Stk. 10. På låntagers initiativ kan konvertering af lån i de i stk. 1 nævnte boliger omfatte fastforrentede lån, hvor støtten er ophørt, lån, hvortil der ydes garanti, og ustøttede lån. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om, hvilke lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., der kan optages. Stk. 3, stk. 4 og stk. 8, 1.-3. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og mere specifikt i § 179, som vedrører konvertering af lån i almene boliger. Afsnittet omhandler undtagelsesmuligheder for enkelte låntagere, hvor indenrigs- og boligministeren kan tillade nedsættelse af betalingsreguleringen for lån, herunder via konvertering af eksisterende lån, i særlige tilfælde og efter ansøgning.

 Stk. 11. Indenrigs- og boligministeren kan i helt særlige tilfælde efter ansøgning fra den enkelte låntager tillade, at regulering af låntagers betaling på lån som nævnt i stk. 5 nedsættes, herunder ved tilladelse til konvertering af indestående lån.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelser til at påbyde ejere af almene boliger og relaterede boligformer at foretage konvertering af lån, herunder andre lån end dem med støtte, inden for en fastsat frist.

 Stk. 12. Indenrigs- og boligministeren kan påbyde ejere som nævnt i stk. 1 at foretage konvertering af andre lån inden for en nærmere fastsat frist.


Dette afsnit er en del af kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og specifikt § 179, der vedrører ministerens beføjelser til at påbyde konvertering af lån i almene boliger og tilhørende regler.

 Stk. 13. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i stk. 1-11.


Dette afsnit omhandler konvertering af nominallån i almene boliger med offentlig støtte og præciserer, at konverteringer, der vedrører støtte fra Landsbyggefonden, skal foregå efter forhandling med fonden.

 Stk. 2. Konvertering af nominallån med støtte efter § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, og § 98 a, stk. 5, foretages efter forhandling med Landsbyggefonden.


Dette afsnit er en del af kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og specifikt § 179, der vedrører konvertering af nominallån i almene boliger. Afsnittet fastlægger vilkår for, hvordan sådanne lån kan konverteres, herunder at låntager ikke må opnå et kontantprovenu, og at den nye låneprocent ikke må have en længere løbetid end det oprindelige lån.

 Stk. 3. Ved en konvertering må låntager ikke opnå et kontantprovenu. Ved en konvertering kan låntager ikke optage lån med en løbetid, som overstiger restløbetiden på det indfriede lån.


Dette afsnit omhandler reglerne for konvertering af lån i almene boliger, herunder hvordan beboernes betaling beregnes efter en sådan konvertering, og hvilke regler der gælder for beregning af basisrenten ved lån med rentesikring.

 Stk. 4. Efter en konvertering videreføres reguleringen af beboerbetalingen efter de hidtil gældende regler, jf. dog stk. 5. Låntagers betaling på lån, hvortil der ydes rentesikring, beregnes på grundlag af den basisrente, som er fastsat ved den senest foretagne aftrapning af rentesikringen til det indfriede lån. Basisrenten forhøjes efter reglerne i kapitel VII i lovbekendtgørelse nr. 432 af 13. juli 1982 af lov om boligbyggeri.


Dette afsnit omhandler reglerne for konvertering af lån i forbindelse med offentlig støtte til almen boligbyggeri, herunder hvordan låntagers betaling reguleres ved konvertering mellem fastforrentede lån og rentetilpasningslån.

 Stk. 5. Lån, hvortil der ydes rentesikring eller ydelsessikring, og lån efter § 100, stk. 2, hvortil der ydes ydelsesstøtte, kan ydes som fastforrentede lån eller som rentetilpasningslån. Konverteres et fastforrentet lån som nævnt i 1. pkt. til et andet fastforrentet lån, reguleres låntagers betaling, indtil den svarer til ydelsen på det nye lån. Konverteres et fastforrentet lån som nævnt i 1. pkt. til et rentetilpasningslån, reguleres låntagers betaling, indtil den svarer til det laveste af enten ydelsen på det indfriede lån eller den ydelse, der på konverteringstidspunktet kan beregnes på et tilsvarende fastforrentet lån. Konverteres et rentetilpasningslån som nævnt i 1. pkt. til et fastforrentet lån, reguleres låntagers betaling, indtil den svarer til det laveste af enten den gældende maksimale beboerbetaling eller ydelsen på det nye lån.


Dette afsnit omhandler reglerne for konvertering af lån i almene boliger, herunder hvordan den løbende støtte videreføres efter konvertering, og hvornår likvide midler fra låntagers betaling skal indbetales til Udbetaling Danmark.

 Stk. 6. Efter en konvertering videreføres den løbende støtte efter de gældende regler, således at støtten udgør et beløb, der svarer til forskellen mellem låntagers betaling og ydelsen på det lån, der optages, jf. dog stk. 5. Likvide midler, der indtil lånets udamortisering fremkommer i forbindelse med låntagers betaling på lån som nævnt i stk. 5, indbetales til Udbetaling Danmark. Der skal dog ikke ske indbetaling efter 2. pkt., hvis beløbet pr. kvartal er mindre end 250 kr.


Dette afsnit omhandler statens garanti for lån, der optages ved konvertering af nominallån i almene boliger, og præciserer, at garantien dækker hele lånet i dets løbetid, såfremt de i § 128 a, stk. 2-5, nævnte betingelser er opfyldt.

 Stk. 7. Staten garanterer for lån efter stk. 1. Garantien omfatter hele lånet og gælder i lånets løbetid. Betingelser og vilkår nævnt i § 128 a, stk. 2-5, skal være opfyldt.


Dette afsnit omhandler konvertering af lån i almene boliger og regulerer, hvordan statsgaranti, kommunale og regionale garantier samt regarantier overføres ved sådanne konverteringer, herunder betingelser for pantehierarki og procentvis garanti.

 Stk. 8. Efter en konvertering overføres statsgarantien, den kommunale og regionale garanti samt alle regarantier til det lån, der optages. For det lån, der optages, ydes samme procentvise garanti som for det indfriede lån. Den del af lånets restgæld, der ikke omfattes af garantien, har panteret forud for den garanterede del af restgælden. Optages lån med en højere restgæld, yder staten samme procentvise garanti for denne del af lånet. De kommunale og regionale garantier stilles som regaranti over for staten, når staten garanterer for lånet efter stk. 7.


Dette afsnit omhandler statens garantier ved konvertering af lån i almene boliger, herunder garantien for tinglysning af pantebrevet.

 Stk. 9. For lån, der konverteres efter stk. 1, garanterer staten for tinglysning af pantebrevet. Garantien gælder, så længe pantebrevet ikke er tinglyst.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelser til at påbyde konvertering af lån i støttede private andelsboliger, og hører under kapitlet om forvaltnings- og straffebestemmelser, hvor der fastsættes regler for gennemførelse og tilsyn med loven.

 § 179 a. Indenrigs- og boligministeren kan påbyde, at ejere af støttede private andelsboliger inden for en nærmere fastsat frist foretager konvertering af nominallån, hvortil der ydes støtte i form af rentesikring eller ydelsesstøtte i henhold til nærværende lov eller tidligere boligbyggerilove. Ved konvertering optages fastforrentede lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt. § 179, stk. 3, 8 og 12, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for konvertering af lån i almene boliger, herunder hvordan den løbende støtte og låntagers betaling fastsættes efter konvertering, og det henviser til tidligere gældende regler for regulering af betaling.

 Stk. 2. Efter en konvertering videreføres den løbende støtte efter de gældende regler, således at støtten udgør et beløb, der svarer til forskellen mellem låntagers betaling og ydelsen på det lån, der optages. Låntagers betaling reguleres, indtil den svarer til de samlede ydelser på det lån, der optages, og følger herefter ydelsen på lånet. § 179, stk. 4, 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler regler for konvertering af lån i støttede private andelsboliger, herunder vilkår for optagelse af nye lån og anvendelse af eksisterende regler ved frivillig konvertering, ikke påbudt af ministeren.

 Stk. 3. Ved konvertering af støttede lån og lån, hvortil der ydes garanti, og som ikke påbydes af indenrigs- og boligministeren, finder stk. 2 og § 179, stk. 3 og stk. 8, 1.-3. pkt., tilsvarende anvendelse. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om, hvilke lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., der kan optages.


