Dette afsnit er en del af kapitel 9, som omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer undtagelser til tilsagnsgivning om offentlig støtte til etablering af almene boliger, når byggeriet foregår i samarbejde mellem en almen boligorganisation og en privat part.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan i særlige tilfælde give tilsagn efter § 115, stk. 1, nr. 1, stk. 2, nr. 1, stk. 4, nr. 1, stk. 5, nr. 1, og stk. 6, nr. 1, selv om tilsagnsmodtageren ikke har skøde på ejendommen under boligernes opførelse. Betingelserne, der er nævnt i stk. 1, nr. 1 og 2, skal tillige være opfyldt.


Dette afsnit omhandler betingelser for tilsagn om ydelsesstøtte til etablering af almene boliger i samarbejde mellem en almen boligorganisation og en privat part, herunder krav til, at den private part overholder udbudsretlige forpligtelser.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen skal betinge tilsagn efter stk. 1 og 2 af, at den private part udfører de aftalte arbejder i henhold til de udbudsretlige forpligtelser, som påhviler tilsagnsmodtageren.


Dette afsnit omhandler tilsagn om ydelsesstøtte til selvejende ungdomsboliginstitutioner for etablering af ungdomsboliger ved på- eller tilbygning, og indgår i kapitel 9, som vedrører finansiering af nybyggeri og tilbygning af almene boliger.

 § 117. Kommunalbestyrelsen i den kommune, hvor boligerne agtes etableret, kan på statens vegne give tilsagn om ydelsesstøtte til en selvejende ungdomsboliginstitution, som har modtaget tilsagn om støtte i medfør af byggestøtte-, kollegiestøtte- eller boligbyggerilovgivningen eller er godkendt efter § 67, stk. 1, nr. 8, i den tidligere lov om boligbyggeri, til etablering af selvejende ungdomsboliger ved på- eller tilbygning til den selvejende ungdomsboliginstitutions ejendom.


Dette afsnit angiver, at bestemmelserne i en række paragraffer finder tilsvarende anvendelse for selvejende ungdomsboliger, der har modtaget tilsagn om støtte efter § 117, stk. 1, og dermed sikrer, at disse boliger underkastes samme regelsæt som andre almindelige almene boliger.

 Stk. 2. § 30 a, stk. 1, § 80 c, § 104, stk. 1, §§ 106-108, § 109, stk. 4, § 115, stk. 9, §§ 118, 118 a, 121, og 127-129, § 129 a, stk. 2, §§ 130, 132-139 og 144, finder tilsvarende anvendelse for selvejende ungdomsboliger med tilsagn om støtte efter stk. 1.


Dette afsnit omhandler reglerne for selvejende ungdomsboliger, der har modtaget tilsagn om støtte efter § 117, stk. 1, og præciserer, at disse yderligere er underlagt bestemmelserne i lov om boligbyggeri og de administrative forskrifter, der gælder for selvejende ungdomsboliginstitutioner i henhold til § 187.

 Stk. 3. Selvejende ungdomsboliger med tilsagn efter stk. 1 er herudover omfattet af de regler i lov om boligbyggeri samt de administrative forskrifter, der er udstedt i medfør heraf, som, jf. § 187, stk. 1, er gældende for eller, jf. § 187, stk. 3, finder anvendelse for selvejende ungdomsboliginstitutioner.


Finansiering af nybyggeri af almene boliger, herunder fordeling af anskaffelsessummen mellem lån, kommunal grundkapital og beboerindskud.

 § 118. Anskaffelsessummen for almene boliger efter § 115, stk. 1-3 og 5, finansieres med 84 pct. lån, 14 pct. kommunal grundkapital og 2 pct. beboerindskud, jf. dog stk. 3. Merinvesteringen efter § 115 a, stk. 2, finansieres med 98 pct. lån og 2 pct. beboerindskud.


Dette afsnit omhandler finansiering af alment boligbyggeri, herunder forhold vedrørende lån, grundkapital og beboerindskud for forskellige typer af almen boligbyggeri, herunder ombygning af eksisterende ejendomme til almene boliger.

 Stk. 2. Anskaffelsessummen for almene boliger efter § 115, stk. 4, finansieres med 84 pct. lån, 14 pct. regional grundkapital og 2 pct. beboerindskud. Merinvesteringen efter § 115 a, stk. 2, finansieres med 98 pct. lån og 2 pct. beboerindskud.


Dette afsnit omhandler finansieringen af universitetsnære almene ungdomsboliger, der etableres med støtte fra en fond, og præciserer fordelingen af lån, grundkapital og beboerindskud ved nybyggeri og merinvesteringer.

 Stk. 3. Anskaffelsessummen for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6, finansieres med 78 pct. lån, 20 pct. grundkapital betalt af en fond som nævnt i § 10, stk. 2, i lov om offentlige forskningsinstitutioners kommercielle aktiviteter og samarbejde med fonde og 2 pct. beboerindskud. Merinvesteringen efter § 115 a, stk. 2, finansieres med 98 pct. lån og 2 pct. beboerindskud.


Dette afsnit omhandler finansiering af alment boligbyggeri og præciserer reglerne for hvilke typer lån der kan anvendes, herunder krav til lånets løbetid, struktur og statsgaranti ved indførelse af nye låntyper.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om, hvilke lån der skal anvendes til finansieringen. Lånene kan maksimalt have en løbetid på 40 år. Lånene skal være baseret på realkreditobligationer, særligt dækkede obligationer eller særligt dækkede realkreditobligationer. Ved fastsættelse af en ny låntype efter 1. pkt. garanterer staten for lånet frem til det tidspunkt, hvor der sker tinglysning af det pantebrev, der sikrer lånet. Garantien gælder i forhold til lån, der udbetales senest 3 måneder fra tidspunktet for anvendelsen af den nye låntype.


Finansiering og garanti i forbindelse med opførelse af almene boliger, herunder regler for lån og garantier.

 Stk. 5. Lån nævnt i stk. 4 må ikke være behæftet med bindingsklausuler.


Dette afsnit omhandler ændringer i finansieringsvilkårene for tilsagn om ydelsesstøtte til etablering af almene boliger, herunder forhøjelse af låneprocenter og nedsættelse af kommunal og regional grundkapital for bestemte tilsagn i perioden 2012-2026.

 § 118 a. For tilsagn efter § 115, stk. 1-5, der gives i perioden fra den 1. juli 2012 til og med den 31. december 2026, forhøjes de lån, der er nævnt i § 118, stk. 1, 1. pkt., og stk. 2, 1. pkt., til 88 pct., samtidig med at den kommunale grundkapital, der er nævnt i § 118, stk. 1, 1. pkt., og den regionale grundkapital, der er nævnt i § 118, stk. 2, 1. pkt., nedsættes til 10 pct., jf. dog stk. 2 og 3.


Dette afsnit omhandler ændringer i finansieringsvilkårene for nybyggeri af almene familieboliger, herunder justering af kommunal grundkapital og lån, når der gives tilsagn efter § 115 i en bestemt tidsperiode og under visse betingelser for boligernes størrelse.

 Stk. 2. For tilsagn efter § 115, stk. 1, der gives i perioden fra den 1. januar 2019 til og med den 31. december 2026 til almene familieboliger, nedsættes den kommunale grundkapital, der er nævnt i § 118, stk. 1, 1. pkt., til 8 pct., hvis det gennemsnitlige bruttoetageareal er mindre end 90 m 2 . Det lån, der er nævnt i § 118 stk. 1, 1. pkt., forhøjes til 90 pct.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v.", og præciserer finansieringsvilkår for tilsagn om støtte til nybyggeri af almene familieboliger givet i perioden 2019-2026, herunder ændringer i forholdet mellem kommunal grundkapital og lån baseret på boligernes størrelse.

 Stk. 3. For tilsagn efter § 115, stk. 1, der gives i perioden fra den 1. januar 2019 til og med den 31. december 2026 til almene familieboliger, nedsættes den kommunale grundkapital, der er nævnt i § 118, stk. 1, 1. pkt., til 12 pct., hvis det gennemsnitlige bruttoetageareal er lig med eller større end 105 m 2 . Det lån, der er nævnt i § 118, stk. 1, 1. pkt., forhøjes til 86 pct.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v." og kapitel 9 "Finansiering af nybyggeri", og omhandler finansieringsmuligheder for etablering af almene ældreboliger, herunder lån fra KommuneKredit til kommunalt eller regionalt ejede ældreboliger.

 § 119. Til almene ældreboliger, der opføres og drives af en kommune eller en region, kan der ydes lån af KommuneKredit.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, der omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og præciserer vilkårene for kommunalbestyrelsens mulighed for at yde grundkøbslån i kommuner med stor befolkningstilvækst, for at fremme en alsidig boligsammensætning i områder med høje grundudgifter.

 § 119 a. Kommunalbestyrelsen i kommuner med stor befolkningstilvækst, jf. stk. 3, kan med henblik på at opnå en alsidig boligsammensætning meddele tilsagn om grundkøbslån til etablering af almene boliger med tilsagn om støtte efter §§ 115 og 117 i områder, som er omfattet af en eksisterende lokalplan til boligformål, og hvor de samlede grundudgifter ikke muliggør byggeri inden for maksimumsbeløbet, jf. § 115, stk. 10.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, som omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og præciserer vilkår for kommunalbestyrelsens mulighed for at yde grundkøbslån til etablering af almene boliger i områder med stor befolkningstilvækst, herunder undtagelser og begrænsninger for tilsagn.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan ikke meddele tilsagn om at yde grundkøbslån, hvis området er lokalplanlagt til almene boliger efter § 15, stk. 2, nr. 9, i lov om planlægning. Endvidere kan kommunalbestyrelsen ikke meddele tilsagn om at yde grundkøbslån på et tidspunkt, hvor boligledigheden i kommunen opgjort efter § 115, stk. 7, 2. pkt., overstiger 2 pct.


Kapitel 8, § 119 a, stk. 3: Definition af kommuner med stor befolkningstilvækst i forbindelse med tilsagn om grundkøbslån til etablering af almene boliger.

 Stk. 3. Ved kommuner med stor befolkningstilvækst forstås kommuner, der i henhold til Danmarks Statistiks befolkningsfremskrivning for 2014 har en befolkningstilvækst på mere end 10.000 personer i perioden 2014-2025.


Dette afsnit omhandler vilkår for kommunalbestyrelsens meddelelse af tilsagn om grundkøbslån til etablering af almene boliger i områder med stor befolkningstilvækst, herunder maksimal størrelse på lånet og dokumentationspligt til indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 4. Lån efter stk. 1 kan for alle almene boligtyper højst udgøre forskellen mellem 20 pct. af det maksimumsbeløb eksklusive energitillæg, der er gældende for familieboliger, jf. § 115, stk. 10, og de samlede grundudgifter ved den pågældende grund. Kommunen skal på anmodning fra indenrigs- og boligministeren kunne dokumentere, at grundudgiften er rimelig set i forhold til markedsprisen i det pågældende område, og at en alsidig boligsammensætning ikke hensigtsmæssigt kan opnås på andre arealer i det pågældende område.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, som omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer, at ved beregning af anskaffelsessummen for støttede boligprojekter skal beløb svarende til grundkøbslån og tilskud til grundkøb ikke indgå i den samlede sum.

 Stk. 5. Ved opgørelsen af anskaffelsessummen efter § 92 a, stk. 2, § 107, § 115, stk. 10 og 11, § 115 a, stk. 2, § 118, stk. 1-3, § 129, stk. 1, § 130, stk. 1, og § 156 a, stk. 1, ses bort fra et beløb svarende til lån efter stk. 1 og tilskud efter § 119 b.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at meddele tilsagn om grundkøbslån til etablering af almene boliger i områder med stor befolkningstilvækst, hvor grundudgifterne ikke tillader byggeri inden for maksimumsbeløbet.

 Stk. 6. §§ 120-126 finder anvendelse for lån efter stk.1.


Kapitel 8, § 119 a, stk. 7: Regler for tildeling af grundkøbslån til kommuner med stor befolkningstilvækst til etablering af almene boliger i områder med høje grundudgifter.

 Stk. 7. Lån efter stk. 1 kan ydes inden for en samlet ramme på 500 mio. kr. Rammen fordeles til kommuner som nævnt i stk. 3 efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse.


Kapitel 8 og 9 omhandler almindelige bestemmelser og finansiering af nybyggeri, herunder kommunal garanti og støtteforanstaltninger til etablering af almene boliger. § 119 b indgår i denne sammenhæng og beskriver muligheden for, at en almen boligorganisation med godkendelse fra indenrigs- og boligministeren kan yde tilskud til grundkøb for at fremme en alsidig boligsammensætning, når visse betingelser om tilsagn, lokalplan og økonomiske rammer er opfyldt.

