Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og omhandler fondens kapitalforvaltning, herunder udstedelse af beviser for indbetalinger fra almene boligorganisationer og restriktioner på brug af disse midler.

 § 84. Fonden kan udstede beviser for de beløb, der er indbetalt i medfør af §§ 79 og 80. Den almene boligorganisation kan på ingen måde råde over indbetalte beløb, og disse kan heller ikke gøres til genstand for udlæg eller udpantning.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, hvordan fondens ydelser og overførsler påvirker boligorganisationens tilgodehavende.

 Stk. 2. Boligorganisationens tilgodehavende nedskrives med et beløb svarende til de beløb, som fonden har ydet til boligorganisationen i medfør af § 87, samt med beløb, der overføres til landsdispositionsfonden, jf. § 89.


Kapitel 6, § 84, stk. 3: Regler om tilbagebetaling af tilgodehavende til Landsbyggefonden ved konkurs af almen boligorganisation.

 Stk. 3. Ved boligorganisationens konkurs kan boligorganisationens tilgodehavende efter stk. 2 forlanges tilbagebetalt, såfremt konkursboets kreditorer ellers ikke vil kunne fyldestgøres. Det samme gælder tilgodehavender, der er opstået i perioden, indtil konkursboet er sluttet.


Kapitel 6, afsnit om kapitalforvaltning i Landsbyggefonden, omhandler forrentning af indskud fra almene boligorganisationer og andre bidragsgivere.

 § 85. Indskud af den i §§ 79 og 80 omhandlede art forrentes, når fondens driftsresultat tillader det. Andre indskud forrentes med mindst samme rentesats, som kan opnås ved indskud i banker og sparekasser.


Kapitel 6, afsnit om Kapitalforvaltning, vedrørende Landsbyggefonden og dækning af tab ved nedskrivning af indskud.

 § 86. Opstår der ved fondens virksomhed tab, der ikke kan dækkes af de af fonden opsamlede reserver, dækkes tabet ved nedskrivning af indskuddene i henhold til § 82.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer boligorganisationers fortrinsret til tilskud fra fonden baseret på deres indbetalinger efter 1. januar 1980 i henhold til §§ 79 og 80 og tidligere love om boligbyggeri.

 § 87. En boligorganisation har fortrinsret til tilskud på indtil 75 pct. af de beløb, som boligorganisationen efter den 1. januar 1980 har indbetalt til Landsbyggefonden i henhold til §§ 79 og 80 og i henhold til tidligere love om boligbyggeri. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter årligt, hvor stor en procentdel fortrinsretten skal udgøre inden for det i 1. pkt. fastsatte maksimum.


Dette afsnit omhandler godkendelse af ændringer i fortrinsretten til støtte fra Landsbyggefonden til almene boligorganisationer, som er nærmere reguleret i forbindelse med fondens udlån og støttemekanismer.

 Stk. 2. Ændringer i omfanget af den i stk. 1 nævnte fortrinsret godkendes af indenrigs- og boligministeren efter indstilling fra fonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, "Landsbyggefonden", og beskriver fondens ansvar for at dække tab på afdelingsmidler, der forvaltes af almene boligorganisationer, herunder muligheden for at anvende midler fra landsdispositionsfonden.

 § 88. Landsbyggefonden indestår efter regler, der med indenrigs- og boligministerens godkendelse fastsættes af fondens bestyrelse, for tab på afdelingsmidler, som forvaltes af almene boligorganisationer. I nødvendigt omfang kan der anvendes midler fra landsdispositionsfonden.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens rolle og beføjelser i forhold til garantier for lån i det almene byggeri, herunder muligheden for at overtage garantiforpligtelser fra den tidligere Boligselskabernes Garantifond.

 Stk. 2. Landsbyggefonden kan overtage og videreføre de garantiforpligtelser, som Boligselskabernes Garantifond har påtaget sig for lån til opførelse, om- og tilbygning eller modernisering af almennyttigt byggeri.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af midler i Landsbyggefonden, herunder overførsel af ubenyttede beløb til en landsdispositionsfond.

 § 89. Beløb, der ikke anvendes i henhold til § 87, overføres til en landsdispositionsfond i Landsbyggefonden.