Dette afsnit omhandler reglerne for kommunalbestyrelsens godkendelse af omdannelse af selvejende institutioner til almen boligorganisation eller afdeling heraf, herunder betingelser for godkendelse og indberetning til Udbetaling Danmark.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om de forhold, der er nævnt i stk. 1-3.


Kapitel 1, afsnittet "Habilitet", som omhandler regler for interessekonflikter og økonomisk tilknytning mellem ledere i boligorganisationer og eksterne byggevirksomheder.

 § 17. Hvis et medlem af organisationsbestyrelsen, en afdelingsbestyrelse, forretningsføreren eller en funktionær leder eller deltager i ledelsen af eller i øvrigt har en nær økonomisk tilknytning til byggevirksomhed uden for boligorganisationen, skal det indberettes til kommunalbestyrelsen. Denne kan straks eller senere nedlægge forbud mod, at forholdet fortsætter.


Dette afsnit er placeret i Kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler for overtagelse af statslån eller ydelse af tilskud ved ejerskifte af ejendomme, der har modtaget offentlig støtte efter ældre boliglovgivning.

 § 180. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere vilkår for overtagelse af statslån eller ydelse af tilskud ved ejerskifte af ejendomme, hvortil der er ydet lån eller tilskud i henhold til lov nr. 153 af 13. april 1938 om lån til boligbyggeri og huslejenedsættelse for mindrebemidlede børnerige familier med senere ændringer, midlertidig lov nr. 179 af 9. april 1941 om støtte til boligbyggeri, lov nr. 235 af 30. april 1946 om byggeri med offentlig støtte med senere ændringer, lov nr. 117 af 15. marts 1947 om finansiering af boligbyggeri med særlig byggemåde, lov nr. 107 af 14. april 1955 om byggeri med offentlig støtte med senere ændringer samt lov nr. 356 af 27. december 1958 om boligbyggeri med senere ændringer.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at fastsætte nærmere vilkår for ejerskifte vedrørende parcel- og rækkehuse med statsgaranti efter ældre boligbyggerilovgivning.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere vilkår for ejerskifte af parcel- og rækkehuse, hvortil der er ydet lån med statsgaranti i henhold til bestemmelserne i kapitel III i lov nr. 356 af 27. december 1958 om boligbyggeri med senere ændringer, herunder at der skal betales et ekstraordinært afdrag på lånet.


Kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., indeholder regler om ministerens beføjelser til at fritage ejendomme for lejekontrol og aflyse tinglyste lejedeklarationer.

 § 181. Ejendomme, der omfattes af lejekontrol efter den hidtidige lovgivning om offentlig støtte til boligbyggeri, jf. § 63 i bekendtgørelse nr. 239 af 15. juni 1965 af lov om boligbyggeri og § 72 i bekendtgørelse nr. 483 af 16. august 1973 af lov om boligbyggeri, kan af indenrigs- og boligministeren fritages for lejekontrol, og ministeren kan tillade en tinglyst lejedeklaration aflyst.


Dette afsnit omhandler fritagelse for lejekontrol af ejendomme, der tidligere har modtaget offentlig støtte, og indeholder regler for, at fritagelsen kan være betinget af en renteforhøjelse til 6,5 pct. p.a., hvis der er ydet statslån. Forhøjelsen af statslånsydelsen udlignes herefter gennem en lejeforhøjelse i alle lejligheder og lokaler i ejendommen efter reglerne i lejeloven.

 Stk. 2. Er statslån ydet, kan fritagelsen betinges af, at renten forhøjes til 6,5 pct. p.a. Den deraf følgende forøgelse af statslånsydelsen udlignes på samtlige lejligheder og lokaler i ejendommen gennem en lejeforhøjelse efter reglerne i § 51 i lov om leje, jf. lovbekendtgørelse nr. 837 af 20. september 1996.


Kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., indeholder regler om særlige tilladelser og undtagelser i forhold til bolig- og byggeriforhold. § 182 er en del af disse bestemmelser og fastsætter særlige vilkår for etablering og udlejning af erhvervsarealer i forbindelse med ældreboliger i yderområder.

 § 182. Kommunalbestyrelsen eller regionsrådet kan etablere erhvervsarealer i tilknytning til boliger for ældre og personer med handicap med det formål at udleje arealerne til mindre dagligvarebutikker. Udlejningen af arealerne kan ske til en leje under markedslejen. Det er en betingelse for udlejning under markedslejen, at erhvervsarealerne og ældreboligerne er beliggende i et yderområde, jf. stk. 3.


Dette afsnit præciserer definitionen af en "mindre dagligvarebutik" i forbindelse med udlejning af erhvervsarealer i tilknytning til boliger for ældre og personer med handicap til under markedslejen.

 Stk. 2. Ved mindre dagligvarebutik forstås en butik,
1) hvis areal ikke overstiger 250 m², og
2) som udelukkende eller hovedsagelig sælger dagligvarer.


Dette afsnit er en del af kapitel 16 i lov om almene boliger m.v. og vedrører regler for etablering af erhvervsarealer i tilknytning til boliger for ældre og personer med handicap, herunder udlejning under markedslejen i yderområder.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren offentliggør efter forhandling med erhvervsministeren en liste over yderområder omfattet af stk. 1.


Dette afsnit er placeret i Kapitel 16, der omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser, og fastsætter, at beslutninger om omfanget af etablering af almene ældreboliger til kommunens eller regionens indbyggere ikke kan ankes til en anden administrativ myndighed.

 § 183. Afgørelse af, i hvilket omfang der tilvejebringes almene ældreboliger, der efter denne lov skal være til rådighed for kommunens eller regionens indbyggere, kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelse til at fastsætte nærmere regler for gennemførelsen af loven, som en del af de almindelige forvaltningsmæssige og straffemæssige bestemmelser i kapitel 16.

 § 184. Nærmere regler om gennemførelsen af denne lovs bestemmelser fastsættes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit er beliggende i Kapitel 16, som omhandler forvaltnings- og straffebestemmelser m.v., og præciserer regler for klageadgang, når indenrigs- og boligministeren henlægger sine beføjelser til en styrelse under ministeriet.

 § 184 a. Henlægger indenrigs- og boligministeren sine beføjelser efter loven til en styrelse under ministeriet, kan ministeren fastsætte regler om klageadgang, herunder at klager ikke kan indbringes for anden administrativ myndighed.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelse til at fastsætte bøder for overtrædelse af forskrifter, der vedrører regulering af bygge- og anlægsvirksomhed, boligorganisationers formål, opdeling i afdelinger, anvendelse af dispositionsfond og vedligeholdelse af tekniske installationer.

 § 185. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte straf af bøde for overtrædelse af bestemmelser i forskrifter, der er udstedt i medfør af
1) § 113, jf. § 103 om regulering af bygge- og anlægsvirksomheden,
2) § 32, jf. § 6 om de almene boligorganisationers formål,
3) § 32, jf. §§ 16 og 22 om opdeling i afdelinger og om disses økonomiske uafhængighed indbyrdes og i forhold til boligorganisationen,
4) § 32, jf. § 20 om anvendelse af midler, der er henlagt til en dispositionsfond,
5) § 75, jf. § 68 om anvendelse af midler, der er henlagt til fornyelse af tekniske installationer, til hovedistandsættelse og til afholdelse af visse istandsættelses- og vedligeholdelsesudgifter.


Dette afsnit omhandler strafbestemmelser for overtrædelse af regler vedrørende bygge- og anlægsarbejder, herunder særlige regler for bygge- og anlægsarbejder i vinterperioden, som kan fastsættes af indenrigs- og boligministeren i henhold til § 103 og § 113.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan dog fastsætte straf af bøde for overtrædelse af bestemmelser om bygge- og anlægsarbejder i vinterperioden, der er udstedt i medfør af § 113, stk. 2, jf. § 103.


Kapitel 16, § 185, stk. 3, om strafansvar for juridiske personer ved overtrædelse af forskrifter udstedt i medfør af lov om almene boliger m.v.

 Stk. 3. Der kan pålægges selskaber m.v. (juridiske personer) strafansvar efter reglerne i straffelovens 5. kapitel.


Kapitel 16 – Forvaltnings- og straffebestemmelser m.v.

 § 185 a. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 16 om forvaltnings- og straffebestemmelser m.v. og omhandler regionsrådets forpligtelse til at etablere almene ældreboliger for personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne i samarbejde med kommuner og andre regioner.