 § 119 b. Efter indenrigs- og boligministerens godkendelse kan en almen boligorganisation yde tilskud ved køb af grunde til etablering af almene boliger, jf. § 20, stk. 5, med henblik på at opnå en alsidig boligsammensætning. Det er en betingelse, at der er meddelt tilsagn om ydelsesstøtte efter §§ 115 og 117, at området er omfattet af en eksisterende lokalplan til boligformål, og at de samlede grundudgifter ikke muliggør byggeri inden for maksimumsbeløbet, jf. § 115, stk. 10. Betingelsen i § 119 a, stk. 4, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, der omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og præciserer undtagelser fra reglerne om maksimumsbeløb for anskaffelsessummen ved etablering af almene boliger på småøerne.

 § 119 c. For at fremme etableringen af almene boliger på småøerne, jf. § 98 d, stk. 1, 2. pkt., kan kommunalbestyrelsen for tilsagn efter § 115, stk. 1-6, og § 117, stk. 1, godkende, at maksimumsbeløbet, jf. § 115, stk. 10, overskrides.


Dette afsnit omhandler sammensætningen af repræsentantskabet i en almen boligorganisation med boligafdelinger og indgår i kapitel 1, der handler om almen boligvirksomhed, herunder organisation og beboerdemokrati.

 § 11. Repræsentantskabet i en almen boligorganisation med almene boligafdelinger består af boligorganisationens bestyrelse og mindst 1 repræsentant for hver afdeling. De afdelingsvalgte repræsentanter skal udgøre repræsentantskabets flertal.


Dette afsnit omhandler sammensætningen af repræsentantskabet i en almen administrationsorganisation, herunder krav til repræsentation fra beboere og kommunalbestyrelsen eller regionsrådet, når kommunen eller regionen ejer almene ældreboliger og er medlem af organisationen.

 Stk. 2. Repræsentantskabet i en almen administrationsorganisation består af boligorganisationens bestyrelse og mindst 1 repræsentant for beboerne fra hver af medlemmernes bestyrelser. Hvis en kommune eller en region, som ejer almene ældreboliger, er medlem af boligorganisationen, har kommunalbestyrelsen eller regionsrådet ret til at udpege mindst 1 repræsentant blandt beboerne i de kommunale eller regionale ældreboliger.


Dette afsnit omhandler sammensætningen af repræsentantskabet i en almen boligorganisation og fastsætter betingelser for, hvornår en lejerforening kan deltage i repræsentantskabet, hvis der ikke er valgt afdelingsbestyrelse i store afdelinger.

 Stk. 3. Hvis der ikke er valgt afdelingsbestyrelse i afdelinger med mindst halvdelen af boligerne i boligorganisationen, har en lejerforening samme adgang til at deltage i repræsentantskabet som de øvrige afdelingsbestyrelser, hvis mindst 25 pct. af samtlige lejere er medlemmer af foreningen. Opfylder flere foreninger betingelsen, tilfalder retten den forening, der har flest medlemmer blandt beboerne.


Dette afsnit omhandler medlemskab og stemmeret til generalforsamlingen i en almen boligorganisation med boligafdelinger, herunder hvilke parter har adgang og stemmeret.

 Stk. 4. Adgang til generalforsamlingen i en almen boligorganisation med almene boligafdelinger har boligorganisationens bestyrelse, boligorganisationens medlemmer og medlemmernes myndige husstandsmedlemmer. Som medlemmer af boligorganisationen anses dennes lejere og enhver, der er opnoteret på boligorganisationens venteliste. Er boligorganisationen organiseret som garantiorganisation, har tillige garanterne adgang til generalforsamlingen. Stemmeret på generalforsamlingen har alene boligorganisationens lejere og disses myndige husstandsmedlemmer.


Dette afsnit omhandler deltagelse i generalforsamlingen for en almen administrationsorganisation, herunder hvilke parter har adgang til at deltage, herunder bestyrelsen og medlemmernes bestyrelser, samt garanterne, hvis organisationen er en garantiorganisation.

 Stk. 5. Adgang til generalforsamlingen i en almen administrationsorganisation har organisationens bestyrelse og medlemmernes bestyrelser. Er boligorganisationen organiseret som garantiorganisation, har tillige garanterne adgang til generalforsamlingen uden stemmeret.


Dette afsnit omhandler finansiering af nybyggeri og vedrører udbetaling af grundkapitallån gennem Landsbyggefonden, herunder kommuners og regioners mulighed for at yde lån til fonden til videre udlån til almene boligorganisationer.

 § 120. Grundkapitallån udbetales af Landsbyggefonden. Med henblik på at bringe fonden i stand til at varetage sin udlånsvirksomhed efter dette kapitel kan kommunerne eller regionerne yde lån til Landsbyggefonden til videre udlån til almene boligorganisationer.


Dette afsnit omhandler regler for finansiering af nybyggeri, herunder kommunens og regionens lån til Landsbyggefonden og berigtigelse af lån ved erhvervelse af byggegrunde.

 Stk. 2. Har boligorganisationen erhvervet byggegrunden af kommunen eller regionen, kan kommunens eller regionens lån berigtiges helt eller delvis i form af en overdragelse til Landsbyggefonden af tilgodehavende for byggegrunden inden for dennes værdi.


Dette afsnit omhandler finansiering af almene ældreboliger, hvor kommunen eller regionen indskyder grundkapital, og henviser til regler for lån, pant og afdragsbetingelser i kapitel 9.

 § 121. Såfremt almene ældreboliger opføres eller indrettes af en kommune, en region eller en selvejende institution, indskyder kommunen eller regionen grundkapital. § 124, stk. 1, § 125, stk. 1, og § 126, 1.-3. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Kapitel 8, afsnit om finansiering af nybyggeri, under punktet "Grundkapital", hvor det fastsættes, at kommuners og regioners lån til Landsbyggefonden er rentefri.

 § 122. Kommunernes eller regionernes lån til Landsbyggefonden er rentefri.


Dette afsnit omhandler betingelserne for kommunale eller regionale lån til Landsbyggefonden i forbindelse med finansiering af alment boligbyggeri, herunder regler for afdragsfrihed og videregivelse af afdragsydelser.

 Stk. 2. Lånene er afdragsfri indtil 50 år efter ibrugtagelsen af den ejendom, til hvis opførelse fonden har ydet lån. Når lånene afdrages til fonden, jf. § 126, betaler fonden de betalte afdragsydelser til kommunen eller regionen.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v.", og er en del af afsnittet om finansiering af nybyggeri, specifikt under punktet "Grundkapital". Det omhandler betingelserne for udbetaling af kommunale eller regionale lån til Landsbyggefonden i forbindelse med finansiering af alment boligbyggeri.

 § 123. Udbetaling af kommunale eller regionale lån skal ske på de tidspunkter og i det omfang, det skønnes nødvendigt for Landsbyggefonden at disponere over midlerne til berigtigelse af fondens udlån efter reglerne i § 125.


Dette afsnit omhandler betingelserne for pant i forbindelse med lån fra Landsbyggefonden til finansiering af alment boligbyggeri, herunder rangordenen på pantebreve i forhold til andre lån.

 § 124. Lånet fra Landsbyggefonden skal have oprykkende panteret efter lån i godkendte kreditinstitutter efter § 16 a i lov om finansiel virksomhed, jf. dog § 133.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens pantebreve og sikkerhedsrettigheder i forbindelse med lån til almene boligorganisationer, herunder krav om kommunalbestyrelsens eller regionsrådets samtykke ved disposition over pantebreve.

 Stk. 2. Fondens panterettigheder skal tjene til sikkerhed for de udbetalte lån fra kommunen eller regionen. Fondens pantebreve kan ikke uden kommunalbestyrelsens eller regionsrådets samtykke afhændes, pantsættes eller gøres til genstand for individuel retsforfølgning fra andre kreditorers side.


Kapitel 6, afsnit om kapitalforvaltning i Landsbyggefonden, som omhandler udbetaling af lån til alment boligbyggeri.

 § 125. Fondens lån udbetales i forbindelse med grundkøb samt byggeriets projektering og udførelse.


Fondens lån udbetales kontant til pari i henhold til reglerne for udbetaling af grundkapital fra Landsbyggefonden til alment boligbyggeri.

 Stk. 2. Fondens lån udbetales kontant til pari.


Dette afsnit indgår i kapitel 8 "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v." og regulerer betingelserne for tilbagebetaling af lån fra Landsbyggefonden til almen boligbyggeri, herunder afdragsfrihed og tidspunkt for påbegyndelse af afdrag.

 § 126. Fondens lån er rentefrit. Det afdrages, når ejendommens økonomi efter fondens skøn tillader det, herunder når ejendommens økonomi kan forbedres ved omprioritering eller ændrede forhold for byggeriet, f.eks. en stigning i det almindelige lejeniveau, taler derfor. Tilbagebetaling skal dog påbegyndes senest 50 år efter ejendommens ibrugtagelse. Kommunalbestyrelsen eller regionsrådet kan forlange, at fonden tager op til overvejelse, om afdragsfriheden skal ophøre.


Kapitel 9, afsnit om finansiering af nybyggeri, specifikt under punktet "Statslige, kommunale og regionale garantier", hvor der fastsættes betingelser for kommunal eller regional garanti for lån til almen boligbyggeri som forudsætning for statslig ydelsesstøtte.

 § 127. Det er en forudsætning for tilsagn om ydelsesstøtte, at kommunalbestyrelsen eller regionsrådet garanterer for lån efter § 118, stk. 1 og 2. Garantien omfatter den del af lånet, som på tidspunktet for lånets optagelse har pantesikkerhed ud over 60 pct. af ejendommens værdi. Garantien omfatter til enhver tid så stor en del af lånets restgæld og eventuelt forfaldne terminsydelser, som det oprindelige garantibeløb udgjorde af hovedstolen. Den del af restgælden, der ikke omfattes af garantien, har panteret forud for den garanterede del af restgælden. Garantien stilles som regaranti over for staten, når staten garanterer for lånet efter § 128 a, stk. 1.


Dette afsnit omhandler statens ydelse af supplerende garanti for lån i boliger, der har modtaget offentlig støtte før 7. april 2008, og som omlægges til lån baseret på særligt dækkede obligationer, herunder betingelser for garantien og pantehierarkiet.

 § 127 a. Staten yder supplerende garanti for lån i boliger, som er omfattet af tilsagn om offentlig støtte efter denne lov, den tidligere byggestøtte-, kollegiestøtte- og boligbyggerilovgivning eller lov om boliger for ældre og personer med handicap, som er meddelt inden den 7. april 2008, hvortil der ydes eller er ydet offentlig garanti i henhold til bestemmelserne herom i den nævnte lovgivning og som overgår til eller optages som lån baseret på særligt dækkede obligationer eller særligt dækkede realkreditobligationer. Den supplerende garanti omfatter den del af restgælden, som har pantesikkerhed ud over 60 pct. af ejendommens værdi på tidspunktet for lånets overgang eller optagelse, og som ikke dækkes af anden offentlig garanti. Den del af restgælden, som ikke omfattes af en garanti, har panteret forud for den garanterede del af restgælden.


Kapitel 8, afsnit om "Statslige, kommunale og regionale garantier", som omhandler vilkår for statsgaranti for lån i den almene boligsektor.

 § 127 b. Et kreditinstitut kan anmode staten om at garantere for en låneportefølje af støttede indekslån, som er omfattet af tilsagn om offentlig støtte efter denne lov eller lov om boligbyggeri, jf. lovbekendtgørelse nr. 354 af 30. juli 1980. Det er en betingelse, at der ikke udstedes nye lån fra det kapitalcenter, hvor indekslånene er placeret. Derudover er det en betingelse, at indekslånene udgør hovedparten af de udstedte lån i det pågældende kapitalcenter. Indenrigs- og boligministeren vurderer, om betingelserne for at opnå garantien er opfyldt. Kreditinstitutterne kan hvert femte år med et varsel på 6 måneder opsige de stillede garantier for en låneportefølje af støttede indekslån. Så længe statsgarantien, jf. 1. pkt., er gældende, anses tidligere meddelte offentlige garantier som regarantier stillet over for staten.


Kapitel 8, afsnit om finansiering af nybyggeri, omhandler kommunale og regionale garantier for lån og indskud i forbindelse med almen boligvirksomhed.

 § 128. Kommunen eller regionen garanterer for tilbagebetaling af beboerindskud, der ikke bliver dækket ved konkurs.


Kapitel 9, afsnit om statslige, kommunale og regionale garantier, vedrørende finansiering af nybyggeri af almene boliger.

 § 128 a. Staten garanterer for lån efter § 118, stk. 1-3. Garantien omfatter hele lånet og gælder i lånets løbetid.


Dette afsnit omhandler betingelserne for statsgaranti for lån i almene boliger, herunder krav til, at lånene skal være baseret på bestemte typer obligationer udstedt fra kapitalcentre, der udelukkende yder lån til almene boliger med fuld statsgaranti.