Dette afsnit omhandler overførsel af midler til landsdispositionsfonden inden for rammerne af Landsbyggefondens støtteordninger, herunder bestemmelser om finansiering og anvendelse af indbetalinger fra almene boligorganisationer og andre aktører.

 Stk. 2. Halvdelen af de beløb, der efter denne lovs § 80 a, stk.1, og § 80 c, stk. 1, samt efter § 63, stk. 2, i lov om friplejeboliger indbetales til Landsbyggefonden, overføres til landsdispositionsfonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at bestemte indbetalinger til fonden overføres til landsdispositionsfonden.

 Stk. 3. Beløb, der efter §§ 80 b, d og e indbetales til Landsbyggefonden, overføres til landsdispositionsfonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger og Landsbyggefondens anvendelse af midler, og præciserer, at ikke-udnyttede midler fra fonden kan overføres til landsdispositionsfonden.

 Stk. 4. Den del af Landsbyggefondens midler, der ikke anvendes i henhold til §§ 88, 90-94, 96 d og § 98 a, stk. 5, samt til dækning af udgifterne til administration m.v., kan overføres til landsdispositionsfonden.


Kapitel 7, afsnit om Landsbyggefondens midler og dispositionsfond, hvor der beskrives, hvordan midler overføres til og forvaltes i landsdispositionsfonden, herunder rentetilskrivning.

 Stk. 5. Landsdispositionsfonden tilskrives renter svarende til Danmarks Nationalbanks diskonto.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer, hvordan midler fra Landsbyggefonden overføres til nybyggerifonden til finansiering af nybyggeri og dækning af underskud i forbindelse med friplejeboliger.

 § 89 a. Halvdelen af de beløb, der efter denne lovs § 80 a, stk.1, og § 80 c, stk.1, samt efter § 63, stk. 2, i lov om friplejeboliger indbetales til Landsbyggefonden, overføres til nybyggerifonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer, hvordan bestemte indbetalinger til Landsbyggefonden videreoverføres til nybyggerifonden som led i finansieringen af nye almene boliger.

 Stk. 2. Beløb, der efter denne lovs § 80 a, stk. 2, og § 80 c, stk. 2, samt efter § 63, stk. 1, 1. pkt. i lov om friplejeboliger indbetales til Landsbyggefonden, overføres til nybyggerifonden.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og præciserer, at bestemte beløb, der indbetales til Landsbyggefonden ifølge regler i lov om friplejeboliger, overføres til nybyggerifonden.

 Stk. 3. Beløb, der efter § 73, stk. 4, § 74, stk. 3, § 76, stk. 4 og 8, § 77, stk. 2, § 78, stk. 5, og § 79, stk. 2, i lov om friplejeboliger indbetales til Landsbyggefonden, overføres til nybyggerifonden.


Nybyggerifonden er en del af Landsbyggefondens struktur og finansieres blandt andet gennem indbetalinger fra almindelige og særlige støtteordninger. Den har til formål at yde støtte til etablering af nye almene boliger og dække udgifter relateret til friplejeboliger.

 § 89 b. Nybyggerifondens formål er at yde ydelsesstøtte til etablering af almene boliger efter de på udbetalingstidspunktet gældende regler. Fondens formål er endvidere at dække underskud efter § 73, stk. 4, § 74, stk. 3, § 76, stk. 4 og 8, § 77, stk. 2, § 78, stk. 5, og § 79, stk. 2, i lov om friplejeboliger. Indenrigs- og boligministeren kan træffe beslutning om, at midlerne i nybyggerifonden tilbageføres til staten.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og præciserer, hvordan Landsbyggefonden bidrager med midler til refusion af statens udgifter til etablering af almene boliger på småøerne og i bestemte økommuner, som en del af den samlede finansiering og støtteordning for den almindelige boligsektor.

 Stk. 2. Landsbyggefonden bidrager af de midler, der er overført til nybyggerifonden, jf. § 89 a, i årene 2021-2026 inden for en samlet ramme på 30,3 mio. kr. til refusion af statens udgifter til tilskud til etablering af almene boliger på småøerne og i økommunerne Fanø, Læsø, Samsø og Ærø, jf. § 98 d, stk. 1. Bidraget indbetales til staten.


Kapitel 7, afsnit om særlige støtteordninger og Landsbyggefondens midler

 § 89 c. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og beskriver Landsbyggefondens mulighed for at yde tilskud til forskellige typer bygge- og forbedringsarbejder i alment boligbyggeri, finansieret af midler fra fondens fortrinsret.