 § 185 b. Efter aftale med kommunalbestyrelserne i regionen skal regionsrådet etablere almene ældreboliger, der indrettes særligt med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Regionsrådet opfylder sin forpligtelse efter 1. pkt. ved at etablere egne almene ældreboliger og ved at samarbejde med kommuner og andre regioner.


Dette afsnit indgår i kapitel 185 b, der omhandler etablering og koordinering af almene ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at etablere sådanne boliger.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan etablere almene ældreboliger, der indrettes særligt med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.


Dette afsnit indgår i kapitel 185 b, som omhandler etablering og koordinering af almene ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og beskriver kravet om, at kommunalbestyrelserne i regionen og regionsrådet hvert andet år indgår en rammeaftale om faglig udvikling, styring og koordinering af de relevante tilbud.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelserne i regionen og regionsrådet indgår hvert andet år en rammeaftale om faglig udvikling, styring og koordinering af de kommunale og regionale tilbud efter stk. 1 og § 105, stk. 2, som er beliggende i regionen. Kommunalbestyrelserne og regionsrådet kan aftale løbende revision og opdatering af rammeaftalen.


Dette afsnit er en del af kapitel 16 i lov om almene boliger m.v., der omhandler rammeaftaler mellem kommunalbestyrelser og regionsråd om faglig udvikling, styring og koordinering af tilbud til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. Afsnittet beskriver, hvordan kommunalbestyrelserne i regionen koordinerer udarbejdelsen af disse rammeaftaler, som skal offentliggøres og sendes til Socialstyrelsen.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelserne i regionen koordinerer udarbejdelsen af rammeaftalerne, som skal offentliggøres og sendes til Socialstyrelsen.


Dette afsnit er en del af kapitel 16 i lov om almene boliger m.v. og omhandler nærmere regler for rammeaftaler mellem kommunalbestyrelser og regionsråd om faglig udvikling, styring og koordinering af tilbud til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 Stk. 5. Social- og ældreministeren fastsætter efter forhandling med indenrigs- og boligministeren nærmere regler om rammeaftalerne, jf. stk. 3, herunder om de nærmere krav til aftalernes indhold, om tidsfrister for indgåelse af aftalerne og om koordinering af kapacitet og sammensætning af de mest specialiserede lands- og landsdelsdækkende tilbud.


Dette afsnit omhandler overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner, herunder tidsfrister og procedurer for overtagelse i henhold til loven.

 § 185 c. En beliggenhedskommune kan efter reglerne i denne lov en gang i hver valgperiode overtage regionale almene ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne. En kommunalbestyrelse, der ønsker at overtage almene ældreboliger efter 1. pkt., skal meddele regionsrådet dette senest den 1. januar i valgperiodens tredje år. Overtagelse skal ske senest den 1. januar i valgperiodens fjerde år.


Dette afsnit er en del af kapitel 185 c i loven om almene boliger m.v., som omhandler overtagelse af regionale almene ældreboliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne af beliggenhedskommunen. Afsnittet beskriver procedurer for udarbejdelse af en aftale mellem regionsrådet og kommunalbestyrelsen vedrørende overtagelsen.

 Stk. 2. På beliggenhedskommunens anmodning skal regionsrådet udarbejde et udkast til aftale mellem regionsrådet og kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit er en del af kapitel 185 c i loven om almene boliger m.v., som omhandler overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner. Afsnittet præciserer betingelserne for, at en beliggenhedskommune kan overtage regionale ældreboliger, herunder kravet om, at disse boliger fortsat skal være til rådighed for andre kommuner i henhold til en rammeaftale.

 Stk. 3. Det er et vilkår for den beliggenhedskommune, som overtager almene ældreboliger efter stk. 1, at de pågældende almene ældreboliger skal stå til rådighed for øvrige kommuner, i det omfang det fastsættes i rammeaftalen efter § 185 b, stk. 3.


Kapitel 185 c i loven om almene boliger m.v. omhandler overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner, herunder regler for overttagelse af aktiver, passiver, rettigheder, pligter og ansatte.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen i beliggenhedskommunen, som overtager almene ældreboliger efter stk. 1, overtager aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte, der er knyttet til varetagelsen af de almene ældreboliger. Svarer aktivernes og passivernes værdi ikke til hinanden, skal den kommunalbestyrelse, der overtager de regionale almene ældreboliger, eller regionsrådet kompenseres herfor.


Dette afsnit er en del af kapitel 16, § 185 c, og omhandler overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner, herunder vilkår for overtagelse af ansatte og deres rettigheder.

 Stk. 5. De pligter og rettigheder, der følger af lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse, finder tilsvarende anvendelse for personale omfattet af stk. 3, der er ansat i henhold til kollektiv overenskomst, bestemmelser om løn- og arbejdsforhold, der er fastsat eller godkendt af offentlig myndighed, eller individuel aftale, og som ikke er omfattet af lov om lønmodtageres retsstilling ved virksomhedsoverdragelse.


Dette afsnit omhandler overgangsregler for tjenestemænd ved overtagelse af regionale almene ældreboliger af en beliggenhedskommune, herunder vilkårene for deres ansættelse under den nye ansættelsesmyndighed.

 Stk. 6. Tjenestemænd, der overføres som følge af en beliggenhedskommunes overtagelse af regionale almene ældreboliger efter stk. 1, overgår til ansættelse under den nye ansættelsesmyndighed på vilkår, der i øvrigt svarer til de hidtidige vilkår.


Kapitel 16, § 185 c, stk. 8, om overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner, herunder overgang af ansatte og pensionsforpligtelser.

 Stk. 7. Tjenestemænd omfattet af stk. 5 får ved pensionering fra denne ansættelse udbetalt den samlede tjenestemandspension af den nye ansættelsesmyndighed.


Dette afsnit er en del af kapitel 16, som omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser, og specifikt en del af § 185 c, der vedrører overtagelse af regionale almene ældreboliger af beliggenhedskommuner.

 Stk. 8. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler for overtagelsen af aktiver og passiver, rettigheder og pligter samt ansatte efter stk. 3, herunder regler for fordelingen mellem regionen og beliggenhedskommunen af pensionsforpligtelsen vedrørende tjenestemænd og andre ansatte omfattet af stk. 3.


Dette afsnit indgår i kapitel 16, som omhandler regler for samarbejde mellem kommuner og regioner om etablering og overtagelse af regionale almene ældreboliger, herunder procedurer for overtagelse af sådanne boliger af beliggenhedskommuner og drøftelse heraf i et regionalt kontaktudvalg.

 § 185 d. Andre kommuner i regionen kan anmode om, at en beliggenhedskommunes ønske efter § 185 c, stk. 1, om at overtage regionale almene ældreboliger drøftes i kontaktudvalget.


Kontaktudvalgets rolle i forbindelse med overdragelse af regionale almene ældreboliger til beliggenhedskommuner.

 Stk. 2. Kontaktudvalget skal mindst én gang i hver valgperiode drøfte, om der i regionen er regionale almene ældreboliger, som mere hensigtsmæssigt kan overgå til en beliggenhedskommunes ansvar.


Dette afsnit er en del af Kapitel 16, som omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser samt særregler for kommunal og regional styring af ældreboliger. Afsnittet særligt vedrører vilkår for afhændelse af regionale almene ældreboliger, som en beliggenhedskommune har overtaget, og hvor rammeaftaler indebærer, at boligerne skal stå til rådighed for andre kommuner.

 § 185 e. Hvis en beliggenhedskommune ønsker at afhænde almene ældreboliger overtaget efter § 185 c, stk. 1, og de pågældende almene ældreboliger i henhold til en rammeaftale efter § 185 b, stk. 3, står til rådighed for øvrige kommuner, skal afhændelsen godkendes af kommunalbestyrelsen i de pågældende kommuner.


Dette afsnit findes i Kapitel 17, som omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for loven om almene boliger m.v.

 § 186. Loven træder i kraft den 1. januar 1997, dog træder § 99 i kraft den 1. august 1996.


Dette afsnit omhandler ophævelsen af tidligere lov om boligbyggeri med undtagelse af bestemte paragraffer og fortsat gyldighed af administrative forskrifter for andelsboliger med tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1998.