 Stk. 2. Det er en betingelse for garantien, at lånet er baseret på realkreditobligationer, særligt dækkede obligationer eller særligt dækkede realkreditobligationer, som udstedes fra en serie eller en gruppe af fælles hæftende serier med fælles seriereservefond eller fra et register (kapitalcenter), jf. kapitel 4 i lov om realkreditlån og realkreditobligationer m.v., hvorfra der udelukkende ydes lån til almene boliger med fuld statsgaranti i løbetiden.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer betingelserne for statsgaranti på lån til alment boligbyggeri, herunder hvilke formål lånene skal anvendes til for at være omfattet af garantien.

 Stk. 3. Det er en yderligere betingelse for garantien, at lånet anvendes til finansiering af:
1) Nybyggeri m.v. af almene boliger med tilsagn om støtte efter § 115, stk. 1-6.
2) Renovering af almene boliger med tilsagn om støtte efter § 91.
3) Frikøb af tilbagekøbsklausuler for kommunen med tilsagn om støtte efter § 98 a.
4) Konvertering efter § 179 af lån, som tidligere er optaget til finansiering af almene boliger med tilsagn efter § 115, stk. 1-6, almene boliger med tilsagn efter § 43 i lov om boligbyggeri, jf. lovbekendtgørelse nr. 354 af 30. juli 1980, almene boliger med lån omprioriteret efter § 96 b, almene boliger med lån ydet efter § 2, stk. 1, i lov om visse almennyttige boligafdelingers omprioritering m.v. og almene boliger med tilsagn om støtte efter §§ 91 og 98 a.
5) Refinansiering af rentetilpasningslån, som tidligere er ydet til almene boliger til finansiering af aktiviteter nævnt i nr. 1-4.


Dette afsnit omhandler betaling af garantiprovision til staten af kreditinstitutter for lån med statsgaranti, som er fastsat i lov om almene boliger m.v., herunder garantier stillet i henhold til § 128 a, stk. 1, og § 127 b.

 Stk. 4. Kreditinstitutter betaler garantiprovision til staten for lån med statsgaranti efter stk. 1 og § 127 b.


Dette afsnit omhandler betaling af aflønningsprovision fra kreditinstitutter til staten for lån med statsgaranti i den almene boligsektor, herunder anvendelse af provisionen til dækning af eventuelle tab og tilbagebetaling af ubrugte beløb.

 Stk. 5. Kreditinstitutter betaler aflønningsprovision til staten for lån med statsgaranti efter stk. 1 og § 127 b med henblik på at sikre kreditkvaliteten. Staten kan anvende den aflønningsprovision, der er opkrævet hos det enkelte kreditinstitut i et finansår, til dækning af eventuelle tab opstået i samme år på garantier efter stk. 1, § 91, stk. 11, § 98 a, stk. 5, § 127 b og § 179, stk. 7, som vedrører det pågældende kreditinstitut. Den del af aflønningsprovisionen, der ikke er anvendt til dækning af tab i et finansår, tilbagebetales til kreditinstituttet.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer beregningen og reguleringen af låntagers betaling på lån til alment boligbyggeri med offentlig støtte.

 § 129. Låntagers betaling på lån, jf. § 118, stk. 1, 1. pkt., stk. 2, 1. pkt., og stk. 3, 1. pkt., og § 119, udgør et beløb på 2,8 pct. p.a. af byggeriets anskaffelsessum, eksklusive merinvesteringer efter § 115 a, stk. 2. Beløbet beregnes første gang 3 måneder efter låneoptagelsen og reguleres en gang årligt i de første 20 år efter låneoptagelsen med stigningen i nettoprisindekset eller, hvis dette er steget mindre, lønindeks for den private sektor, og derefter med 75 pct. af stigningen i de nævnte indeks. Regulering foretages første gang i den første termin i lånets andet år og sidste gang i den første termin i det 45. år efter låneoptagelsen. Ved reguleringen med nettoprisindekset benyttes en 12-måneders-periode sluttende i juni måned året før det finansår, reguleringen vedrører. Ved regulering med lønindeks for den private sektor benyttes en 12-måneders-periode sluttende i februar måned året før det finansår, reguleringen vedrører. Falder ovennævnte lønindeks, nedsættes beløbet med hele det helårlige procentvise fald. Er nettoprisindekset uændret eller faldende, samtidig med at lønindekset er uændret eller stigende, reguleres låntagers betaling ikke.


Dette afsnit omhandler beboerens betalingspligt for lån til alment boligbyggeri, herunder ydelsen og løbende bidrag.

 Stk. 2. Ud over betaling efter stk. 1 betaler låntager tillige løbende bidrag på lån som nævnt i stk. 1.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer, hvordan lånebeløbet forhøjes, når der er foretaget merinvesteringer i henhold til § 115 a, stk. 2, ved etablering af almene boliger.

 Stk. 3. Er der foretaget merinvesteringer efter § 115 a, forhøjes lån efter stk. 1 med et beløb, der svarer til det lån, der er nævnt i § 118, stk. 1, 2. pkt., stk. 2, 2. pkt., og stk. 3, 2. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer beregningen af låntagers betaling ved merinvesteringer i forbindelse med opfyldelse af energikrav, herunder tillægget til den almindelige betaling og dets regulering over tid.

 Stk. 4. Låntagers betaling efter stk. 1 tillægges et beløb, som fastsættes af indenrigs- og boligministeren som en procentdel af merinvesteringen efter § 115 a. Stk. 1, 2.-7. pkt., og stk. 2 finder tilsvarende anvendelse, idet regulering af beløbet dog foretages sidste gang i den første termin i det 40. år efter låneoptagelsen, hvorefter tillægget bortfalder.


Kapitel 9, Finansiering af nybyggeri, afsnit om beboerbetaling og ydelsesstøtte, hvor der fastsættes regler for indbetaling til staten af midler fra dispositionsfonden i forbindelse med ydelsesstøtte til alment boligbyggeri.

 § 129 a. Midler, der indgår i dispositionsfonden efter § 20, stk. 1, nr. 9, fra almene boligafdelinger, indbetales til staten.


Dette afsnit omhandler indbetaling af likvide midler til staten fra ejere af almene ældreboliger og ungdomsboliger, der ejes af selvejende institutioner, kommuner eller regioner, som en del af reglerne for dispositionsfondens midler og deres anvendelse.

 Stk. 2. I almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og i almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution, indbetaler ejeren de likvide midler, som svarer til de midler, der er nævnt i § 20, stk. 1, nr. 9, til staten.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og specificerer de krav, der stilles til vedtægterne for en almen boligorganisation, herunder bestemmelser om organisation, ledelse og bestyrelsesstruktur.

 § 12. En almen boligorganisations vedtægter skal indeholde bestemmelser om:
1) Boligorganisationens navn og hjemsted.
2) Boligorganisationens kapitalforhold.
3) Indkaldelse til ordinær generalforsamling eller repræsentantskabsmøde.
4) Hvilke anliggender der skal behandles på den ordinære generalforsamling eller repræsentantskabsmødet.
5) Boligorganisationens ledelse.
6) Antallet af bestyrelsesmedlemmer og bestyrelsens sammensætning.
7) Tegningsret for boligorganisationen.
8) Valg af afdelingsbestyrelse og dennes virksomhed.
9) Boligorganisationens regnskabsår.
10) Valg af revisor.


Dette afsnit omhandler krav til vedtægterne for en almen boligorganisation, herunder særlige bestemmelser for garantiorganisationer.

 Stk. 2. Vedtægter for en garantiorganisation skal endvidere indeholde bestemmelser om afholdelse af garantforsamling og indkaldelse hertil.


Dette afsnit omhandler reglerne for vedtægter i almene boligorganisationer, herunder krav til indhold, godkendelse og forholdet mellem lov, normalvedtægter og organisationens egne vedtægter.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren udarbejder normalvedtægter for almene boligorganisationer. Bestemmelserne i normalvedtægterne finder anvendelse, medmindre andet er fastsat i boligorganisationens vedtægter.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, afsnittet "Organisation", og præciserer kravene til vedtægterne for almene boligorganisationer, herunder at disse ikke må fravige lovens regler eller reducere beboernes medindflydelsesret.

 Stk. 4. Vedtægterne må ikke fravige lovens regler om almene boligorganisationer eller regler herom, som er fastsat af indenrigs- og boligministeren i henhold til loven. Vedtægtsbestemmelser, der tillægger beboerne mindre ret til medindflydelse end efter reglerne i denne lov, regler udstedt i medfør heraf eller efter de normalvedtægter, der er udarbejdet for en almen boligorganisation som den pågældende, er uden gyldighed.


Dette afsnit omhandler krav til boligorganisationers vedtægter, herunder at kommunalbestyrelsen skal sikre, at vedtægterne overholder lovgivningen, og skal fremlægge dem til offentligt eftersyn.

 Stk. 5. Et eksemplar af boligorganisationens vedtægter sendes til kommunalbestyrelsen, der påser, at vedtægterne opfylder lovens regler om almene boligorganisationer eller regler fastsat i medfør heraf. Kommunalbestyrelsen fremlægger vedtægterne til offentligt eftersyn.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer beregningen af ydelsesstøtte til alment boligbyggeri efter tilsagn givet i henhold til § 115.

 § 130. Ydelsesstøtte efter § 115 beregnes i forhold til den anskaffelsessum, kommunalbestyrelsen godkender efter byggeriets afslutning. Ydelsesstøtten udgør et beløb, som svarer til forskellen mellem de samlede ydelser på lånet og låntagers betaling.


Dette afsnit omhandler betingelserne for udbetaling af ydelsesstøtte til lån i forbindelse med etablering af almene boliger, herunder hvornår og hvordan støtten udbetales via det långivende kreditinstitut.

 Stk. 2. Ydelsesstøtte ydes med virkning fra lånets optagelse og udbetales bagud i tilknytning til de i pantebrevene fastsatte terminer. Udbetalingen sker til det långivende kreditinstitut på grundlag af en specificeret opgørelse fra instituttet.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri m.v., og præciserer betingelserne for, at der kan ydes støtte til etablering af almene boliger efter § 115, herunder krav om kommunal eller regional støtte og opfyldelse af betalingspligt efter lånetilskuddet.

 Stk. 3. Støtte efter § 115 kan kun gives, hvis kommunen eller regionen yder den støtte, som fremgår af §§ 120-127, og låntager betaler ydelser på lånet i overensstemmelse med reglerne i § 129.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri, og præciserer, hvordan støtte beregnes ved ombygning af ejendomme til almene boliger med offentlig støtte.

 § 131. Ved tilsagn om støtte til ombygning af ejendomme til almene boliger efter § 115, stk. 1, nr. 7, stk. 2, nr. 2, stk. 3 og stk. 4, nr. 2, beregnes støtten efter § 118 på grundlag af værdien af den eksisterende ejendom tillagt udgiften til ombygning.


Dette afsnit omhandler betingelser for støtte ved omdannelse af almene boliger til udlejning for en anden beboergruppe, herunder regler for opretholdelse eller reduktion af tidligere meddelte offentlige støtteforpligtelser.

 Stk. 2. For almene boliger, der omdannes med henblik på udlejning til en anden personkreds, herunder ved ombygning, opretholdes meddelte tilsagn om offentlig støtte på uændrede vilkår. Ved omdannelse af almene ungdomsboliger træffer kommunalbestyrelsen beslutning om, i hvilket omfang allerede meddelt offentlig støtte skal reduceres.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde ydelsesstøtte til alment boligbyggeri på samme vilkår som statsstøtte, og indgår i kapitlet om finansiering af nybyggeri og støttemekanismer.

 § 132. På samme vilkår som gældende for statsstøtte kan kommunalbestyrelsen yde ydelsesstøtte til alment boligbyggeri.


Dette afsnit omhandler muligheden for at yde offentlig støtte til almen boligbyggeri, når der anvendes finansieringsformer, der ikke er omfattet af de særlige regler i kapitel 9, såfremt indenrigs- og boligministeren godkender lånevilkårene.

 § 133. Ved finansiering med andre midler end de i kapitel 9 nævnte kan ydes støtte, såfremt lånevilkårene kan godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 9, der omhandler finansiering af nybyggeri m.v., og præciserer ministerens beføjelser til at indstille eller reducere offentlig støtte til almen boligbyggeri, når ejendommens økonomi forbedres eller andre ændrede forhold gør det hensigtsmæssigt.

 § 134. Indenrigs- og boligministeren kan helt eller delvis bringe betaling af rentesikring, rentebidrag, afdragsbidrag eller ydelsesstøtte til ophør, såfremt ejendommens økonomi forbedres eller ændrede forhold for byggeriet taler derfor, herunder at der indtræder en stigning i det almindelige lejeniveau.


Kapitel 13 omhandler tilsyn og styringsdialog, men § 134 a er en ophævet paragraf og har ingen indhold.