 § 90. Landsbyggefonden kan af de midler, der er nævnt i § 87, yde tilskud til opførelse, om- og tilbygning, modernisering, miljøforbedrende foranstaltninger, særlig udgiftskrævende opretningsarbejder, brandsikring, byfornyelse og boligforbedring af almene boligorganisationers byggeri og bygninger med socialt og kulturelt formål i tilknytning til almene boligorganisationers byggeri. Tilskuddet kan højst udgøre 2/3 af rimelige udgifter til de udførte arbejder.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og beskriver de betingelser, hvorunder Landsbyggefonden kan yde ydelsesstøtte til finansiering af renoverings- og forbedringsarbejder i almene boligafdelinger gennem lån, herunder specifikke investeringsrammer for forskellige typer projekter i perioden 2021-2026.

 § 91. Landsbyggefonden kan af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, give tilsagn om ydelsesstøtte til almene boligafdelinger til lån til finansiering af:
1) Ekstraordinære udbedrings- og opretningsarbejder og afhjælpning af sundhedsskadelige forhold inden for en samlet investeringsramme på 8.080 mio. kr. i årene 2021-2026.
2) Tilgængelighedsarbejder inden for en samlet investeringsramme på 1.641 mio. kr. i årene 2021-2026.
3) Ombygning og sammenlægning af lejligheder inden for en samlet investeringsramme på 303 mio. kr. i årene 2021-2026.
4) Forbedring af fællesarealer inden for en samlet investeringsramme på 965 mio. kr. i årene 2021-2026.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer nærmere regler for lån, der ydes med støtte fra Landsbyggefonden til renovering, modernisering og anden forbedring af almene boliger, herunder krav til lånets løbetid, struktur og statsgaranti.

 Stk. 10. Indenrigs- og boligministeren fastsætter efter forhandling med Landsbyggefonden nærmere regler om lån som nævnt i stk. 1, 2 og 4. Lånene kan maksimalt have en løbetid på 40 år og skal være baseret på realkreditobligationer, særligt dækkede obligationer eller særligt dækkede realkreditobligationer. Ved fastsættelse af en ny låntype efter 1. pkt. garanterer staten for lånet frem til det tidspunkt, hvor der sker tinglysning af det pantebrev, der sikrer lånet. Garantien gælder i forhold til lån, der udbetales senest 3 måneder fra tidspunktet for anvendelsen af den nye låntype.


Dette afsnit omhandler statens garanti for lån til finansiering af renoveringsarbejder, tilgængelighedsarbejder, ombygning af lejligheder og forbedring af fællesarealer i almene boligafdelinger, herunder betingelserne for, at garantien kan ydes.

 Stk. 11. Staten garanterer for lån som nævnt i stk. 1, 2 og 4. Garantien omfatter hele lånet og gælder i lånets løbetid. Betingelser og vilkår nævnt i § 128 a, stk. 2-5, skal være opfyldt.


Dette afsnit omhandler vilkår for ydelse af støtte fra Landsbyggefonden til finansiering af renoverings- og forbedringsarbejder i almene boligafdelinger, herunder krav til lån, garantier og finansieringsbetingelser.

 Stk. 12. Lån nævnt i stk. 1, 2 og 4 må ikke være behæftet med bindingsklausuler.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer en betingelse for at modtage støtte fra Landsbyggefonden til renovering, tilgængelighed og infrastruktur i udsatte boligområder, nemlig at kommunalbestyrelsen skal yde garanti for de optagne lån.

 Stk. 13. Det er en forudsætning for støtte efter stk. 1, 2 og 4, at kommunalbestyrelsen garanterer for de optagne lån. Garantien beregnes efter § 127, 2.-4. pkt. Garantien stilles som regaranti over for staten, når staten garanterer for lånet efter stk. 11.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for kommunal garanti ved lån til renovering af almene boliger, herunder forudsætningen for, at Landsbyggefonden delvist dækker kommunens eventuelle tab.