 § 187. Lov om boligbyggeri, jf. lovbekendtgørelse nr. 663 af 8. august 2002, ophæves bortset fra § 7, § 7 a, stk. 1, § 8, § 56, § 59, § 60, § 63 b, § 66 a, § 67, stk. 7 og 10, § 67 a, § 68, § 72 d, § 73, §§ 74-79, § 83 b, § 84, § 89, § 92, § 93, stk. 1, nr. 5-7, § 93, stk. 2, § 94, stk. 2, og § 97. Administrative forskrifter, der er udstedt i medfør af kapitel 10, finder fortsat anvendelse på andelsboliger, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1998 i medfør af lov om boligbyggeri.


Dette afsnit er en del af overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelserne i loven, hvor visse paragraffer eller stk. er markeret som udeladte.

 Stk. 2. (Udelades)


Dette afsnit er en overgangsbestemmelse i kapitel 17, der præciserer, hvilke tidligere love og forskrifter fortsat finder anvendelse for bestemte typer selvejende institutioner, der modtog offentlig støtte før 1. januar 1997.

 Stk. 3. Lov om boligbyggeri samt de administrative forskrifter, der er udstedt i medfør af denne, finder dog anvendelse, for så vidt angår selvejende ungdomsboliginstitutioner og selvejende lette kollektivboliginstitutioner, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1997 i medfør af byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilovgivningen.


Dette afsnit er en del af kapitel 17, som indeholder overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for loven. Afsnittet præciserer, at bestemmelserne i §§ 103 og 113 fortsat finder anvendelse på andelsboliger, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1998 i medfør af kapitel 10 i den tidligere lov om boligbyggeri.

 Stk. 4. Reglerne i §§ 103 og 113 finder anvendelse på andelsboliger, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1998 i medfør af kapitel 10 i lov om boligbyggeri.


Dette afsnit er en overgangsbestemmelse i kapitel 17, der angiver, hvilke dele af den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, der ophæves ved ikrafttrædelsen af denne lov, og hvilke paragraffer der fortsat gælder.

 § 188. Lov om boliger for ældre og personer med handicap, jf. lovbekendtgørelse nr. 664 af 8. august 2002, ophæves bortset fra § 5 a, stk. 3 og 4, § 11 a, § 16, § 17, § 18, § 18 a, stk. 1, § 21, stk. 1, § 22, § 23, stk. 1-3, 5 og 6, §§ 24-28, § 29, stk. 1 og 2, og §§ 31-33.


Dette afsnit er en overgangsbestemmelse i kapitel 17, der fastlægger, hvilke tidligere love og forskrifter fortsat finder anvendelse på ældreboliger i selvejende institutioner eller pensionskasser, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte før 1. januar 1997.

 Stk. 2. Lov om boliger for ældre og personer med handicap samt de administrative forskrifter, der er udstedt i medfør af denne, finder dog anvendelse, for så vidt angår ældreboliger tilhørende en selvejende institution eller pensionskasse, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte inden 1. januar 1997 i medfør af lov om boliger for ældre og personer med handicap.


Dette afsnit er en overgangsbestemmelse, der træder i kraft ved lovens ikrafttræden, og omhandler omdannelsen af eksisterende almennyttige boligselskaber til almene boligorganisationer samt overførsel af tidligere tilsagn om offentlig støtte til de nye organisationer.

 § 189. Ved lovens ikrafttræden omdannes alle almennyttige boligselskaber til almene boligorganisationer. Tilsagn om offentlig støtte i medfør af tidligere love om boligbyggeri, den tidligere lov om midlertidig offentlig støtte til almennyttigt boligbyggeri og statsstøttede kollegier samt i medfør af den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap til afdelinger under almennyttige boligselskaber overføres på uændrede vilkår til den pågældende afdeling under den almene boligorganisation.


Dette afsnit er en del af kapitel 17, som omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser for loven om almene boliger m.v. Det specificerer, hvordan eksisterende kommunale og amtskommunale ældreboliger, der har modtaget offentlig støtte efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, omdannes til almene ældreboliger ved lovens ikrafttræden, og hvordan støtten videreføres.

 Stk. 2. Ved lovens ikrafttræden omdannes kommunale og amtskommunale ældreboliger, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte efter den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, til kommunale og amtskommunale almene ældreboliger. Tilsagn om offentlig støtte i medfør af den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap til kommunale og amtskommunale ældreboliger overføres på uændrede vilkår til de pågældende kommunale og amtskommunale almene ældreboliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer regler for interessekonflikter blandt medlemmer af bestyrelser og funktionærer i almene boligorganisationer.

 § 18. Et medlem af boligorganisationsbestyrelsen, en afdelingsbestyrelse, forretningsføreren eller en funktionær må ikke deltage i behandlingen af sager, hvori den pågældende eller andre, som vedkommende ved slægtskab eller på anden måde er nært knyttet til, har en særinteresse.


Dette afsnit omhandler overgangsbestemmelser ved lovens ikrafttræden, herunder hvordan eksisterende institutioner og ordninger videreføres.

 § 190. Ved lovens ikrafttræden videreføres Boligselskabernes Landsbyggefond som Landsbyggefonden.


Dette afsnit indgår i Kapitel 17 om overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser og sikrer, at reglerne om almene boligorganisationers kerneaktiviteter og formål, som er fastsat i § 6, gælder for alle nuværende og tidligere aktiviteter, og at ulovlige aktiviteter skal afvikles.

 § 193. § 6 har virkning for samtlige almene boligorganisationers aktiviteter, uanset hvornår aktiviteterne er påbegyndt. Aktiviteter, der ikke er tilladt i regler fastsat i medfør af § 32, skal afvikles.


Dette afsnit indgår i kapitel 17 om overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser og regulerer, hvordan eksisterende investeringer og private selskaber, som boligorganisationer har oprettet før 17. november 1994, kan opretholdes indtil 15. april 2001, og hvilke konsekvenser der følger, hvis de ikke afvikles inden for fristen.

 Stk. 2. Uanset stk. 1 kan en boligorganisation, som inden den 17. november 1994 har erhvervet aktier, anparter, garantibeviser, andele eller lignende i danske selskaber eller virksomheder eller har stiftet private selskaber eller virksomheder, der udelukkende er beskæftiget i Danmark, opretholde investeringen eller selskabet eller virksomheden indtil den 15. april 2001. Hvis boligorganisationen ikke inden denne dato afhænder investeringen eller afhænder eller opløser det private selskab eller virksomheden, finder bestemmelserne i §§ 164, 165 og 168 tilsvarende anvendelse. Bestemmelsen i 1. pkt. gælder ikke for tilladte aktiviteter, jf. stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 17 om overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser og omhandler undtagelser fra regler om afvikling af tidligere tilladte investeringer i private selskaber eller virksomheder, som almene boligorganisationer har foretaget før 1994.

 Stk. 3. Påviser boligorganisationen, at den i stk. 2 nævnte afhændelse eller opløsning ikke kan finde sted, uden at boligorganisationen påføres et økonomisk tab, kan kommunalbestyrelsen meddele dispensation herfra.


Dette afsnit er en del af kapitel 17, "Overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser", og angiver, at § 194 er ophævet.

 § 194. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 17, "Overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser", og omhandler nærmere regler for ministerens rolle i omdannelsen af tidligere almennyttige boligselskaber og kommunale ældreboliger til almene boligorganisationer i forbindelse med lovens ikrafttræden.

 § 195. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om proceduren vedrørende omdannelse af almennyttige boligselskaber, kommunale og amtskommunale ældreboliger.


Dette afsnit er en overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelse, der fastslår, at loven ikke finder anvendelse på Færøerne og Grønland.

 § 196. Loven gælder ikke for Færøerne og Grønland.


Kapitel 1, afsnit Kapitalforhold, omhandler økonomiske regler for almene boligorganisationer, herunder opbygning og anvendelse af kapital.

 § 19. Almene boligorganisationer, herunder administrationsorganisationer, kan opbygge en arbejdskapital af overskud fra organisationens drift og særlige bidrag fra afdelinger og administrerede organisationer.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, "Almen boligvirksomhed", og definerer, hvad der forstås ved en almen boligorganisation i loven. Det fastslår de betingelser, der skal være opfyldt for, at en boligorganisation kan anses som en almen boligorganisation, herunder godkendelse fra kommunalbestyrelsen, historisk status som almennyttigt boligselskab eller forretningsførerselskab, omdannelse af selvejende institutioner eller oprettelse i ejendomme under tidligere byfornyelseslove.