 § 134 a. (Ophævet)


Kapitel 13 indeholder bestemmelser om tilsyn og styringsdialog, mens § 134 b er en ophævet paragraf i en serie af afskaffede paragrafer (§§ 134 a-c) om boliger til særlige grupper, som tidligere omhandlede boliger til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 § 134 b. (Ophævet)


Kapitel 8, afsnit om boliger til personer med demens, som er ophævet.

 § 134 c. (Ophævet)


Kapitel 8, afsnit om Midlertidige aflastningsboliger, hvor § 134 d tidligere indeholdt regler nu ophævet.

 § 134 d. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 9 om finansiering af nybyggeri og støttemodeller for almene boliger og omhandler specifikt ydelsen af ungdomsboligbidrag som en form for statsstøtte til almene ungdomsboliger, der er opført med offentlig støtte og beboet af berettigede grupper.

 § 135. Kommunalbestyrelsen kan på statens vegne give tilsagn om ungdomsboligbidrag til almene ungdomsboliger, hvortil der er givet tilsagn efter § 115, stk. 1, nr. 1, 2 og 5, stk. 5 og 6, i det omfang boligerne bebos af unge under uddannelse eller andre unge med socialt betinget behov.


Dette afsnit omhandler reglerne for beregning og regulering af ungdomsboligbidraget, herunder størrelsen af bidraget pr. kvadratmeter, hvornår det ydes første gang, og hvordan det reguleres årligt afhængigt af tidsperioden for tilsagnet til støtte.

 § 136. Ungdomsboligbidraget udgør et fast beløb pr. kvadratmeter bruttoetageareal. Bidraget ydes første gang 3 måneder efter låneoptagelsen. For ungdomsboliger omfattet af tilsagn meddelt i perioden fra og med den 1. januar 1997 til og med den 30. juni 2009 reguleres bidraget en gang årligt pr. 1. januar med 75 pct. af stigningen i nettoprisindekset. For ungdomsboliger omfattet af tilsagn meddelt efter den 30. juni 2009 reguleres bidraget en gang årligt pr. 1. januar i de første 20 år efter låneoptagelsen med stigningen i nettoprisindekset og herefter med 75 pct. af stigningen i det nævnte indeks.


Dette afsnit omhandler reglerne for nedsættelse af lejen i ungdomsboliger, hvor der ydes ungdomsboligbidrag, og præciserer, at lejen nedsættes med en forholdsmæssig del af bidraget ved lejefastsættelsen.

 Stk. 2. Ved lejefastsættelsen nedsættes lejen for boliger, der udlejes til den berettigede personkreds, med en forholdsmæssig del af bidraget.


Dette afsnit omhandler udbetaling og opgørelse af ungdomsboligbidrag, herunder boligorganisationens indberetningspligt og Udbetaling Danmarks rolle i forvaltningen af støtten.

 § 137. Udbetaling Danmark udbetaler ungdomsboligbidraget direkte til den almene boligorganisation, som ungdomsboligerne tilhører. Hvert år senest den 1. december indberetter boligorganisationen til Udbetaling Danmark det forventede støtteberettigende udlejningsomfang i det følgende år. Ungdomsboligbidraget udbetales herefter hvert kvartal som et acontobeløb. Senest den 15. februar året efter det år, som indberetningen efter 2. pkt. omfatter, opgør boligorganisationen det endelige udlejningsomfang af ungdomsboliger til den støtteberettigede personkreds for det pågældende år. Denne opgørelse attesteres af en godkendt revisor og fremsendes til Udbetaling Danmark. Udbetaling Danmark foretager herefter den endelige opgørelse over det forløbne års berettigede støttebeløb og regulerer i 2. kvartals udbetalte ungdomsboligbidrag for meget eller for lidt acontoudbetalt ungdomsboligbidrag det pågældende år.


Dette afsnit omhandler udbetaling og opkrævning af ungdomsboligbidrag, hvor Udbetaling Danmark administrerer støtten og opkræver kommunens andel af bidraget.

 Stk. 2. Udbetaling Danmark opkræver den kommunale andel af ungdomsboligbidraget hos kommunalbestyrelsen i beliggenhedskommunen en gang årligt i 2. kvartal i forbindelse med Udbetaling Danmarks endelige opgørelse af udbetaling af ungdomsboligbidrag.


Dette afsnit omhandler reglerne for udbetaling og kontrol af ungdomsboligbidrag, herunder indberetning, opgørelse og tilbagebetaling, og præciserer, at de samme regler også gælder for boligorganisationer, der har modtaget tilsagn i perioden 1. januar 1997 – 31. december 1998.

 Stk. 3. Reglerne i stk. 1 og 2 gælder også for boligorganisationer, hvortil der er meddelt tilsagn i perioden 1. januar 1997-31. december 1998.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 om finansiering af nybyggeri m.v. og regulerer betingelserne for udbetaling af ungdomsboligbidrag, herunder ministerens beføjelse til at standse eller reducere støtten, hvis ejendommens økonomi forbedres eller markedsmæssige forhold ændrer sig, fx ved stigende lejeniveauer.

 § 138. Indenrigs- og boligministeren kan helt eller delvis bringe betalingen af ungdomsboligbidrag til ophør, såfremt ejendommens økonomi forbedres eller ændrede forhold for byggeriet taler herfor, herunder en stigning i det almindelige lejeniveau.


Regler om ungdomsboligbidrag og kommunens medfinansiering af statens udgifter til dette bidrag.

 § 139. Kommunen godtgør staten 20 pct. af udgifterne til ungdomsboligbidrag.


Kapitel 2 – Beboerdemokrati

 § 13. Arbejdssproget i de beboerdemokratiske organer er dansk. Beslutninger, der er truffet i modstrid med denne bestemmelse, er uden gyldighed.


Dette afsnit omhandler tilsagn om tilskud til etablering eller ombygning af servicearealer i forbindelse med almene ældreboliger, hvor kommunalbestyrelsen handler på statens vegne. Servicearealer defineres i § 5, stk. 7, som arealer til omsorgs- og servicefunktioner, der primært skal betjene beboere i ældreboliger. Afsnittet indgår i kapitel 8, der omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og er en del af den overordnede regulering af finansiering og støtteordninger i lov om almene boliger m.v.

 § 140. Kommunalbestyrelsen kan på statens vegne give tilsagn om tilskud til:
1) Etablering af de i § 5, stk. 7, nævnte servicearealer.
2) Ombygning af de i § 5, stk. 7, nævnte servicearealer, såfremt servicearealerne herved bliver væsentlig bedre egnede til at betjene beboerne.


Dette afsnit omhandler vilkår for tilsagn om tilskud til etablering af servicearealer i forbindelse med almene boliger, herunder hvilke parter, der kan modtage sådanne tilskud.

 Stk. 2. Tilskud efter stk. 1 kan ydes til kommuner, regioner, selvejende institutioner og almene boligorganisationer.


Dette afsnit omhandler støtte til etablering af servicearealer i forbindelse med almene boliger, herunder betingelser for tilskud og dets maksimale størrelse.

 § 141. Tilskuddet til servicearealer udgør 40.000 kr. pr. bolig, dog maksimalt 60 pct. af anskaffelsessummen for servicearealet. Tilskuddet ydes som et engangstilskud, der udbetales, når anskaffelsessummen er endeligt godkendt for såvel servicearealerne som for de boliger, servicearealerne etableres i tilknytning til.


Dette afsnit omhandler betingelser for tilsagn om tilskud til etablering eller ombygning af servicearealer i forbindelse med almene boliger.

 Stk. 2. Tilsagn om tilskud kan kun bevilges, såfremt de arbejder, hvortil der ønskes støtte, ikke er påbegyndt.


Dette afsnit omhandler anvendelse af regler for Udbetaling Danmarks forvaltning af offentlig støtte på tilskud til etablering af servicearealer i forbindelse med almene boliger.

 § 142. Bestemmelserne i § 173 finder tilsvarende anvendelse på tilskud til etablering af servicearealer efter §§ 140 og 141.


Afsnit 142 a er en ophævet paragraf i kapitel 9 om almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v. i lov om almene boliger m.v.

 § 142 a. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 10, der omhandler forsøg og særlige støtteordninger, og præciserer muligheden for, at indenrigs- og boligministeren kan yde særlig støtte til dækning af udgifter ved etablering af almene boliger og servicearealer inden for årlige bevillingsrammer.

 § 142 b. Inden for bevillingsrammer, der fastsættes på de årlige finanslove, kan indenrigs- og boligministeren yde særlig støtte til dækning af udgifter, herunder dækning af kommunale udgifter, der er forbundet med etablering af almene boliger og servicearealer.


Kapitel 10 omhandler forsøg og særlige ordninger i den almene boligsektor, herunder muligheder for at fravige gældende regler til støtte for nye boligformer og driftsformer. § 142 c indgår i dette kapitel og beskriver en særlig ordning, hvor kommunalbestyrelsen kan etablere midlertidigt boligtilbud for studerende med akut boligbehov ved studiestart.

 § 142 c. Kommunalbestyrelsen kan etablere og finansiere en ordning, som i forbindelse med studiestart tilbyder et midlertidigt husly til uddannelsessøgende, som er optaget på en uddannelse og har et akut boligbehov.


Kapitel 10, § 142 c, stk. 2: Støtte til etablering og drift af midlertidigt husly til uddannelsessøgende

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsen kan indgå aftale med foreninger, organisationer, virksomheder og andre relevante aktører om ordninger omfattet af stk. 1 og i den forbindelse yde støtte til dækning af udgifter, der er forbundet med etablering og drift af ordningen.


Dette afsnit fastsætter, at bestemmelser om tilsagnsgivning, finansiering, garantier, beboerbetaling, ydelsesstøtte og servicearealer i tidligere paragraffer finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ældreboliger.

 § 143. Bestemmelserne i § 115, stk. 3, 4, 7 og 8, § 118, §§ 127-134 og §§ 140-142 finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ældreboliger.


Dette afsnit i kapitel 143 omhandler, hvordan reglerne for finansiering, garantier og støtte, der gælder for almene boliger, også finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdomsboliger, herunder særlige regler for universitetsnære ungdomsboliger.

 Stk. 2. Bestemmelserne i § 115, stk. 8, §§ 121 og 127-130, § 131, stk. 2, og §§ 132-134 og 136-139 finder tilsvarende anvendelse på selvejende almene ungdomsboliger. For universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6, gælder dog, at fonden som nævnt i § 10, stk. 2, i lov om offentlige forskningsinstitutioners kommercielle aktiviteter og samarbejde med fonde indskyder grundkapital, og at staten yder garanti for lån efter § 118, stk. 3. Garantien beregnes efter reglerne i § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit er en del af kapitel 13, som omhandler tilsyn og styringsdialog, og præciserer, at Indenrigs- og Boligministeriet har beføjelse til at fastsætte nærmere regler for en række bestemmelser relateret til finansiering, støtte og administration af almene boliger.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de i §§ 115, 115 a, 116, 117, 128 a, 130, stk. 2, 131, 136, 137, 140, 142 og 142 b nævnte forhold.


Kapitel 9 b omhandler ustøttede almene plejeboliger, som er en særlig kategori af boliger til ældre og personer med handicap, der ejes og udlejes af kommuner eller regioner uden offentlig støtte. § 143 i definerer, hvad der forstås ved ustøttede almene plejeboliger, herunder krav til ejerskab, oprindelse og godkendelse af omdannelse.

 § 143 i. Ustøttede almene plejeboliger er tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger, der den 31. december 2002 var omfattet af § 140 i lov om social service, som ejes og udlejes af en kommune eller en region, og som kommunalbestyrelsen har omdannet til ustøttede almene plejeboliger.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 b, som omhandler ustøttede almene plejeboliger, og specificerer, at reglerne for kommunale almene ældreboliger gælder tilsvarende for ustøttede almene plejeboliger, medmindre der er særregler i §§ 143 k-143 p.

 § 143 j. Lovens regler for kommunale almene ældreboliger gælder tilsvarende for ustøttede almene plejeboliger, jf. dog §§ 143 k-143 p.


Dette afsnit er en del af Kapitel 9 b, som omhandler ustøttede almene plejeboliger, og præciserer, hvordan kommunalbestyrelsen fastsætter en sammenligningsleje ved omdannelse af tidligere institutionspladser til ustøttede almene plejeboliger.

 § 143 k. Ved omdannelse til ustøttede almene plejeboliger fastsætter kommunalbestyrelsen en sammenligningsleje, der svarer til lejen for tilsvarende ældreboliger, herunder plejeboliger, i kommunen under hensyntagen til beliggenhed, størrelse, kvalitet, udstyr og vedligeholdelsestilstand. Lejen skal dog mindst svare til de udgifter, der er forbundet med driften, ekskl. kapitaludgifter.