 Stk. 14. Det er en forudsætning for kommunalbestyrelsens garanti efter stk. 13, at Landsbyggefonden påtager sig forpligtelse til at godtgøre kommunen halvdelen af dens eventuelle tab som følge af garantiforpligtelsen. Landsbyggefondens forpligtelse efter 1. pkt. er dog begrænset til indestående i landsdispositionsfonden.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, som omhandler Landsbyggefonden, og specifikt § 91, stk. 15, der beskriver, hvilke typer boliger og institutioner, som kan modtage støtte fra fonden til renovering, modernisering og anden finansiering, herunder selvejende institutioner, kommuner og regioner.

 Stk. 15. Landsbyggefonden kan efter tilsvarende regler og til samme formål som nævnt i stk. 1, 2 og 4 yde støtte til almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution, til almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region og til friplejeboliger etableret efter § 10, stk. 1, jf. lovbekendtgørelse nr. 897 af 17. august 2011, § 11, stk. 2, nr. 3, eller § 11 a, stk. 1, i lov om friplejeboliger. 1. pkt. finder ikke anvendelse for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6.


Dette afsnit er en del af kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, især støtte fra Landsbyggefonden til renovering, nedrivning og infrastrukturændringer i udsatte boligområder. Afsnittet beskriver Landsbyggefondens rapporterings- og koordinationspligt over for Indenrigs- og Boligministeriet samt dens rolle i at sikre samordning af renoverings-, nedrivnings- og infrastrukturindsatser.

 Stk. 16. Landsbyggefonden orienterer løbende indenrigs- og boligministeren om størrelsen og den regionale fordeling af tilsagn efter stk. 1, 2 og 4. Landsbyggefonden udarbejder endvidere hvert år en redegørelse om den forventede udvikling af den samlede ordning samt den stedfundne og forventede anvendelse af investeringsrammerne, jf. stk. 1, 2 og 4. Redegørelsen indsendes til indenrigs- og boligministeren. Landsbyggefonden sikrer desuden en løbende erfaringsudveksling og koordinering af indsatserne i forhold til renovering, jf. stk. 1, 2 og 4, nedrivning, jf. § 92, stk. 2, og infrastrukturændringer, jf. § 91 b.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og præciserer, under hvilke betingelser Landsbyggefonden kan yde ydelsesstøtte til lån for finansiering af nye miljø- og klimavenlige løsninger samt digitale løsninger i almene boligafdelinger, når støtte ikke kan opnås efter andre regler i § 91.

 Stk. 2. Landsbyggefonden kan desuden af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, give tilsagn om ydelsesstøtte til almene boligafdelinger til lån til finansiering af følgende arbejder, hvis arbejderne ikke vil kunne opnå støtte efter stk. 1 eller 4:
1) Nye miljø- og klimavenlige løsninger inden for en samlet investeringsramme på 101 mio. kr. i årene 2021-2026.
2) Nye digitale løsninger inden for en samlet investeringsramme på 40,4 mio. kr. i årene 2021-2026.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og specificerer den samlede finansielle ramme for investeringer, udgifter og garantier, der er knyttet til støtteordninger fra Landsbyggefonden til renovering, infrastrukturændringer og anden boligsocial indsats i udsatte boligområder i perioden 2021-2026.

 Stk. 3. De investeringer, der er omfattet af tilsagn efter stk. 1 eller 2, de udgifter, der afholdes efter § 92, stk. 2, 1. pkt., § 92 b, stk. 1, og § 98 d, stk. 2, og de garantier, der stilles efter § 92 c, kan samlet højst udgøre 752 mio. kr. i 2021 og 2.222 mio. kr. årligt i årene 2022-2026.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og beskriver, hvordan Landsbyggefonden kan yde ydelsesstøtte til renovering af boliger i udsatte boligområder, herunder betingelser for anvendelse af midler og overførsel af ubrugte beløb.

 Stk. 4. Landsbyggefonden kan af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en investeringsramme på 830 mio. kr. årligt i årene 2021-2026 give tilsagn om ydelsesstøtte til lån til finansiering af de arbejder, der er nævnt i stk. 1, i afdelinger beliggende i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1. Af den investeringsramme, der er nævnt i 1. pkt., anvendes op til 50 mio. kr. årligt til forbedringsarbejder og de arbejder, der er nævnt i stk. 1, med henblik på afhændelse af boligerne. Ikke anvendte beløb nævnt i 1. pkt. kan overføres til det følgende år.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at yde ydelsesstøtte til renovering og forbedring af alment boligbyggeri i 2021 inden for en fastsat investeringsramme, herunder betingelserne for tilsagn.