 § 1. En almen boligorganisation er:
1) En boligorganisation, der i medfør af denne lov er godkendt af kommunalbestyrelsen til at udøve almen boligvirksomhed.
2) En boligorganisation, der ved denne lovs ikrafttræden som et almennyttigt boligselskab var godkendt til at udøve almennyttig boligvirksomhed.
3) En boligorganisation, der ved denne lovs ikrafttræden som et almennyttigt forretningsførerselskab var godkendt til at udøve almennyttig boligvirksomhed gennem datterselskaber.
4) En selvejende ungdomsboliginstitution, ældreboliginstitution eller lette kollektivboliginstitution, der i medfør af § 2 omdannes til en almen boligorganisation.
5) En boligorganisation med medlemsindskud, der er oprettet i en ejendom, som kommunalbestyrelsen har rådet over i medfør af den tidligere lov om byfornyelse eller lov om byfornyelse og boligforbedring, og som er godkendt efter disse love.


Dispositionsfonden er en central økonomisk reserve i en almen boligorganisation, som finansieres gennem forskellige indtægtskilder, herunder bidrag fra afdelinger, overskud ved likvidation, overførsler fra arbejdskapitalen og likvide midler fra lån og støtteordninger, og som anvendes til at dække tab, sikre afdelingers fortsatte drift og støtte fysisk, økonomisk og social opretning af bebyggelser.

 § 20. I en dispositionsfond i boligorganisationen indgår:
1) Særlige bidrag fra afdelingerne.
2) Overskydende nettoprovenu, der opstår ved likvidation af en afdeling eller afståelse af en del af en afdeling.
3) Beløb, som boligorganisationen beslutter at overføre fra arbejdskapitalen.
4) Likvide midler, der fremkommer i forbindelse med udamortiserede prioriteter i boligorganisationens afdelinger, når midlerne ikke samtidig er omfattet af nr. 6 eller 7.
5) Likvide midler, der fremkommer i forbindelse med belåning eller salg af boligorganisationens administrationsejendom eller nettoprovenu ved boligorganisationens optagelse af nye lån efter § 24.
6) Likvide midler for tilsagn meddelt i perioden fra den 1. januar 1999 til den 30. juni 2009, som fremkommer i forbindelse med, at låntagers betaling, jf. § 129, overstiger ydelserne på lånet, jf. § 118, stk. 4, til og med 35 år efter låneoptagelsen.
7) Likvide midler, som fremkommer i forbindelse med låntagers betaling, jf. § 129, fra og med det 36. år efter låneoptagelsen for tilsagn meddelt i perioden fra den 1. januar 1999 til den 30. juni 2009 og fra og med det 41. år efter låneoptagelsen for tilsagn meddelt fra den 1. juli 2009.
8) Likvide midler, der fremkommer i forbindelse med låntagers betaling på lån som nævnt i § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, samt på lån efter § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, der efter en konvertering reguleres efter § 179.
9) Likvide midler for tilsagn meddelt fra den 1. juli 2009, som fremkommer i forbindelse med, at låntagers betaling, jf. § 129, overstiger ydelserne på lånet, jf. § 118, stk. 4, til og med 40 år efter låneoptagelsen.
10) Bidrag efter §§ 79 og 80 til indskud i Landsbyggefonden.
11) Tilskud fra Landsbyggefonden efter § 90 til overførsel til afdelingerne.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af dispositionsfonden i en almen boligorganisation, herunder hvilke udgifter fonden dækker ved lejetab og fraflytning, og under hvilke vilkår kommunalbestyrelsen kan godkende fravigelse fra dækningen.

 Stk. 2. En afdelings udgifter til tab som følge af lejeledighed og uforholdsmæssigt store tab som følge af fraflyttede lejeres manglende huslejebetaling eller manglende opfyldelse af istandsættelsesforpligtelsen dækkes af dispositionsfonden. Dispositionsfonden dækker ikke udgifter til tab som følge af lejeledighed og udgifter til tab som følge af lejeres manglende opfyldelse af istandsættelsesforpligtelsen ved fraflytning, hvis udgifterne er omfattet af reglerne om kommunal betaling af leje og garanti ved fraflytning. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde godkende, at de nævnte udgifter ikke, eller kun delvis, dækkes af dispositionsfonden, hvis boligorganisationens økonomiske situation gør dette nødvendigt.


Dispositionsfonden er en fond, der opbygges af midler fra almene boligorganisationer og afdelinger, og som primært skal dække udgifter til tab som følge af lejeledighed og manglende huslejebetaling. Ifølge § 20, stk. 2, anvendes fondens midler også til at sikre afdelingernes fortsatte beståen.

 Stk. 3. Ud over stk. 2 anvendes dispositionsfondens midler til at sikre afdelingernes fortsatte beståen som tidssvarende og velfungerende bebyggelser ved at medvirke til fysisk, økonomisk og social opretning af afdelingerne. Medgår midlerne til at nedsætte lejen i afdelingerne, skal den efterfølgende leje stå i rimeligt forhold til lejen i sammenlignelige boliger. Midlerne kan dog medgå til finansiering af nedrivning af hele boligafdelinger, som er omfattet af § 92, stk. 2, 2. pkt.


Dispositionsfonden anvendes primært til at dække udgifter ved lejeledighed og manglende huslejebetaling samt til at sikre afdelingers fysiske, økonomiske og sociale opretning, men kan i særlige tilfælde også bruges til at sikre boligorganisationens fortsatte beståen ved ekstraordinære omstændigheder.

 Stk. 4. Dispositionsfonden kan endvidere i særlige tilfælde medvirke til at sikre boligorganisationens fortsatte beståen, herunder i forbindelse med etablering af nye afdelinger og i forbindelse med ekstraordinære tab.


Dette afsnit omhandler anvendelse af midler i dispositionsfonden, herunder muligheden for at bruge nettoprovenu fra afhændelse af almene boliger i udviklingsplaner til grundkøbstilskud.

 Stk. 5. Indgår et nettoprovenu, som stammer fra afhændelse af almene boliger som led i gennemførelse af en udviklingsplan, jf. § 168 a, stk. 1, i dispositionsfonden, kan disse midler tillige anvendes til grundkøbstilskud, jf. § 119 b.


Dette afsnit omhandler anvendelse af midler i dispositionsfonden, når der opnås nettoprovenu ved afhændelse af almene boliger i et ghettoområde, og hvordan disse midler kan bruges til ommærkningsbidrag for ungdomsboliger, der er ommærket efter § 4, stk. 1, nr. 9 eller 11, under bestemte vilkår.

 Stk. 6. Indgår et nettoprovenu, som stammer fra afhændelse af almene boliger i et ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 2, i dispositionsfonden, kan disse midler tillige anvendes til ommærkningsbidrag. Boligorganisationen kan give tilsagn om ommærkningsbidrag efter 1. pkt. til ungdomsboliger, der er ommærket efter § 4, stk. 1, nr. 9 eller 11, når boligerne ligger i et ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 2, og når lejen på tilsagnstidspunktet er højere end den sædvanlige leje for støttede ungdomsboliger. § 101 b, stk. 3, finder tilsvarende anvendelse.


Dispositionsfonden anvendes til at dække udgifter i forbindelse med lejernes fraflytning, herunder normalistandsættelse og flytteudgifter, når udlejeren har opsagt lejeren efter bestemte regler i lov om leje af almene boliger.

 Stk. 7. Dispositionsfonden kan afholde udgifter til dækning af normalistandsættelse ved fraflytning med fradrag af den overtagne del af normalistandsættelsen efter § 26 i lov om leje af almene boliger, såfremt udlejer har opsagt lejeren efter § 85, stk. 1, nr. 1, i samme lov. Dispositionsfonden kan endvidere afholde boligorganisationens udgifter til dækning af flytteudgifter efter § 86, stk. 2, i samme lov.


Kapitel 1, Kapitalforhold, § 20, stk. 8 – om dispositionsfondens mulighed for at yde ydelsesstøtte til lån til fysiske foranstaltninger i afdelingerne og kommunalbestyrelsens ret til at yde garanti for sådanne lån.

 Stk. 8. Yder dispositionsfonden ydelsesstøtte til lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., optaget til finansiering af fysiske foranstaltninger i afdelingerne, kan kommunalbestyrelsen yde garanti for lånet. Garantien beregnes efter reglerne i § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit er en ophævet paragraf i kapitel 1, som omhandler almen boligvirksomhed, definitioner og organisering af almene boligorganisationer.