Kapitel 9 b omhandler ustøttede almene plejeboliger, som er tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger, der er omdannet til boliger uden offentlig støtte. § 143 l indgår i reglerne for økonomisk drift af disse boliger og beskriver, hvordan der etableres et udligningsbeløb ved omdannelsen.

 § 143 l. Ved omdannelse til ustøttede almene plejeboliger fastsætter kommunen et udligningsbeløb, der svarer til forskellen mellem sammenligningslejen og de udgifter, der er forbundet med driften.


Dette afsnit omhandler reglerne for omregning af tidligere institutionspladser til ustøttede almene plejeboliger, herunder fastsættelse af sammenligningsleje og udligningsbeløb mellem driftsomkostninger og lejeindtægter.

 Stk. 2. Et positivt udligningsbeløb tilgår kommunen og indgår i driftsregnskabet for boligerne som en udgift. Beløbet reguleres ikke.


Dette afsnit omhandler reglerne for udregning og håndtering af udligningsbeløb ved omdannelse af tidligere institutionspladser til ustøttede almene plejeboliger, hvor kommunen dækker et eventuelt negativt udligningsbeløb, som behandles som en indtægt i driftsregnskabet.

 Stk. 3. Et negativt udligningsbeløb dækkes af kommunen og indgår i driftsregnskabet for boligerne som en indtægt.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 b, der omhandler ustøttede almene plejeboliger, og præciserer beregningen af balancelejen i forbindelse med omdannelse af tidligere institutionspladser til ustøttede almene plejeboliger.

 Stk. 4. Balancelejen, jf. § 45, stk. 1, svarer til de udgifter, der er forbundet med driften, efter henholdsvis tillæg af et positivt udligningsbeløb og fradrag af et negativt udligningsbeløb.


Kapitel 9 b omhandler ustøttede almene plejeboliger, som er tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger, der er omdannet til boliger uden offentlig støtte. § 143 m er en del af denne kapitel og specificerer en betingelse for omdannelsen.

 § 143 m. Ved omdannelse til ustøttede almene plejeboliger skal udlejer have skøde på ejendommen.


Dette afsnit omhandler ustøttede almene plejeboliger og specificerer, at bestemmelserne om støtte fra Landsbyggefonden ikke gælder for disse boliger.

 § 143 n. Reglerne i § 91, stk. 15, og § 92, stk. 4, om støtte fra Landsbyggefonden finder ikke anvendelse på ustøttede almene plejeboliger.


Kapitel 9 b omhandler ustøttede almene plejeboliger, som er tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger, der er omdannet til almene plejeboliger. Dette afsnit specificerer regler for udlejning, anvisning og drift af disse boliger, herunder at kommunalbestyrelsen har anvisningsretten.

 § 143 o. Kommunalbestyrelsen har anvisningsretten til ustøttede almene plejeboliger.


Kapitel 9 b omhandler ustøttede almene plejeboliger, som er omdannede tidligere institutionspladser, og fastsætter regler for deres udlejning, finansiering og drift, herunder at de ikke kan modtage støtte til ombygning efter denne lov.

 § 143 p. Ustøttede almene plejeboliger kan ikke ombygges med støtte efter denne lov.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 b, der omhandler ustøttede private plejeboliger, og fastlægger, at de følgende paragraffer (§§ 143 r og 143 s) gælder for sådanne boliger i henhold til definitionen i lov om leje.

 § 143 q. Reglerne i §§ 143 r og 143 s gælder for ustøttede private plejeboliger, jf. § 1, stk. 5, i lov om leje.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 b, som omhandler ustøttede private plejeboliger, og specificerer, at reglerne for udlejning og anvisning af kommunale almene ældreboliger tilsvarende gælder for ustøttede private plejeboliger, der ejes og udlejes af en kommune eller en region.

 § 143 r. Reglerne i § 55, stk. 5, § 56, § 57, stk. 1 og 2, jf. dog stk. 3, § 58 c og § 64, stk. 1, om udlejning og anvisning af kommunale almene ældreboliger gælder tilsvarende for ustøttede private plejeboliger, der ejes og udlejes af en kommune eller en region.


Dette afsnit omhandler udlejnings- og anvisningsregler for selvejende ustøttede private plejeboliger og henviser til gældende regler for selvejende almene ældreboliger.

 Stk. 2. Reglerne i § 54, jf. dog stk. 3, § 55, stk. 1-4, 6 og 8, § 56, § 58 c og § 64, stk. 1, om udlejning og anvisning af selvejende almene ældreboliger gælder tilsvarende for selvejende ustøttede private plejeboliger.


Dette afsnit omhandler anvisningsretten til almene ældreboliger, der er indrettet til personer med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne, og præciserer, at kommunalbestyrelsen har anvisningsretten til disse boliger.

 Stk. 3. Anvisningsretten til de i § 54, stk. 2, og § 57, stk. 2, nævnte boliger udøves af kommunalbestyrelsen.


Dette afsnit er en del af Kapitel 9 b, som omhandler ustøttede private plejeboliger, og præciserer, at der ikke kan ydes støtte til ombygning af sådanne boliger efter denne lov.

 § 143 s. Ustøttede private plejeboliger kan ikke ombygges med støtte efter denne lov.


Dette afsnit omhandler ustøttede almene plejeboliger og ustøttede private plejeboliger, herunder regler for omdannelse, udlejning, anvisning og finansiering af sådanne boliger. § 143 t giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler om fastsættelse af sammenligningsleje og udligningsbeløb ved omdannelse til ustøttede almene plejeboliger.

 § 143 t. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de i §§ 143 k og 143 l nævnte forhold.


Dette afsnit indgår i kapitel 9 b, der omhandler ustøttede almene og private plejeboliger, og præciserer ministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler for omdannelse af tidligere institutionspladser til sådanne boliger.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de betingelser, der skal være opfyldt for at omdanne tidligere institutionspladser i plejehjem og beskyttede boliger til ustøttede almene eller private plejeboliger, herunder regler om indberetning af beslutning om omdannelse, fastsættelse af skæringsdato for omdannelse, varsling af beboerne ved omdannelse og fastsættelse af minimumskrav til indholdet af aftalen mellem kommunen og udlejeren.


Kapitel 10 omhandler forsøg i det almene byggeri, hvor indenrigs- og boligministeren kan tillade fravigelse af gældende regler for at afprøve nye byggemetoder, boligformer eller driftsforhold.

 § 144. Med henblik på at fremme mulighederne for at iværksætte forsøg med nye byggemetoder, boligformer eller forhold vedrørende driften af alment byggeri, herunder udlejning og anvisning af almene boliger, kan indenrigs- og boligministeren i særlige tilfælde tillade, at de for alment byggeri fastsatte bestemmelser fraviges.


Dette afsnit indgår i kapitel 10, som omhandler forsøg i det almene byggeri, og præciserer, at indenrigs- og boligministeren kan tillade fravigelse af gældende regler for alment byggeri i udsatte boligområder, der er omfattet af en helhedsplan.

 Stk. 2. Med henblik på at fremme indsatsen i områder med udsatte boligafdelinger, jf. § 91 a, stk. 1, der er omfattet af en helhedsplan, kan indenrigs- og boligministeren tillade, at de for alment byggeri fastsatte bestemmelser i en afgrænset periode fraviges.


Dette afsnit indgår i kapitel 10, som omhandler forsøg i det almene byggeri, og præciserer betingelserne for, at Indenrigs- og Boligministeriet kan yde tilskud til igangsættelse, formidling og evaluering af sådanne forsøg.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan inden for den bevillingsramme, der fastsættes på de årlige finanslove, meddele tilsagn om tilskud til igangsættelse, formidling og evaluering af forsøg i det almene byggeri. Tilskuddet kan helt eller delvis dække udgifter til indsamling af data, udviklings- og innovationsprojekter, oplysning og vejledning samt registrering, forskning og evaluering m.v. vedrørende det tilladte forsøg og dettes samspil med det øvrige boligmarked.


Dette afsnit er en del af kapitel 10, som omhandler forsøg i det almene byggeri, herunder mulighed for fravigelse af gældende regler og tildeling af tilskud til igangsættelse, formidling og evaluering af forsøg.

 Stk. 4. Udgifter, som dækkes med tilskud efter stk. 3, indgår ikke i opgørelsen af anskaffelsessummen efter § 118.


Dette afsnit indgår i kapitel 10, der omhandler forsøg og særlige initiativer til forbedring af det almene byggeri, og beskriver en mulighed for indenrigs- og boligministeren at indgå rammeaftaler for nybyggeri af familie- og ældreboliger med henblik på at øge produktivitet og effektivitet.

 § 147. Med henblik på at fremme produktiviteten og effektiviteten i det almene byggeri kan indenrigs- og boligministeren på vegne af almene boligorganisationer udbyde rammeaftaler til opførelse af alment nybyggeri af familie- og ældreboliger. Indenrigs- og boligministeren kan på baggrund af de indkomne tilbud indgå rammeaftaler med et antal leverandører af boligbyggeri på vegne af de almene boligorganisationer. Beslutning om indgåelse af en rammeaftale træffes efter indstilling fra et rådgivende bedømmelsesudvalg bestående af sagkyndige repræsentanter for kommuner, almene boligorganisationer, arkitekter og rådgivende ingeniører.


Dette kapitel omhandler forsøg i det almene byggeri, herunder mulighed for fravigelse af gældende regler, tilsagn om tilskud til forsøg samt udbydelse af rammeaftaler for nybyggeri.

 § 149. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de i dette kapitel nævnte forhold.


Kapitel 10 a omhandler særlige boliger til særlig udsatte grupper, hvor indenrigs- og boligministeren kan yde tilskud til etablering af sådanne boliger.

 § 149 a. For at fremme udviklingen af boliger til særlig udsatte grupper kan indenrigs- og boligministeren yde tilskud til etablering af almene boliger til særlig udsatte grupper.


Dette afsnit omhandler reglerne for tildeling og administration af tilskud til etablering af almene boliger til særlig udsatte grupper, herunder ministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler for tilsagn og drift.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om alle forhold i forbindelse med tilsagn om tilskud til etablering og drift af boligerne.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer regler for sammensætningen af bestyrelsen i en almen boligorganisation med henblik på at sikre uafhængighed fra den kommunale tilsynsmyndighed.

 § 14. Som medlem af en almen boligorganisations bestyrelse kan ikke vælges eller udpeges følgende:
1) Borgmesteren i den tilsynsførende kommune,
2) rådmanden for den magistratsafdeling, hvortil tilsynet med de almene boligorganisationer er henlagt,
3) formanden for det udvalg, hvortil tilsynet med almene boligorganisationer i kommunen er henlagt, eller
4) ansatte i den del af den kommunale forvaltning, der udøver tilsynet med de almene boligorganisationer i kommunen.


Kapitel 1, afsnittet om organisation og ledelse af almene boligorganisationer, herunder bestyrelsens sammensætning og beføjelser.

 § 14 a. Boligorganisationens bestyrelse kan tillægges et passende vederlag for dens arbejde.


Kapitel 1, Definitioner m.v., omhandler almen boligvirksomhed, herunder boligorganisationers formål, målsætninger, organisation og ledelse.

 § 14 b. Boligorganisationens bestyrelse har den overordnede ledelse af boligorganisationen og dens afdelinger.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og præciserer bestyrelsens ansvar for drift og effektiv organisering af boligorganisationen og dens afdelinger.

 Stk. 2. Boligorganisationens bestyrelse har ansvar for driften af boligorganisationen og dens afdelinger og skal sikre, at den organiseres og tilrettelægges effektivt.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, afsnittet "Målsætninger", og præciserer bestyrelsens ansvar for vedligeholdelse og budgetlægning i boligorganisationens afdelinger.

 Stk. 3. Boligorganisationens bestyrelse har ansvar for vedligeholdelsen af afdelingernes bygninger m.v. og for, at der i afdelingernes budgetter henlægges de nødvendige midler hertil.


Dette afsnit indgår i kapitel 1, afsnittet "Målsætninger", og præciserer bestyrelsens ansvar for at forbedre effektiviteten i boligorganisationen, når data og analyser viser behov herfor, herunder at mål og initiativer skal dokumenteres i styringsrapporten.

 Stk. 4. Boligorganisationens bestyrelse skal opstille og implementere mål for forbedring af effektivitet, såfremt effektivitetstal og analyser peger på forbedringsområder. Mål og initiativer skal fremgå af styringsrapporten.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, sammensætning og virke. Dette afsnit præsenterer fondens grundlæggende formål og opgaver i forhold til støtte, eftersyn og kvalitetsudvikling i byggeriet.

 § 150. Byggeskadefonden er en selvejende institution, der har til formål at yde støtte til udbedring af skader, som har deres årsag i forhold ved opførelsen eller renovering af byggeriet. Fondens formål er yderligere at forestå eftersyn af byggeriet og bidrage til erfaringer om byggeprocessen og byggeriet med henblik på at begrænse byggeskader og medvirke til at fremme kvalitet og effektivitet i byggeriet.