 Stk. 5. Landsbyggefonden kan af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en investeringsramme på 6.464 mio. kr. i 2021 give tilsagn om ydelsesstøtte til lån til finansiering af opretning, udbedring, vedligeholdelse, forbedring, ombygning og sammenlægning af lejligheder og miljøforbedring i almene boligorganisationers byggeri. For tilsagn efter 1. pkt. finder betingelserne i § 91, stk. 2-11, i lov om almene boliger m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 1203 af 3. august 2020, anvendelse.


Dette afsnit omhandler regler for tildeling af ydelsesstøtte til renovering af almene boliger gennem Landsbyggefonden, herunder investeringsrammer for forskellige typer renoveringsarbejder og tilknyttede vilkår for regulering af ikke anvendte beløb.

 Stk. 6. Ikke anvendte beløb i stk. 1-5 reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset. Reguleringen sker første gang den 1. januar 2019 for beløbene i stk. 4 og første gang den 1. januar 2021 for beløbene i stk. 1-3 og 5.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelser for Landsbyggefondens tilsagn om ydelsesstøtte til renovering, tilgængelighed og anden forbedring af almene boliger, herunder muligheden for at udskyde arbejdernes påbegyndelse og fremrykke midler.

 Stk. 7. Det skal fremgå af Landsbyggefondens tilsagn efter stk. 1, 2, 4 og 5, at fonden kan udskyde arbejdernes påbegyndelse med henblik på at begrænse den samlede bygge- og anlægsaktivitet. Dele af investeringsrammerne i stk. 1, 2 og 4 fra senere år kan efter indenrigs- og boligministerens godkendelse fremrykkes, hvis dette er nødvendigt for at realisere konkrete større indsatser.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, afsnittet "Støtte fra Landsbyggefonden", og præciserer finansieringsforudsætninger for støtte til renoverings- og forbedringsarbejder i alment boligbyggeri, herunder krav til medfinansiering og refusion via dispositionsfonden.

 Stk. 8. Arbejder efter stk. 1, 2 og 4, finansieres i videst muligt omfang gennem lejeforhøjelser. Det er herudover en forudsætning for støtte efter stk. 1, 2 og 4, at boligorganisationen efter aftale med Landsbyggefonden finansierer arbejderne med midler fra boligorganisationens egenkapital, jf. §§ 19 og 20, eller med boligorganisationens midler i henhold til § 87, i det omfang det er økonomisk muligt og forsvarligt. Landsbyggefonden kan herunder stille krav om, at boligorganisationen helt eller delvis refunderer fondens ydelsesstøtte med midler fra dispositionsfonden. Refusion fra dispositionsfonden fradrages forholdsmæssigt ved beregningen af Landsbyggefondens træk på de investeringsrammer, der er nævnt i stk. 1, 2 og 4.


Dette afsnit omhandler beregning og regulering af låntagers betaling på lån med ydelsesstøtte fra Landsbyggefonden til finansiering af renoverings- og forbedringsarbejder i almene boligafdelinger, herunder betingelser for årlig regulering og sammenhæng med andre paragraffer.

 Stk. 9. Låntagers betaling på lån som nævnt i stk. 1, 2 og 4 fastsættes af Landsbyggefonden og beregnes første gang 3 måneder efter låneoptagelsen som 3,4 pct. p.a. af lånets hovedstol. Beløbet reguleres en gang årligt med 75 pct. af stigningen i nettoprisindekset eller, hvis dette er steget mindre, lønindeks for den private sektor. Regulering foretages første gang i den første termin i lånets andet år og derefter, indtil beløbet svarer til den ydelse, der på tidspunktet for lånoptagelsen kan beregnes på et tilsvarende fastforrentet lån. § 129, stk. 1, 4.-7. pkt., og stk. 2, § 130, stk. 1 og 2, og § 134 finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at yde tilskud til boligsocial indsats og lokal koordinering i udsatte boligområder, som en del af kapitel 7 om særlige støtteordninger.