 § 21. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler regler for udlån af midler fra en afdeling til andre afdelinger inden for samme almen boligorganisation, herunder krav om sikkerhed og Landsbyggefondens garantistilling.

 § 22. En afdelings midler kan gennem boligorganisationen udlånes til anvendelse for boligorganisationens andre almene afdelinger, jf. dog stk. 2. Boligorganisationen skal indestå for, at der er uomtvistelig god sikkerhed for midlerne, og at de kan frigøres med kort varsel. Landsbyggefonden indestår herudover for tab på lånet, jf. § 88.


Dette afsnit omhandler regler for udlån mellem afdelinger i en almen boligorganisation, herunder betingelser for, hvornår sådanne udlån ikke må ske, bl.a. ved driftsunderskud eller forventede udlejningsvanskeligheder.

 Stk. 2. Udlån må ikke ske til afdelinger med opsamlede driftsunderskud, der skyldes udlejningsvanskeligheder, eller til afdelinger, hvor udlejningsvanskeligheder forventes.


Dette afsnit omhandler regler for udlån af midler fra en boligorganisation til andre almene boligorganisationer gennem en almen administrationsorganisation, herunder krav om sikkerhed og godkendelse.

 Stk. 3. Stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse på udlån, der sker fra en boligorganisation gennem en almen administrationsorganisation til de andre almene boligorganisationer, der er medlemmer af administrationsorganisationen.


Kapitel 1, Kapitalforhold: Regler for anvendelse af likvide midler i en almen boligorganisation, herunder ministerens beføjelse til at pålægge anvendelse af midler eller indsættelse i Landsbyggefonden.

 § 23. Har boligorganisationen likvide midler, kan indenrigs- og boligministeren give bestyrelsen pålæg om at anvende dem efter de herom gældende bestemmelser. Efterkommes et sådant pålæg ikke, kan indenrigs- og boligministeren forlange, at midlerne indsættes på en konto i Landsbyggefonden.


Kapitel 1, afsnit Kapitalforhold, omhandler regler for finansiering og lån i forbindelse med almen boligvirksomhed, herunder betingelser for optagelse af lån med pant i ældre afdelinger til finansiering af nyt byggeri.

 § 24. Indenrigs- og boligministeren kan tillade, at boligorganisationen optager lån med pant forud for statslån eller statsgaranterede lån i boligorganisationens ældre afdelinger med henblik på finansiering af nyt byggeri. Sådanne lån kan dog i den enkelte afdeling ikke optages med større beløb end forskellen mellem restgælden i ejendommen og ejendommens værdi efter reglerne i ejendomsvurderingsloven med fradrag af et beløb svarende til beboernes indskud.


Kapitel 1, afsnit om kapitalforhold og regnskabsaflæggelse, hvor der fastsættes regler for regnskabsføring og revision i almene boligorganisationer og deres afdelinger.

 § 25. Regnskabsaflæggelse for boligorganisationen og dens afdelinger samt revision af regnskaberne skal ske efter regler, som fastsættes af indenrigs- og boligministeren. Indenrigs- og boligministeren kan herunder fastsætte, at regnskabsoplysninger indsendes på edb-medium. Indenrigs- og boligministeren kan kræve årsregnskab bilagt genparter af revisors beretning om revisionen indsendt til gennemgang. Regnskabsaflæggelse for kommunalt og regionalt ejede almene ældreboliger sker efter regler, der fastsættes af henholdsvis kommunalbestyrelsen og regionsrådet.


Dette afsnit omhandler reglerne for regnskabsaflæggelse og revision af regnskaber for almene boligorganisationer og deres afdelinger, herunder særlige regler for revision af kommunalt og regionalt ejede almene ældreboliger.

 Stk. 2. Revisionen foretages af en godkendt revisor. Revisors bemærkninger skal indføres i en revisionsprotokol. For kommunalt ejede almene ældreboliger gælder dog de i lov om kommunernes styrelse fastsatte regler for revision af kommunernes virksomhed. For regionalt ejede almene ældreboliger gælder de regler for revision af regionernes virksomhed, som er fastsat i lov om regioner og om nedlæggelse af amtskommunerne, Hovedstadens Udviklingsråd og Hovedstadens Sygehusfællesskab.


Regnskabsaflæggelse og revision for almen boligorganisation og dens afdelinger

 Stk. 3. En genpart af regnskabet indsendes til kommunalbestyrelsen til kritisk gennemgang samt til Landsbyggefonden.


Dette afsnit omhandler regnskabsaflæggelse og revision for selvejende almene ungdoms- og ældreboliginstitutioner som en del af kapitel 1 om almen boligvirksomhed, herunder krav til indsendelse af regnskaber til kommunalbestyrelsen og mulighed for ministerielle regler om registrering af regnskabsoplysninger.

 Stk. 4. Stk. 1 og 2 finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdoms- og ældreboliginstitutioner. Selvejende almene ungdoms- og ældreboliginstitutioner indsender en genpart af regnskabet til kommunalbestyrelsen til kritisk gennemgang. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte regler i en bekendtgørelse om registrering af institutionernes regnskabsoplysninger.


Kapitel 1, afsnittet om almen boligvirksomhed, handler om regler for boligorganisationers erhvervelse af ejendomme, herunder krav om kommunalbestyrelsens godkendelse og mærkning af boliger.

 § 26. Erhvervelse af ejendomme kan kun ske med kommunalbestyrelsens godkendelse. Hvis kommunalbestyrelsen ikke kan godkende erhvervelsen, skal der gives boligorganisationen meddelelse senest 6 uger fra modtagelsen af boligorganisationens ansøgning. Kommunalbestyrelsen mærker i forbindelse med godkendelse af beboelsesejendomme boligerne som almene familieboliger, almene ungdomsboliger eller almene ældreboliger.


Kapitel 1, § 26, stk. 2 – Regler om erhvervelse af ejendomme af almindelige boligorganisationer

 Stk. 2. Boligorganisationer kan ikke erhverve en ejendom eller opføre byggeri på en ejendom med tilbagekøbsklausul.


Dette afsnit omhandler reglerne for afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder krav om kommunalbestyrelsens godkendelse og særlige regler for boliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 § 27. Afhændelse af en almen boligorganisations ejendom skal godkendes af kommunalbestyrelsen, jf. dog stk. 2. Dette gælder dog ikke for ejendomme, der opføres af almene boligorganisationer som ustøttede andelsboliger efter reglerne i kapitel 11 b. Afhændelse af boliger, der er tilvejebragt særligt med henblik på at betjene personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, skal godkendes af kommunalbestyrelsen. Hvis boliger omfattet af 3. pkt. står til rådighed for øvrige kommuner i henhold til en rammeaftale efter § 185 b, stk. 3, skal afhændelsen tillige godkendes af kommunalbestyrelsen i de pågældende kommuner.


Dette afsnit omhandler kravet om kommunalbestyrelsens og indenrigs- og boligministerens godkendelse ved afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder betingelser for tinglysning.

 Stk. 10. Ved anmeldelse til tinglysning af et dokument om afhændelse af en ejendom, der tilhører en almen boligorganisation, skal dokumentet være ledsaget af et samtykke efter stk. 1 og eventuelt stk. 2. Hvis samtykke ikke foreligger, sætter dommeren i overensstemmelse med reglerne i tinglysningsloven en frist til fremskaffelse af samtykket.


Dette afsnit omhandler vilkår for afhændelse af ejendomme ejet af en almen boligorganisation, herunder betingelser for godkendelse og overdragelse til forskellige parter.

 Stk. 11. Ved afhændelse til en andelsboligforening, der er stiftet af beboerne, skal mindst 50 pct. af lejerne af beboelseslejlighederne på tidspunktet for købsaftalens indgåelse være medlemmer af foreningen.


Dette afsnit omhandler salg af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, og nævner særlige godkendelses- og tinglysningskrav, herunder undtagelser for salg efter kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger.

 Stk. 12. Stk. 1-5 og 10 finder ikke anvendelse ved salg efter kapitel 5 a.


Dette afsnit omhandler godkendelseskrav for afhændelse af ejendomme, der indeholder almene boliger, og specificerer, at sådanne afhændelser også skal godkendes af indenrigs- og boligministeren, medmindre ejendommen afhændes til fortsat anvendelse som almen bolig eller til en certificeret friplejeboligleverandør.