Dette afsnit er en del af Kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver, at fonden kan deltage i aktiviteter, der fremmer byggeriets kvalitet og effektivitet, herunder ved kapitalindskud i selskaber, med godkendelse fra indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan godkende, at fonden deltager i øvrige aktiviteter, der har til formål at fremme byggeriets kvalitet og effektivitet, herunder foretager kapitalindskud i selskaber.


Dette afsnit er en del af Kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, under hvilke omstændigheder fonden kan godkende deltagelse i aktiviteter, der fremmer byggeriets kvalitet og effektivitet, herunder for byggerier, der ikke er omfattet af de særlige krav i § 151 og § 151 a.

 Stk. 3. Indenrigs- og boligministeren kan godkende, at stk. 2 også anvendes for boligbyggerier, som ikke er omfattet af § 151, stk. 1, eller § 151 a.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og virksomhed. Dette afsnit specificerer, hvilke typer byggeri og ombygninger, der er omfattet af fonden.

 § 151. Fonden omfatter:
1) Nybyggeri og ombygning efter §§ 115 og 117.
2) Nybyggeri og ombygninger, som har modtaget tilsagn om offentlig støtte i perioden 1. januar 1997 til 31. december 1997 efter § 63 i lov om boligbyggeri.
3) Byggeri, som har modtaget tilsagn om offentlig støtte i perioden 1. juli 1986 til 31. december 1996, og som har været omfattet af § 62 b, stk. 2, i den tidligere lov om boligbyggeri.
4) Nybyggeri, der opføres af almene boligorganisationer eller som private andelsboliger i henhold til § 9, stk. 1, nr. 9, i lov om byfornyelse.
5) Byggeri, som har modtaget tilsagn om offentlig støtte i perioden 1. januar 1998 til 31. december 2004 efter dagældende bestemmelse i § 160 b i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v.
6) Byggeri, der har modtaget tilsagn om offentlig støtte efter §§ 143 a-143 d i det tidligere kapitel 9 a, jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006.
7) Friplejeboliger, som har modtaget tilsagn om ydelsesstøtte efter § 10, stk. 1, i lov om friplejeboliger, jf. lovbekendtgørelse nr. 897 af 17. august 2011, eller efter § 11 a i lov om friplejeboliger.
8) Byggeri, som er godkendt omdannet til friplejeboliger efter § 11, stk. 2, i lov om friplejeboliger, hvis byggeriet var omfattet af fonden på omdannelsestidspunktet.
9) Udbedring af byggerier, jf. nr. 1-8, der er udført med støtte fra fonden efter reglerne i dette kapitel.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver krav til bygherrer ved om- og tilbygninger, inden der kan meddeles tilsagn om offentlig støtte til alment boligbyggeri efter § 115 og § 117.

 Stk. 2. Ved om- og tilbygninger skal bygherren foranledige, at der foretages en bygningsgennemgang samt udfærdiges en rapport herom, inden der meddeles tilsagn efter § 115, stk. 1-6, og § 117.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, at visse solgte almene familieboliger fortsat forbliver omfattet af fonden, selv efter salg efter kapitel 5 a.

 Stk. 3. Almene familieboliger, som er omfattet af stk. 1, nr. 1, 3, 4 og 9, og som er solgt efter kapitel 5 a, er fortsat omfattet af fonden.


Dette afsnit er en del af Kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, hvilke typer renoveringer og udbedringer, der yderligere er omfattet af fondens dækning ud over de byggerier nævnt i § 151, herunder renoveringer af boligbyggerier med offentlig støtte, almene boligorganisationers byggerier og friplejeboliger.

 § 151 a. Ud over de byggerier, der er nævnt i § 151, omfatter fonden:
1) Renovering, jf. dog stk. 2, af boligbyggerier, hvortil der efter denne lov, tidligere love om boligbyggeri, den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap eller den tidligere kollegiestøttelovgivning ydes eller er ydet offentlig støtte til etableringen. Det er en betingelse, at kommunalbestyrelsen har pligt til at føre tilsyn med driften af det pågældende byggeri.
2) Renovering, jf. dog stk. 2, af almene boligorganisationers boligbyggerier, hvortil der efter den tidligere byggestøttelovgivning ydes eller er ydet offentlig støtte til opførelsen, eller som er tilvejebragt uden offentlig støtte.
3) Renovering, jf. dog stk. 2, af de friplejeboligbyggerier, som er nævnt i § 151, stk. 1, nr. 7 og 8.
4) Udbedring af renoveringer, jf. nr. 1-3, der er udført med støtte fra fonden efter reglerne i dette kapitel.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, at fonden ikke omfatter mindre renoveringer af boligbyggerier, der ellers kunne falde ind under dens dækning.

 Stk. 2. Fonden omfatter ikke mindre renoveringer efter nr. 1-3.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, at renoverede almene familieboliger, der er solgt efter kapitel 5 a, fortsat er omfattet af fondens dækning, såfremt renoveringen er påbegyndt før købsaftalens indgåelse.

 Stk. 3. Renovering af almene familieboliger, som er omfattet af stk. 1, nr. 1, 2 og 4, og som er solgt efter kapitel 5 a, er fortsat omfattet af fonden. Det er en betingelse, at renoveringen er påbegyndt inden købsaftalens indgåelse.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og regler for støtte til udbedring af byggeskader. Dette afsnit præciserer, hvilke byggerier og renoveringer der obligatorisk er omfattet af fonden.

 § 151 b. De byggerier og udbedringer, der er nævnt i § 151, stk. 1, er obligatorisk omfattet af fonden. Det samme gælder de renoveringer, der er nævnt i § 151 a, stk. 1, nr. 1-3, og hvortil bygningsejeren har fået støtte efter § 90, § 91, § 92, stk. 1 og 3, eller § 100, stk. 1-7, og de udbedringer, der er nævnt i § 151 a, stk. 1, nr. 4.


Dette afsnit omhandler Byggeskadefonden og specifikt reglerne for, hvilke renoveringsprojekter der er omfattet af fonden, herunder ejernes valgmulighed vedrørende frivillig dækning af visse renoveringer.

 Stk. 2. For øvrige renoveringer, der er nævnt i § 151 a, stk. 1, nr. 1-3, træffer bygningsejeren beslutning om, hvorvidt de pågældende renoveringer skal være omfattet af fonden.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og regler for støtte til udbedring af byggeskader. Dette afsnit indgår i en række bestemmelser om bygherrens ansvar og kvalitetssikring i forbindelse med byggeri, der er omfattet af fonden.

 § 151 c. Bygherren for de byggerier, renoveringer og udbedringer, der er omfattet af fonden i henhold til § 151, stk.1, og § 151 a, jf. § 151 b, skal stille fornødne krav om kvalitetssikring til byggeriets andre parter i forbindelse med byggeriet.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, at byggerier og udbedringer, der er obligatorisk omfattet af fonden, udgør en selvstændig afdeling kaldet Afdeling A.

 § 151 d. Byggerier og udbedringer, der er omfattet af fonden i henhold til § 151, stk.1, jf. § 151 b, stk. 1, 1. pkt., udgør en særlig afdeling af fonden, der benævnes Afdeling A.


Dette afsnit omhandler opdelingen af Byggeskadefonden i separate afdelinger, hvor Afdeling B omfatter renoveringer og udbedringer, der er frivilligt omfattet af fonden i henhold til § 151 a og § 151 b.

 Stk. 2. Renoveringer og udbedringer, der er omfattet af fonden i henhold til § 151 a, jf. § 151 b, stk. 1, 2. pkt., og stk. 2, udgør en særlig afdeling af fonden, der benævnes Afdeling B.


Dette afsnit omhandler strukturen og økonomiske adskillelse mellem Afdeling A og Afdeling B i Byggeskadefonden, som er opdelt efter type byggeri og renovering.

 Stk. 3. Afdeling A og Afdeling B er økonomisk uafhængige af hinanden, og afdelingernes midler skal holdes adskilte. Der må ikke overføres midler fra den ene afdeling til den anden. Dog kan fonden foretage udlån af midler fra den ene afdeling til den anden på sædvanlige markedsvilkår.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og afdelinger. § 151 e indfører Afdeling C som en tredje, økonomisk uafhængig afdeling i fonden, der omfatter bestemte bygge- og renoveringsprojekter støttet under lov om byfornyelse.

 § 151 e. Ud over de byggerier, der er nævnt i §§ 151 og 151 a, omfatter fonden ombygninger, renoveringer m.v., der har modtaget kommunalt tilsagn om støtte i henhold til lov om byfornyelse og udvikling af byer inden den 1. januar 2021 eller er omfattet af kapitel 10 i lov om byfornyelse, jf. lovbekendtgørelse nr. 260 af 7. april 2003. Denne del af fonden benævnes Afdeling C.


Afdeling C i Byggeskadefonden omfatter ombygninger, renoveringer m.v., der har modtaget kommunalt tilsagn om støtte i henhold til lov om byfornyelse og udvikling af byer inden den 1. januar 2021 eller er omfattet af kapitel 10 i lov om byfornyelse, og er økonomisk uafhængig af fondens øvrige afdelinger.

 Stk. 2. Afdeling C er økonomisk uafhængig af fondens Afdeling A og Afdeling B. Afdelingens midler skal holdes adskilt fra Afdeling A og Afdeling B, og der må ikke overføres midler fra Afdeling A eller Afdeling B til Afdeling C. Der må heller ikke overføres midler fra Afdeling C til Afdeling A eller Afdeling B.


Afdeling C i Byggeskadefonden omfatter ombygninger, renoveringer m.v., der har modtaget kommunalt tilsagn om støtte i henhold til lov om byfornyelse og udvikling af byer inden den 1. januar 2021 eller er omfattet af kapitel 10 i lov om byfornyelse, og er økonomisk uafhængig af fondens øvrige afdelinger.

 Stk. 3. Afdeling C kan nedlægges, når afdelingens dækningsforpligtelser er ophørt.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, sammensætning og ledelse. Dette afsnit beskriver bestyrelsens sammensætning og valgprocedurer.

 § 152. Fonden ledes af en bestyrelse på 10 medlemmer. KL vælger 2 medlemmer, BL vælger 3 medlemmer, og indenrigs- og boligministeren vælger bestyrelsens øvrige medlemmer, hvoraf 3 medlemmer skal repræsentere byggerier, der indeholder henholdsvis andelsboliger, ungdomsboliger og ældreboliger, der er opført med offentlig støtte, 1 medlem skal have særlig sagkundskab inden for fondens virksomhedsområde og 1 medlem skal have særlig sagkundskab inden for byfornyede ejendomme. Ved stemmelighed er formandens stemme afgørende. Stedfortrædere vælges efter samme regler. Alle valg sker for 4 år ad gangen. Genvalg kan finde sted.


Dette afsnit omhandler sammensætningen af bestyrelsen i Byggeskadefonden og specifikt hvilke ændringer, der sker i bestyrelsen, hvis Afdeling C nedlægges.

 Stk. 2. Ved nedlæggelse af Afdeling C, jf. § 151 e, stk. 3, udtræder medlemmet med særlig sagkundskab inden for byfornyede ejendomme af fondens bestyrelse, og der udpeges ikke på ny et medlem med en sådan sagkundskab.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, sammensætning og forvaltning. Dette afsnit vedrører godkendelse af fondens vedtægter.

 § 153. Fondens vedtægter skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler reglerne for Byggeskadefonden, herunder krav til dens årsregnskab, som skal opdeles på fondens tre afdelinger.

 Stk. 2. Fondens årsregnskab skal indeholde regnskaber for hver af fondens tre afdelinger, jf. §§ 151 d og 151 e.


Dette afsnit omhandler reglerne for indsendelse af årsregnskab for Landsbyggefonden til indenrigs- og boligministeren som led i fondens årlige rapportering og tilsyn.

 Stk. 3. Senest 4 måneder efter hvert regnskabsårs afslutning skal fondens årsregnskab underskrevet af bestyrelsen og attesteret af revisor indsendes til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler revision af regnskaberne for Landsbyggefonden, som er en selvejende institution med formål at fremme det almene byggeris selvfinansiering.

 Stk. 4. Fondens regnskaber revideres af en godkendt revisor, der udpeges af indenrigs- og boligministeren efter indstilling fra fonden.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at bestyrelsens beretning om fondens virksomhed og erfaringer skal indsendes til indenrigs- og boligministeren samtidig med årsregnskabet.

 Stk. 5. Samtidig med indsendelsen af fondens årsregnskab indsendes bestyrelsens beretning for fondens virksomhed og indvundne erfaringer i det forløbne regnskabsår til indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer de oplysningspligter, fonden har over for indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 6. Fonden skal på forlangende give indenrigs- og boligministeren enhver oplysning om fondens virksomhed.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og administration. Dette afsnit beskriver procedurer for indberetning af renoveringsprojekter til fonden.