 § 91 a. Landsbyggefonden kan i årene 2019-2026 af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en årlig ramme på 380 mio. kr. give tilsagn om tilskud til en boligsocial indsats samt til lokal koordinering og evaluering i områder med udsatte almene boligafdelinger, hvor der er konstateret væsentlige problemer af økonomisk, social eller anden karakter, herunder høj husleje, høj flyttefrekvens, stor andel af boligtagere med sociale problemer, vold, hærværk eller nedslidning af bygninger og friarealer. Ikke anvendte beløb kan overføres til det følgende år, herunder kan ikke anvendte beløb i 2026 overføres til 2027. Beløbet reguleres én gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2019.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, som omhandler særlige støtteordninger, og præciserer anvendelsen af midler fra Landsbyggefondens årlige ramme til tilskud for huslejenedsættelser i udsatte boligområder, herunder særlig støtte til dækning af tomgangsleje ved genhusning fra hårde ghettoområder.

 Stk. 2. Landsbyggefonden kan af den ramme, der er nævnt i stk. 1, årligt give tilsagn på op til 240 mio. kr. til tilskud til huslejenedsættelser. Heraf målrettes 10 mio. kr. årligt til dækning af en andel af tomgangslejen i forbindelse med genhusninger fra et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4. Landsbyggefonden kan på de vilkår, der er nævnt i § 134, helt eller delvis bringe betaling af huslejetilskud til ophør. Beløbene reguleres én gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2019.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, afsnittet "Støtte fra Landsbyggefonden", og præciserer betingelserne for at modtage tilskud fra Landsbyggefonden til en boligsocial indsats i udsatte boligafdelinger efter § 91 a.

 Stk. 3. Det er en forudsætning for tilskud efter stk. 1 og 2, at indsatsen indgår i en helhedsplan med tilknyttet finansieringsplan, der er udarbejdet af boligorganisationen i samarbejde med relevante interessenter og godkendt af kommunalbestyrelsen. Det er desuden en forudsætning, at der sker en lokal koordinering og evaluering af indsatsen i det boligområde, hvor afdelingen er beliggende. I særlige tilfælde kan Landsbyggefonden dog fravige disse krav.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, afsnittet "Særlige støtteordninger", og præciserer betingelserne for, at en boligorganisation kan modtage tilskud fra Landsbyggefonden til en boligsocial indsats i udsatte boligafdelinger, herunder krav om, at boligorganisationen og kommunen bidrager økonomisk til indsatsen.

 Stk. 4. Det er en forudsætning for tilskud efter stk. 1, at boligorganisationen efter aftale med Landsbyggefonden finansierer indsatsen med midler fra boligorganisationens egenkapital, jf. §§ 19 og 20, i det omfang det er økonomisk muligt og forsvarligt. Landsbyggefonden kan endvidere betinge tilskud efter stk. 1 af, at kommunen medvirker til den boligsociale indsats.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at yde støtte til forskellige typer boliger, herunder ungdoms- og ældreboliger, der ejes af selvejende institutioner, kommuner eller regioner, som en del af de særlige støtteordninger i kapitel 7.

 Stk. 5. Landsbyggefonden kan efter tilsvarende regler og til samme formål som nævnt i stk. 1 og 2 yde støtte til almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution og til almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region. 1. pkt. finder ikke anvendelse for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6.


Dette afsnit er en del af kapitel 7, afsnittet "Særlige støtteordninger", og vedrører Landsbyggefondens rolle i forbindelse med tildeling af tilskud til boligsociale indsatser i udsatte boligområder efter § 91 a. Det beskriver fondens pligt til at orientere ministeriet, koordinere aktører og evaluere indsatserne.

 Stk. 6. Landsbyggefonden orienterer løbende indenrigs- og boligministeren om fordelingen af tilsagn om tilskud efter stk. 1 og 2. Landsbyggefonden sikrer herudover en løbende erfaringsudveksling mellem de boligsociale interessenter og koordinering af de boligsociale indsatser i udsatte almene boligområder og sørger endvidere for, at der sker en løbende evaluering af de gennemførte boligsociale indsatser samt organisering og styring heraf.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for, at Landsbyggefonden kan yde tilskud til infrastrukturændringer i udsatte boligområder inden for en fastsat økonomisk ramme og tidsperiode.