 Stk. 2. Afhændelse af ejendomme, som omfatter almene boliger, skal tillige godkendes af indenrigs- og boligministeren. Dette gælder dog ikke, når afhændelsen sker med henblik på fortsat anvendelse som almene boliger eller til en certificeret friplejeboligleverandør.


Dette afsnit omhandler betingelserne for, at indenrigs- og boligministeren kan godkende afhændelse af ejendomme, der indeholder almene boliger, herunder specifikke kriterier, der skal være opfyldt for at få ministerens godkendelse.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan efter ansøgning godkende afhændelse af almene boliger efter stk. 2, når
1) der er dokumenterede alvorlige byggetekniske problemer ved ejendommen,
2) der er dokumenterede vedvarende og væsentlige udlejningsvanskeligheder,
3) der er væsentlige boligsociale udfordringer i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, eller
4) afhændelse er af væsentlig betydning for udvikling af et byområde og sker som led i en nært forestående gennemførelse af en lokalplan og ikke giver tab for boligorganisationen eller dennes kreditorer.


Dette afsnit indgår i reglerne om afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, og præciserer særlige betingelser for ministerens godkendelse af afhændelse i hårdt ghettoområder, herunder krav om opsigelse af lejere, der ikke opfylder kommunalbestyrelsens fastsatte kriterier.

 Stk. 4. For boliger beliggende i et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, er det en betingelse for ministerens godkendelse af afhændelsen, at lejere, der ikke opfylder kriterierne fastsat af kommunalbestyrelsen i medfør af § 27 c, stk. 1, opsiges, jf. § 85, stk. 1, nr. 2, i lov om leje af almene boliger.


Dette afsnit omhandler reglerne for afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder krav til vurdering af ejendommens tilstand og prisforhold ved salg.

 Stk. 5. Afhændelse skal ske på baggrund af en vurdering, hvor ejendommens tilstand og prisforholdene på overdragelsestidspunktet lægges til grund. I øvrigt foretages vurderingen efter reglerne i ejendomsvurderingsloven, jf. dog stk. 7.


Dette afsnit omhandler vilkår for afhændelse af ejendomme fra en almen boligorganisation til en kommune eller region, herunder vurdering af ejendommens værdi, betingelser for overdragelsessummen og håndtering af eksisterende garantier og støtte.

 Stk. 6. Sker afhændelse til en kommune eller en region, vurderes ejendommen af vurderingsmyndigheden. Overdragelsessummen må omregnet til kontantværdi ikke være lavere end den af vurderingsmyndigheden ansatte værdi. Vurderingsmyndighedens ansættelse kan af køberen og sælgeren påklages efter de regler, der er fastsat i skattestyrelsesloven. Ved afhændelse af almene boliger med henblik på anvendelse som almene ældreboliger kan overdragelsessummen dog fastsættes til indestående belåning. Meddelte tilsagn om støtte overføres, og statsgarantier, kommunale og regionale garantier samt alle regarantier vedstås.


Dette afsnit omhandler vilkårene for afhændelse af ejendomme tilhørende en almen boligorganisation, herunder særlige regler for overdragelsessummen ved afhændelse til andre afdelinger, boligorganisationer eller selvejende institutioner, og hvordan støtte og garantier overføres.

 Stk. 7. Ved afhændelse af en almen boligorganisations ejendom til en anden afdeling inden for samme boligorganisation, til en afdeling i en anden almen boligorganisation eller til en selvejende almen institution kan overdragelsessummen fastsættes til indestående belåning. Meddelte tilsagn om støtte overføres, og statsgarantier, kommunale og regionale garantier samt alle regarantier vedstås. Sker afhændelse af ejendom med henblik på opførelse af nybyggeri med støtte efter § 115 eller § 117, og medtages ejendommens værdi i anskaffelsessummen, fastsættes overdragelsessummen dog efter stk. 5. Sker afhændelse med henblik på ombygning med støtte efter de i 3. pkt. nævnte bestemmelser, og medtages ejendommens værdi i anskaffelsessummen, kan overdragelsessummen fastsættes til en værdi, der svarer til seneste almindelige vurdering, eller omvurdering efter ejendomsvurderingslovens § 6. 1. og 2. pkt., finder tilsvarende anvendelse ved overdragelse af kommunale og regionale almene ældreboliger til en afdeling i en almen boligorganisation eller til en selvejende almen institution, jf. dog stk. 8.


Dette afsnit omhandler vilkårene for afhændelse af kommunale og regionale almene ældreboliger til en afdeling i en almen boligorganisation eller til en selvejende almen institution, herunder særlige regler for beregning af overdragelsessummen, herunder opfølgning på tidligere investeringer, der har medført lejeforhøjelse.

 Stk. 8. Ved afhændelse af kommunale og regionale almene ældreboliger til en afdeling i en almen boligorganisation eller til en selvejende almen institution kan overdragelsessummen fastsættes til et beløb, der svarer til restgælden på lån optaget i KommuneKredit til finansiering af anskaffelsessummen, jf. §§ 118-119. Er der udført arbejder vedrørende boligerne, som har medført lejeforhøjelse, tillægges overdragelsessummen et beløb svarende til restgælden, hvis arbejdet havde været finansieret med lån af en type, der er sædvanlig for det pågældende arbejde.


Dette afsnit omhandler særlige vilkår for afhændelse af almene plejeboliger til certificerede friplejeboligleverandører, herunder overtagelse af støttede lån og statens overttagelse af kommunens garantiforpligtelse.

 Stk. 9. Stk. 7, 5. pkt., finder tilsvarende anvendelse ved afhændelse af almene plejeboliger til en certificeret friplejeboligleverandør, der vil anvende ejendommen som friplejeboliger, når køber kan overtage bestående støttede lån. Staten overtager på uændrede vilkår beliggenhedskommunens garantiforpligtelse efter § 127. Kan køber ikke overtage bestående støttede lån, finder stk. 5 anvendelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for lejeforholdet, når almene boliger afhændes og herefter ikke længere er underlagt lov om leje af almene boliger, men i stedet falder under almindelig lejelovgivning.

 § 27 a. Lejeforholdet for almene lejere af boliger, som afhændes efter § 27, og som efter afhændelsen ikke er omfattet af lov om leje af almene boliger, er med de undtagelser, som følger af stk. 2-11, omfattet af lov om leje og lov om midlertidig regulering af boligforholdene.


Dette afsnit omhandler reglerne for afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder overgangsordninger for lejeforhold og vedligeholdelsesansvar efter salg.

 Stk. 10. Det vedligeholdelsesreglement, der gælder på afhændelsestidspunktet, og de vilkår vedrørende vedligeholdelse, som er fastsat i lejeaftalerne for de boliger, som indgår i afhændelsen, gælder fortsat for de pågældende lejeforhold efter afhændelsen.


Dette afsnit er en del af kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og mere specifikt en del af § 27 a, som regulerer lejeforholdet ved afhændelse af ejendomme fra almen til privat ejendom. Afsnittet præciserer, hvordan godtgørelse for lejernes forbedringer af boligen skal håndteres efter lejens ophør, når ejendommen afhændes.

 Stk. 11. Har en lejer før afhændelsestidspunktet udnyttet sin ret efter § 39 i lov om leje af almene boliger til at udføre forbedringer af boligen, finder samme lovs § 39, stk. 4, anvendelse ved udbetaling af godtgørelse ved lejerens fraflytning.


Dette afsnit omhandler reglerne for lejefastsættelse og -regulering ved afhændelse af almene boliger, herunder hvordan lejen fastholdes, nedsættes eller opretholdes efter overdragelse, og hvilke myndigheder der har kompetence til at afgøre uenigheder herom.

 Stk. 12. Huslejenævnet, jf. kapitel VI i lov om midlertidig regulering af lejeforholdene, afgør uenighed om lejefastsættelse og -regulering efter stk. 3-7.


Dette afsnit er en del af kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og mere specifikt en del af § 27 a, som regulerer lejeforhold ved afhændelse af almene boliger. Afsnittet præciserer, at bestemmelser i lov om midlertidig regulering af boligforholdene ikke finder anvendelse på lejeforhold, der opstår ved sådan afhændelse.

 Stk. 2. § 4, stk. 2, i lov om midlertidig regulering af boligforholdene finder ikke anvendelse på lejeforhold som nævnt i stk. 1.