 § 153 a. Bygningsejeren skal, inden renoveringen påbegyndes, foretage indberetning til fonden om de renoveringer, der er nævnt i § 151 a, jf. § 151 b, stk. 1. Indberetningen skal indeholde oplysninger om det samlede renoveringsprojekt, herunder om det forventede påbegyndelses- og afleveringstidspunkt og om de forventede udgifter til projektet. Når renoveringen er afleveret, skal bygningsejeren indberette den faktiske påbegyndelses- og afleveringsdato til fonden og indberette et byggeregnskab, der er revideret af en godkendt revisor.


Dette afsnit omhandler indberetningspligt til Byggeskadefonden ved frivillig omfattelse af renoveringsprojekter, hvor bygningsejeren har valgt, at renoveringerne skal være dækket af fonden.

 Stk. 2. Har bygningsejeren besluttet, at de renoveringer, som er nævnt i § 151 a, jf. § 151 b, stk. 2, skal omfattes af fonden, finder reglerne i stk. 1 om indberetning til fonden tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit er en del af Kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver fondens ansvar for at gennemføre to eftersyn af nybyggeri og renoveringer, der er omfattet af fonden, inden for 5 år fra byggeriets eller renoveringens aflevering, med henblik på at vurdere bygningernes tilstand og registrere eventuelle skader.

 § 154. Fonden skal forestå og afholde udgiften ved gennemførelsen af to eftersyn af de byggerier, der er nævnt i § 151, stk. 1, nr. 1-8, og af de renoveringer, der er nævnt i § 151 a, stk. 1, nr. 1-3, jf. § 151 b, med henblik på at vurdere bygningernes tilstand og registrere eventuelle skader inden 5 år fra afleveringen af det enkelte byggeri eller den enkelte renovering. Ved private andelsboliger opført væsentligt i bygherrens eget regi beregnes 5-årsperioden fra skæringsdagen for byggeriets overgang fra anlæg til drift.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver fondens rolle i formidlingen af viden om byggeskader.

 Stk. 2. Fonden formidler indvundne erfaringer vedrørende forebyggelse af byggeskader, årsager til byggeskader og skadernes udbedring.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang, ledelse og finansiering. Dette afsnit beskriver fondens støtteydelser til udbedring af byggeskader i omfattede byggerier.

 § 155. Fonden yder støtte til dækning af indtil 95 pct. af bygningsejernes udgifter til udbedring af byggeskader. Fonden kan dog gøre støtten betinget af, at bygningsejeren forpligter sig til at stille pantesikkerhed i det pågældende byggeri efter bestemmelserne i § 157, stk. 2.


Dette afsnit omhandler betingelserne for dækning af byggeskader gennem Byggeskadefonden, herunder tidsfrister for anmeldelse af skader i forhold til byggeriets aflevering eller skæringsdagen for private andelsboliger opført i bygherrens eget regi.

 Stk. 2. Dækning fra fonden kan opnås for skader, der anmeldes til fonden inden 20 år fra byggeriets eller renoveringens aflevering. For private andelsboliger opført væsentligt i bygherrens eget regi kan dækning fra fonden dog opnås for skader, der anmeldes inden 20 år fra skæringsdagen.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 om Byggeskadefonden og præciserer, under hvilke betingelser renoveringsprojekter, der er omfattet af fonden, kan modtage dækning for byggeskader.

 Stk. 3. De renoveringer, der er omfattet af fonden i henhold til § 151 a, stk. 1, nr. 1-3, jf. § 151 b, kan kun opnå dækning for skader, i det omfang renoveringen udgør en forbedring eller fornyelse.


Kapitel 11 omhandler Byggeskadefonden, herunder dens formål, omfang og finansiering. Dette afsnit beskriver, hvordan fondens midler skabes gennem bidrag fra byggerier og renoveringsprojekter, der er omfattet af fonden.

 § 156. Fondens midler tilvejebringes gennem bidrag, som indbetales af det enkelte byggeri eller renoveringsprojekt, der omfattes af fonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver reglerne for beregning og indbetaling af bidrag til fondens Afdeling A, som omfatter nybyggeri og ombygning af byggerier, der er støttet af offentlige midler.

 § 156 a. Bidraget for det enkelte byggeri i fondens Afdeling A udgør 1 pct. af den anskaffelsessum, som senest er godkendt af kommunalbestyrelsen inden byggeriets påbegyndelse. Bidraget indbetales kontant senest på byggeriets afleveringstidspunkt. Bygningsejeren er dog ikke forpligtet til at betale yderligere bidrag til fonden for udbedringer, jf. § 151, stk. 1, nr. 9, der udføres med støtte fra fonden efter reglerne i dette kapitel.


Dette afsnit omhandler opkrævning af løbende bidrag fra byggerier i en afdeling af Byggeskadefonden, når det er nødvendigt for at dække fondens udgifter, og indgår i reglerne for finansiering og bidrag til fonden.

 Stk. 2. Er det nødvendigt til dækning af fondens udgifter, kan fonden opkræve et løbende bidrag fra samtlige byggerier, der indgår i afdelingen.


Dette afsnit omhandler bidragspligt til Byggeskadefonden for renoveringsprojekter, der er omfattet af fondens Afdeling B, som dækker renoveringer af boligbyggerier med offentlig støtte.

 § 156 b. Bidraget for det enkelte renoveringsprojekt i fondens Afdeling B udgør 1 pct. af de dokumenterede udgifter til den samlede renovering. Bygningsejeren er dog ikke forpligtet til at betale yderligere bidrag til fonden for udbedringer, jf. § 151 a, stk. 1, nr. 4, der udføres med støtte fra fonden efter reglerne i dette kapitel.


Dette afsnit omhandler indbetaling af et acontobidrag til Byggeskadefonden i forbindelse med renoveringsprojekter, der er omfattet af fonden, og hvordan bidraget reguleres efter modtagelse af det reviderede byggeregnskab.

 Stk. 2. Bygningsejeren skal indbetale et acontobidrag kontant til fonden senest på renoveringens afleveringstidspunkt. Acontobidraget beregnes på baggrund af oplysningerne om renoveringsprojektet og projektets økonomi, jf. § 153 a, stk. 1, 1. og 2. pkt., og stk. 2. Når fonden efter § 153 a, stk. 1, 3. pkt., og stk. 2, har modtaget byggeregnskabet, foretager fonden en regulering af bidraget.


Dette afsnit omhandler reglerne for opkrævning af løbende bidrag fra renoveringsprojekter i Byggeskadefonden, specifikt i forhold til fondens Afdeling B, som omfatter renoveringer og udbedringer, der er omfattet af fonden efter § 151 a.

 Stk. 3. Er det nødvendigt til dækning af fondens udgifter, kan fonden opkræve et løbende bidrag fra samtlige renoveringsprojekter, der indgår i afdelingen.


Regler for rentetilskrivning ved forsinket indbetaling af bidrag til Byggeskadefonden.

 § 156 c. Ved for sen indbetaling af bidrag i henhold til §§ 156 a og 156 b skal der fra forfaldsdagen indbetales renter, der udgør den rente, der er fastsat efter § 5, stk. 1 og 2, i renteloven.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 om Byggeskadefonden og beskriver, hvordan bygningsejere kan finansiere udgifter til udbedring af byggeskader efter modtagelse af støtte fra fonden, herunder gennem lån med bestemte vilkår.

 § 157. Bygningsejernes udgifter til udbedring af byggeskader kan efter fradrag af støtte fra fonden i medfør af § 155, stk. 1, finansieres gennem optagelse af lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., eller lån ydet af KommuneKredit med en maksimal løbetid på 30 år.


Dette afsnit er en del af kapitel 11 om Byggeskadefonden og omhandler finansiering af udgifter til udbedring af byggeskader, hvor fonden kan beslutte at finansiere sin andel gennem lån med pantesikkerhed.

 Stk. 2. Fonden kan efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse beslutte, at fondens andel af udgiften til udbedring af byggeskader delvis finansieres gennem optagelse af lån, jf. stk. 4, lån i det pågældende byggeri med pantesikkerhed efter eventuelle lån efter stk. 1 eller lån, jf. stk. 4, ydet af KommuneKredit. Fonden betaler samtlige ydelser på lånet til det långivende kreditinstitut på grundlag af en specificeret opgørelse fra instituttet.


Dette afsnit omhandler garantier for lån i forbindelse med udbedring af byggeskader og indgår i reglerne for Byggeskadefonden, herunder hvilke parter der kan yde garanti for lån til ejere af byggeri, der er omfattet af fonden.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan garantere for lån efter stk. 1 og 2. For friplejeboliger, jf. § 151, stk. 1, nr. 7, og for byggeri omdannet til friplejeboliger, jf. § 151, stk. 1, nr. 8, kan staten påtage sig den garanti, som er nævnt i 1. pkt. Garantien beregnes efter § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefondens kapitalforvaltning, og præciserer reglerne for lån, som fonden kan yde til finansiering af renoveringsarbejder i almene boligafdelinger, herunder statens garantistillelse ved ny låntype.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren fastsætter efter forhandling med fonden nærmere regler om lån som nævnt i stk. 2. Lånene kan maksimalt have en løbetid på 40 år og skal være baseret på realkreditobligationer, særligt dækkede obligationer eller særligt dækkede realkreditobligationer. Ved fastsættelse af en ny låntype efter 1. pkt. garanterer staten for lånet frem til det tidspunkt, hvor der sker tinglysning af det pantebrev, der sikrer lånet. Garantien gælder i forhold til lån, der udbetales senest 3 måneder fra tidspunktet for anvendelsen af den nye låntype.


Dette afsnit er en undtagelsesbestemmelse i forbindelse med reglerne om finansiering af udbedring af byggeskader og lån i Byggeskadefonden, og det præciserer, at bestemmelserne i stk. 1 og 3 ikke gælder for boliger, der er solgt efter kapitel 5 a om salg af almene familieboliger som ejerboliger.

 Stk. 5. Stk. 1 og 3 finder ikke anvendelse for boliger, som er solgt efter kapitel 5 a.


Dette afsnit er en del af Kapitel 11, som omhandler Byggeskadefonden, og angiver, at § 158 er ophævet.

 § 158. (Ophævet)


Dette afsnit er placeret i Kapitel 11 om Byggeskadefonden og handler om bygningsejeres og bygherres pligt til at give oplysninger til fonden for administration af reglerne om byggeskadestøtte.

 § 159. Bygningsejeren og bygherren er forpligtet til at meddele fonden enhver oplysning, der er nødvendig for fondens administration af reglerne i dette kapitel.


Kapitel 1, Almen boligvirksomhed – Organisation og opløsning af almene boligorganisationer

 § 15. En godkendt almen boligorganisation kan ikke opløses, medmindre indenrigs- og boligministeren meddeler samtykke dertil. Har boligorganisationen ingen ejendomme, eller sker opløsningen med henblik på sammenlægning med en eller flere andre boligorganisationer, kan opløsningen dog ske uden samtykke.


Dette afsnit omhandler opløsning af en godkendt almen boligorganisation, herunder krav til godkendelse fra Indenrigs- og Boligministeriet og procedurer for beslutningstagen.

 Stk. 2. Boligorganisationens øverste myndighed træffer beslutning om opløsning. Forslag herom skal uanset modstående vedtægtsbestemmelser ikke forelægges afdelingsmødet til godkendelse.


Dette afsnit omhandler beføjelser til at fastsætte nærmere regler for administration og drift af Byggeskadefonden, herunder dens afdelinger, indberetning, eftersyn, støtteydelser og finansiering.

 § 160. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler for de forhold, der er nævnt i § 150, stk. 1, § 151, stk. 2, § 151 a, stk. 2, § 151 c, § 151 d, § 151 e, § 153, stk. 2-5, § 153 a, § 154, stk. 1, § 155, § 156 a, stk. 2, og § 156 b, stk. 2 og 3.


Kapitel 11 a omhandler støttede private andelsboliger, som ikke reguleres som almene boliger, men som kan have modtaget offentlig støtte til etableringen.

 § 160 a. Støttede private andelsboliger er omfattet af kapitel II og V i lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber og anses ikke som almene boliger.


Kapitel 11 a omhandler støttede private andelsboliger, som ikke anses som almene boliger, og regulerer bl.a. kommunalbestyrelsens mulighed for at yde garanti for lån til disse.

 § 160 e. Kommunalbestyrelsen kan yde garanti for nominallån optaget til finansiering af udgifter til
1) opretningsarbejder i andelsboligforeninger, hvortil der er meddelt tilsagn om offentlig støtte efter den 30. juni 1986,
2) udbedring af byggeskader i andelsboligforeninger, hvortil der er meddelt tilsagn om offentlig støtte før den 1. juli 1986, og
3) ekstraordinære renoveringsarbejder i andelsboligforeninger opført med offentlig støtte efter denne lov, lov om boligbyggeri eller tidligere boligbyggerilove.