 § 91 b. Landsbyggefonden kan i årene 2019-2026 af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en ramme på 195 mio. kr. årligt i 2019 og 2020, 190 mio. kr. årligt i 2021-2024 og 185 mio. kr. årligt i 2025 og 2026 med indenrigs- og boligministerens godkendelse give tilsagn om tilskud til infrastrukturændringer, der gennemføres i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1. Ikke anvendte beløb kan overføres til det efterfølgende år, herunder kan ikke anvendte beløb i 2026 overføres til 2027. Beløbene nævnt i 1. pkt. reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2019.


Dette afsnit er en del af kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og mere specifikt § 91 b, som vedrører Landsbyggefondens mulighed for at yde tilskud til infrastrukturændringer i udsatte boligområder. Afsnittet præciserer, at sådanne infrastrukturændringer skal foregå inden for rammerne af en godkendt helhedsplan, der sikrer sammenhængen mellem boligområdet og den omgivende by.

 Stk. 2. Infrastrukturændringerne skal ske som led i en godkendt helhedsplan, der skal indeholde en analyse af, hvordan sammenhængen mellem det pågældende boligområde og den omgivende by sikres.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer Landsbyggefondens årlige bidrag til drift af Center for Boligsocial Udvikling i perioden 2021-2026, finansieret gennem midler i landsdispositionsfonden.

 § 91 c. Landsbyggefonden bidrager i årene 2021-2026 med 6,2 mio. kr.. årligt til drift af Center for Boligsocial Udvikling, jf. § 172 a. Landsbyggefondens bidrag til udviklingscenteret tilvejebringes af midler overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89.


Kapitel 7, afsnit om særlige støtteordninger fra Landsbyggefonden til støtte for udsatte boligafdelinger med væsentlige økonomiske problemer.

 § 92. Landsbyggefonden kan af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, yde støtte som lån eller tilskud til almene boligafdelinger, hvor der er så væsentlige økonomiske problemer, at disse vil kunne vanskeliggøre afdelingens videreførelse. Støtten kan ydes til finansiering af nødvendigt udbedrings-, opretnings- og vedligeholdelsesarbejder samt til miljøforbedrende og andre foranstaltninger, herunder til udligning af opsamlede driftsunderskud.


Dette afsnit omhandler vilkårene for Landsbyggefondens støtte til nedrivning af almene boliger, herunder finansielle rammer, tidsbegrænsninger og betingelser for støtteydelse i udsatte boligområder.

 Stk. 2. Støtte efter stk. 1 til nedrivning af almene boliger kan i perioden 2021-2026 ydes inden for en samlet ramme på 266,4 mio. kr., jf. dog § 91, stk. 3. Støtte efter stk. 1 til nedrivning af almene boliger i et udsat boligområde, jf. § 61 a, stk. 1, kan ydes inden for en årlig ramme på 60 mio. kr. i perioden 2019-2026. Ikke anvendte beløb nævnt i 2. pkt. kan overføres til det følgende år, herunder kan ikke anvendte beløb i 2026 overføres til 2027. Beløbet nævnt i 1. pkt. reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2021. Beløbet nævnt i 2. pkt. reguleres én gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2019. Rammen som nævnt i 1. pkt. kan anvendes til nedrivning af hele boligafdelinger, som har vedvarende høj boligledighed, er mere end 25 år gamle og efter Landsbyggefondens vurdering ikke kan videreføres. Landsbyggefondens støtte kan udgøre op til 60 pct. af det samlede støttebehov.


Kapitel 7, afsnit Støtte fra Landsbyggefonden, omhandler Landsbyggefondens mulighed for at yde støtte til boligafdelinger med væsentlige økonomiske problemer, herunder støtte til nedrivning af boliger i udsatte boligområder.

 Stk. 3. Landsbyggefonden kan yde støtte efter stk. 1 til boligafdelinger, der er omfattet af en afviklingsplan, jf. § 168 c, stk. 2.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at yde støtte til renovering og anden forbedring af boliger, herunder specifikt støtte til almene ungdoms- og ældreboliger, der ejes af selvejende institutioner, kommuner eller regioner, samt til friplejeboliger, dog med undtagelse for universitetsnære ungdomsboliger.

 Stk. 4. Landsbyggefonden kan efter tilsvarende regler og til samme formål som nævnt i stk. 1 yde støtte til almene ungdomsboliger og til almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region samt til friplejeboliger etableret efter § 10, stk. 1, jf. lovbekendtgørelse nr. 897 af 17. august 2011, § 11, stk. 2, nr. 3, eller § 11 a, stk. 1, i lov om friplejeboliger. 1. pkt. finder ikke anvendelse for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer Landsbyggefondens bidrag til ydelsesstøtten for friplejeboliger på baggrund af midler overført til landsdispositionsfonden.