Dette afsnit omhandler lejeforholdet for almene lejere, når boliger afhændes, og lejeforholdet ikke længere er omfattet af lov om leje af almene boliger, men i stedet falder under almindelige lejeregler.

 Stk. 3. Hvis lejefastsættelsen skal ske efter reglerne i lov om leje og den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet, er lavere end den leje, som vil kunne fastsættes efter lov om leje, opretholdes den gældende leje og reguleres fremover med udviklingen i Danmarks Statistiks nettoprisindeks i en 12-måneders-periode sluttende i juni måned, året før det kalenderår reguleringen vedrører. Lejen kan dog ikke herved bringes til at overstige den leje, som vil kunne fastsættes efter lov om leje. Regulering efter denne bestemmelse kan ikke længere foretages fra det tidspunkt, hvor den regulerede leje modsvarer den leje, der vil kunne beregnes efter lov om leje. Regulering af lejen kan herefter kun foretages efter lov om leje.


Dette afsnit omhandler lejeforholdet for almene lejere, når boliger afhændes, og lejeforholdet herefter ikke er omfattet af lov om leje af almene boliger, men i stedet falder under lov om leje og lov om midlertidig regulering af boligforholdene.

 Stk. 4. Hvis lejefastsættelsen skal ske efter reglerne i lov om midlertidig regulering af boligforholdene og den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet, er lavere end den leje, som vil kunne fastsættes efter lov om midlertidig regulering af boligforholdene, opretholdes den gældende leje og reguleres fremover med udviklingen i Danmarks Statistiks nettoprisindeks i en 12-måneders-periode sluttende i juni måned, året før det kalenderår reguleringen vedrører. Lejen kan dog ikke herved bringes til at overstige den leje, som vil kunne fastsættes efter lov om midlertidig regulering af boligforholdene. Udlejer kan ikke kræve forhøjelse af lejen som følge af forøgelsen af de beløb, der efter § 18 b i lov om midlertidig regulering af boligforholdene skal bindes i Grundejernes Investeringsfond. Regulering efter 1. pkt. kan ikke længere foretages fra det tidspunkt, hvor den regulerede leje modsvarer den leje, der vil kunne beregnes efter lov om midlertidig regulering af boligforholdene og §§ 50-52 i lov om leje. Regulering af lejen kan herefter kun foretages efter lov om midlertidig regulering af boligforholdene og §§ 50-52 i lov om leje.


Dette afsnit er en del af reglerne for lejeforholdet, når almene boliger afhændes, og omhandler specifikt nedsættelse af lejen ved afhændelse, hvis den gældende leje overstiger den lovbestemte maksimumsleje enten efter omkostningsgrundlag eller efter lejedes værdi.

 Stk. 5. Hvis den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet, er højere end den leje, der kan beregnes efter reglerne om omkostningsbestemt leje i lov om midlertidig regulering af boligforholdene i ejendomme, der er omfattet af disse regler, nedsættes lejen til den omkostningsbestemte leje med tillæg af eventuelle lejeforhøjelser for gennemførte forbedringer. Hvis den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet i ejendomme, der er omfattet af reglerne om lejefastsættelse efter det lejedes værdi, er højere end det lejedes værdi, jf. § 47 i lov om leje, nedsættes lejen til det lejedes værdi.


Dette afsnit omhandler lejeforholdet for almene lejere, når boliger afhændes, og specifikt hvordan lejen fastsættes og reguleres efter afhændelsen, herunder undtagelser for boliger taget i brug efter 1991.

 Stk. 6. I ejendomme, der er taget i brug efter udgangen af 1991, kan den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet, opretholdes og fremover reguleres med udviklingen i Danmarks Statistiks nettoprisindeks i en 12-måneders-periode sluttende i juni måned, året før det kalenderår reguleringen vedrører. Det samme gælder for lejemål som nævnt i § 53, stk. 3-5, i lov om leje og i § 15 a, stk. 1-3, i lov om midlertidig regulering af boligforholdene.


Dette afsnit omhandler lejeforholdet for almene lejere, når en ejendom afhændes, og specifikt hvordan lejen fastsættes og reguleres efter afhændingen, herunder regler for nedsættelse af leje ved udløb af lån.

 Stk. 7. Indgår der i den leje, der er gældende på afhændelsestidspunktet, ydelser på lån, der ikke er medgået til finansiering af den oprindelige anskaffelsessum for afdelingen, nedsættes lejen ikke, når disse lån udamortiseres.


Dette afsnit omhandler reglerne for overgangen af lejeforhold og økonomiske forpligtelser, når en almen boligafdeling afhændes, herunder behandlingen af beboerindskud efter afhændelse.

 Stk. 8. Indestående beboerindskud efter § 45 i lov om leje af almene boliger forbliver efter afhændelsen indestående hos udlejeren som depositum efter § 34 i lov om leje, uanset om det overstiger 3 måneders leje. Depositum som nævnt i 1. pkt. kan ikke reguleres efter § 34 i lov om leje.


Dette afsnit omhandler reglerne for afhændelse af ejendomme, der tilhører en almen boligorganisation, herunder betingelser for godkendelse, vurdering af ejendommens værdi og overdragelsesbetingelser. Afsnittet særligt beskæftiger sig med, hvordan midler fra henlæggelser til fornyelse og istandsættelse skal håndteres ved afhændelse af boliger.

 Stk. 9. De beløb, der efter § 68 er henlagt for de boliger, som afhændes, udbetales til erhververen ved afhændelsen og indbetales herefter til ejendommens konto i Grundejernes Investeringsfond efter § 18 b i lov om midlertidig regulering af boligforholdene, hvis den afhændede ejendom er omfattet af reglerne i samme lovs kapitel II-V. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om opgørelse af beløb, der skal udbetales, og om beløb, der skal indbetales til Grundejernes Investeringsfond.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 om almen boligvirksomhed og handler om kommunalbestyrelsens beføjelser til at fravige opkrævning af tillægskøbesum ved ændret anvendelse eller merudnyttelse af ejendomme i almindelige boligområder, herunder med henblik på etablering af nye boliger eller erhvervsaktiviteter.

 § 27 b. Kommunalbestyrelsen kan beslutte at undlade at opkræve en tillægskøbesum eller dele heraf ved ændret anvendelse eller merudnyttelse af en almen boligafdelings ejendom beliggende uden for et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, med henblik på etablering af almene boliger, private boliger eller erhverv.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 om almen boligvirksomhed og handler specifikt om kommunalbestyrelsens beføjelser til at undlade opkrævning af tillægskøbesum ved afhændelse af ejendomme i udsatte boligområder, som defineret i § 61 a, stk. 1, med henblik på byggeri af private boliger eller erhvervsformål.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan indtil den 1. januar 2025 beslutte at undlade at opkræve en tillægskøbesum i forbindelse med afhændelse af en almen boligafdelings ejendom i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, hvis afhændelsen sker med henblik på opførelse af private boliger eller erhverv.


Dette afsnit indgår i kapitel 1 om almen boligvirksomhed og handler om udlejningskriterier for ejendomme i udsatte boligområder, der afhændes til private købere, som en del af reglerne for godkendelse og tinglysning af afhændelser.

 § 27 c. Kommunalbestyrelsen skal fastsætte kriterier for udlejning af ejendomme beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, som afhændes til private købere. Kriterierne efter 1. pkt. fastsættes senest ved kommunalbestyrelsens godkendelse af afhændelsen og gælder i 10 år fra overtagelsesdatoen for den enkelte ejendom. Kriterier fastsat efter 1. pkt. finder tillige anvendelse på nye udlejningsboliger, der opføres på ejendommen.


Dette afsnit omhandler regler for udlejning af ejendomme i udsatte boligområder til private købere, herunder krav om, at kommunalbestyrelsen fastsætter udlejningskriterier, som skal tinglyses som servitut.

 Stk. 2. Kriterierne skal tinglyses som servitut på ejendommen med kommunalbestyrelsen som påtaleberettiget.


Dette afsnit omhandler regler for udlejning af ejendomme i udsatte boligområder, hvor kommunalbestyrelsen har fastsat særlige udlejningskriterier for at forbedre beboersammensætningen. Afsnittet beskriver, at hvis en udlejning sker i strid med disse kriterier, har kommunalbestyrelsen pligt til at pålægge udlejeren at ophæve lejeaftalen.

 Stk. 3. Udlejes et lejemål i strid med kriterierne, skal kommunalbestyrelsen pålægge udlejeren at ophæve lejeaftalen.