Dette afsnit omhandler beregningen af kommunal eller regional garanti for lån i forbindelse med almen boligvirksomhed, og henviser til de specifikke regler i § 127, stk. 2-4, for, hvordan garantien fastsættes.

 Stk. 2. Garantien beregnes efter reglerne i § 127, 2.-4. pkt.


Kapitel 11 a, § 160 e, stk. 3 – Regler om kommunal garanti for udbedring af byggeskader i andelsboligforeninger med offentlig støtte

 Stk. 3. Andelsboligforeningen skal på forlangende give kommunalbestyrelsen alle nødvendige oplysninger til belysning af byggeskadernes omfang og de med udbedringen heraf forbundne udgifter.


Kapitel 11 a omhandler støttede private andelsboliger, som ikke anses som almene boliger, og regulerer blandt andet støtteforhold og garantier vedrørende disse. § 160 k omhandler tilbagebetaling af offentlig støtte ved salg af ejendomme i andelsboligforeninger, der har modtaget offentlig støtte til etableringen.

 § 160 k. Ved helt eller delvist salg af en ejendom tilhørende en andelsboligforening, hvortil staten eller kommunen har ydet støtte til etableringen, kan den ydede støtte kræves helt eller delvis tilbagebetalt efter Udbetaling Danmark nærmere bestemmelse. Det påhviler andelsboligforeningen at underrette Udbetaling Danmark om salget.


Dette afsnit omhandler regler for tilbagebetaling af offentlig støtte ved salg eller sammenlægning af ejendomme i andelsboligforeninger, der har modtaget offentlig støtte til etableringen.

 Stk. 2. Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, hvis en andelsboligforening som nævnt i stk. 1 sammenlægges med en eller flere andre andelsboligforeninger. Sker sammenlægningen udelukkende med andelsboligforeninger, der ligeledes har modtaget støtte som nævnt i stk. 1, kan tilbagebetalingen udskydes, indtil den samlede forening opløses eller foreningen sælger sine ejendomme helt eller delvis.


Dette afsnit omhandler regler for tilbagebetaling af offentlig støtte ved salg eller sammenlægning af ejendomme i andelsboligforeninger, der har modtaget offentlig støtte.

 Stk. 3. Tilbagebetalingskravet påhviler de andelshavere, der er medlemmer af andelsboligforeningen ved salget. Disse hæfter solidarisk og personligt for tilbagebetalingskravet, dog kun med et beløb svarende til den enkelte andelshavers andel af provenuet. Er salg sket til andelshaverne som ejerboliger til en pris, der er lavere end ejendommenes markedsværdi, opgøres provenuet som det provenu, der ville være opnået ved salg til markedsværdien.


Regler om tilbagebetaling af støtte ved salg af ejendomme tilhørende andelsboligforeninger, hvor der er ydet offentlig støtte

 Stk. 4. Tilbagebetalingskravet forrentes fra datoen for købers overtagelse af ejendommen.


Kapitel 11 b – Ustøttede private andelsboliger

 § 160 l. (Ophævet)


Kapitel 11 b omhandler ustøttede private andelsboliger, som ikke anses som almene boliger og ikke modtager offentlig støtte, men kan modtage kommunal garanti for lån til etablering.

 § 160 m. Ustøttede private andelsboliger er omfattet af kapitel II i lov om andelsboligforeninger og andre boligfællesskaber og anses ikke som almene boliger.


Dette afsnit indgår i Kapitel 11 b, som omhandler ustøttede private andelsboliger, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at yde garanti for lån til etablering af sådanne andelsboliger, herunder betingelserne for pant og sikkerhed.

 § 160 n. Kommunalbestyrelsen kan give tilsagn om at yde garanti for lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., til etablering af andelsboliger. Etablering kan ske ved nyopførelse eller ved erhvervelse af en eksisterende ejendom med eller uden efterfølgende ombygning. Garantien dækker den del af restgælden på lånet, der har pantesikkerhed ud over 60 pct. af ejendommens værdi på tidspunktet for lånets optagelse. Den del af restgælden, der ikke omfattes af garantien, har panteret forud for den garanterede del af restgælden.


Dette afsnit indgår i kapitel 11 b, som omhandler ustøttede private andelsboliger, og præciserer, hvem der kan modtage tilsagn om garanti til etablering af andelsboliger efter § 160 n, stk. 1.

 Stk. 2. Kommunalbestyrelsens tilsagn kan gives til andelsboligforeninger, som er stiftet eller er under stiftelse. Endvidere kan kommunalbestyrelsens tilsagn gives til personer, institutioner, selskaber og fonde, som påtager sig at etablere andelsboliger med henblik på overdragelse til en andelsboligforening enten ved nyopførelse eller ved erhvervelse af en eksisterende ejendom, der ikke anvendes til beboelse, med efterfølgende ombygning til andelsboliger.


Dette afsnit omhandler betingelser for kommunalbestyrelsens tilsagn om ydelsesstøtte til etablering af almene boliger i samarbejde med en privat part, herunder krav om, at samarbejdet er nødvendigt, og at tilsagnsmodtageren ikke løber unødige risici.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan ikke meddele tilsagn efter stk. 1, hvis der er tinglyst en tilbagekøbsklausul på ejendommen.


Kapitel 11 b omhandler ustøttede private andelsboliger, og § 160 o specificerer tidspunktet for meddelelse af tilsagn om garanti i forbindelse med etablering af sådanne andelsboliger ved nyopførelse eller erhvervelse af eksisterende ejendomme.

 § 160 o. Tilsagn om garanti skal meddeles inden påbegyndelse af byggearbejder, der omfattes af tilsagnet, eller inden der er indgået aftale om erhvervelse af en eksisterende ejendom med henblik på omdannelse til andelsboliger.


Dette afsnit omhandler vilkår for kommunalbestyrelsens tilsagn om at yde garanti for lån til etablering af ustøttede private andelsboliger, herunder betingelser for købstilbud ved nyopførelse eller erhvervelse af ejendomme.

 Stk. 2. Det er et vilkår for tilsagnet, at der senest i forbindelse med byggearbejdernes påbegyndelse eller i forbindelse med indgåelse af aftale om erhvervelse foreligger bindende købstilbud for mindst 75 pct. af andelene.


Kapitel 11 b omhandler ustøttede private andelsboliger, herunder kommunalbestyrelsens mulighed for at yde garanti for lån til etablering af sådanne boliger. Dette afsnit vedrører overførsel af garanti ved omprioritering af lån.

 § 160 p. Ved omprioritering af lån, hvortil der ydes garanti i henhold til § 160 n, kan kommunalbestyrelsen overføre garantien til omprioriteringslånet. Der ydes samme procentvise kommunale garanti for omprioriteringslånet som for det indfriede lån på indfrielsestidspunktet.


Dette afsnit i kapitel 11 b om ustøttede private andelsboliger fastsætter, at regler om regulering af bygge- og anlægsvirksomhed, tilsyn og strafbestemmelser, som gælder for almene boliger, også tilsvarende finder anvendelse for ustøttede private andelsboliger.

 § 160 q. Bestemmelserne i § 103 samt regler udstedt herom i medfør af § 113, § 178, stk. 3 og 4, og § 185, stk. 1, nr. 1, og stk. 3, finder tilsvarende anvendelse for ustøttede private andelsboliger.


Dette afsnit er beliggende i Kapitel 11 b, som omhandler ustøttede private andelsboliger, og præciserer, at kommunalbestyrelsens afgørelser vedrørende tilsagn om garanti til etablering af sådanne andelsboliger ikke kan ankes til en anden administrativ myndighed.

 § 160 r. Kommunalbestyrelsens afgørelser efter § 160 n, stk. 1, kan ikke indbringes for anden administrativ myndighed.


Kapitel 12 omhandler sociale institutioner m.v. og regulerer, hvordan lokaler til sociale tilbud kan etableres i samarbejde med almene boligorganisationer.

 § 161. Kommunalbestyrelsen kan beslutte, at lokaler til brug for sociale tilbud efter lov om social service og lov om dag-, fritids- og klubtilbud m.v. til børn og unge (dagtilbudsloven) samt lokaler til brug for tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats kan tilvejebringes ved overenskomst med almene boligorganisationer. Kommunalbestyrelsen kan i passende omfang søge sådanne lokaler til sociale tilbud indrettet i forbindelse med opførelse af alment boligbyggeri, eller de kan indrettes som bestanddele af en boligbebyggelse efter overenskomst mellem kommunalbestyrelsen og den almene boligorganisation.


Dette afsnit er en del af kapitel 12, som omhandler sociale institutioner m.v., og præciserer, at reglerne om tilvejebringelse af lokaler til sociale tilbud i samarbejde med almene boligorganisationer også gælder for visse institutioner og midlertidige opholdspladser defineret i lov om social service og sundhedsloven.

 Stk. 2. Reglerne i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse for de institutioner og boliger, der er omhandlet i § 5, stk. 1, i lov om social service, og for de pladser til midlertidigt ophold i døgnhuse med behandlingsunderstøttende rammer til personer med sindslidelser, som for en kortere periode har behov for behandlingsmæssig støtte og pleje, mens deres situation stabiliseres, jf. § 74, stk. 2, i sundhedsloven, og som regionsrådet efter overenskomst med en almen boligorganisation søger tilvejebragt i alment boligbyggeri.


Dette afsnit omhandler oprettelse og udlejning af lokaler til sociale tilbud i forbindelse med alment boligbyggeri, hvor kommunalbestyrelsen eller regionsrådet kan tilvejebringe lokaler i samarbejde med almene boligorganisationer, og hvor disse lokaler udgør en selvstændig afdeling og udlejes efter reglerne for erhvervslokaler.

 Stk. 3. De i stk. 1 og 2 omhandlede lokaler udgør en selvstændig afdeling, jf. § 16. Lokalerne udlejes til kommunalbestyrelsen eller regionsrådet efter reglerne i lov om leje af erhvervslokaler m.v.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde lån eller garanti til oprettelse af lokaler til sociale tilbud i forbindelse med alment boligbyggeri, som er nærmere defineret i § 161.

 § 162. Kommunalbestyrelsen kan yde lån eller garanti for lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., til tilvejebringelse af lokaler til brug for sociale tilbud efter § 161. Garantien beregnes efter § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit omhandler finansieringsbegrænsninger for lokaler til sociale tilbud, der etableres i forbindelse med alment boligbyggeri, og fastslår, at sådanne lokaler ikke kan modtage statslån, lån fra Landsbyggefonden eller anden støtte efter loven.

 § 163. Der kan ikke til de i § 161 nævnte lokaler ydes statslån eller lån af midler fra Landsbyggefonden eller anden støtte efter denne lov. Dette gælder, uanset hvem der tilvejebringer lokalerne.


Dette afsnit er en del af Kapitel 12, som omhandler sociale institutioner og lignende tilbud i forbindelse med alment boligbyggeri, og præciserer, at støtte bortfalder, hvis lokaler til sociale tilbud oprettes ved køb eller leje i ejendomme, der er opført med offentlig støtte.

 Stk. 2. Såfremt de i § 161 nævnte lokaler tilvejebringes ved køb eller leje i ejendomme, der er opført med støtte efter denne lov eller tidligere love om boligbyggeri, udskilles de pågældende dele af afdelingen som en selvstændig afdeling. Støtten til de pågældende dele af afdelingen bortfalder.


Dette afsnit er en del af kapitel 12, "Sociale institutioner m.v.", og præciserer, at hvis lokaler til sociale tilbud oprettes i ejendomme, der er bygget med offentlig støtte efter ældre love, efter 31. december 1996, skal disse lokaler udskilles som en selvstændig afdeling, og den tidligere støtte til lejenedsættelse bortfalder.

 Stk. 3. Såfremt der ved lejemål, der indgås efter den 31. december 1996, indrettes lokaler som nævnt i § 161 i ejendomme, der er opført med offentlig støtte i medfør af tidligere love om boligbyggeri eller den tidligere lov om boliger for ældre og personer med handicap, udskilles de pågældende dele som en selvstændig afdeling. Den støtte, der er bevilget til nedsættelse af lejen i de pågældende boliger, bortfalder.


Dette afsnit omhandler regler for bortfald af støtte til lokaler i alment boligbyggeri, der anvendes til sociale tilbud, og giver indenrigs- og boligministeren beføjelse til at fastsætte nærmere regler herom.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren kan fastsætte nærmere regler om bortfald af støtte efter stk. 2 og 3.


Kapitel 13 omhandler tilsyn og styringsdialog mellem kommunalbestyrelsen og de almene boligorganisationer, herunder kommunalbestyrelsens beføjelser til at føre tilsyn og iværksætte foranstaltninger for at sikre en forsvarlig drift.

 § 164. Kommunalbestyrelsen fører tilsyn med de almene boligorganisationer.