 § 92 a. Landsbyggefonden bidrager af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, til ydelsesstøtten, jf. § 130 og § 13 i lov om friplejeboliger, med et beløb, der svarer til 25 pct. af ydelsesstøtten til boliger med tilsagn efter §§ 115 og 117 samt tilsagn efter § 11 a i lov om friplejeboliger. Bidraget indbetales til staten. 1. pkt. finder ikke anvendelse for universitetsnære almene ungdomsboliger efter § 115, stk. 6.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, "Særlige støtteordninger", og præciserer beregningsmetoden for Landsbyggefondens refusion og bidrag til staten i forbindelse med ydelsesstøtte til almene boliger, herunder anvendelse af nutidsværdi, rente- og inflationsforudsætninger samt betingelser for udbetaling.

 Stk. 2. Landsbyggefondens refusion for tilsagn meddelt i 2006 efter § 92 a, stk. 1, i lov om almene boliger m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 857 af 8. august 2006, og bidrag efter stk. 1 fastsættes endeligt den 1. oktober i det andet år efter tilsagnsårets afslutning som nutidsværdien af et beregnet forløb for ydelsesstøtten, korrigeret for indbetalinger til staten efter § 129 a, i de enkelte år på grundlag af de godkendte anskaffelsessummer forud for påbegyndelsestidspunktet. Har kommunalbestyrelsen ikke godkendt en anskaffelsessum forud for påbegyndelsestidspunktet, anvendes anskaffelsessummen på tilsagnstidspunktet. Ved beregningen anvendes de rente- og inflationsforudsætninger, som ligger til grund for budgetteringen af ydelsesstøtten på finansloven for det andet år efter tilsagnsåret. Dog anvendes renteforudsætninger for tilsvarende lån uden statsgaranti på 100 pct., når Landsbyggefondens refusion af udgifter til ydelsesstøtte til lån med statsgaranti efter § 128 a, stk. 1, fastsættes. Landsbyggefonden påbegynder for hvert tilsagnsår betalingen af refusion og bidrag på det tidspunkt, hvor nutidsværdien af den resterende beregnede ydelsesstøtte svarer til fondens samlede refusion eller bidrag.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens bidrag til refusion af statens udgifter inden for analyser, effektivisering og lejenedsættelser på mindre øer, som en del af fondens særlige støtteordninger i kapitel 7.

 Stk. 3. Landsbyggefonden bidrager af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, til:
1) Refusion af statens udgifter til udarbejdelse af analyser af Landsbyggefonden og den almene boligsektor inden for en ramme på 7,1 mio. kr. årligt i årene 2021 og 2022.
2) Refusion af statens udgifter på 3,6 mio. kr. årligt i årene 2021-2026 til en effektiviseringsenhed for den almene boligsektor.
3) Refusion af statens udgifter til tilskud til nedsættelse af lejen for almene boliger på mindre øer, jf. § 98 d, stk. 2, inden for en samlet ramme på 6,1 mio. kr. for årene 2021-2026.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for, at Landsbyggefonden kan yde tilskud til udvikling og forsøg med bæredygtige løsninger i det almene byggeri inden for en fastsat økonomisk ramme.

 § 92 b. Landsbyggefonden kan i årene 2021-2026 af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en samlet ramme på 55,5 mio. kr. yde tilskud til udvikling og forsøg med henblik på at fremme nye bæredygtige løsninger i det almene byggeri, jf. stk. 2 og 3, jf. dog § 91, stk. 3. Der kan ikke ydes støtte til arbejder, der også støttes efter § 91.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer anvendelsen af midler fra Landsbyggefonden til forsøg med miljø- og klimavenlige løsninger i det almene byggeri.

 Stk. 2. Af den i stk. 1 nævnte ramme kan samlet anvendes 50,5 mio. kr. til udvikling og gennemførelse af forsøg med løsninger, som bidrager til at gøre almene byggerier mere miljø- og klimavenlige.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer anvendelsen af midler fra Landsbyggefonden til forsøg med digitale løsninger i det almene byggeri.

 Stk. 3. Af den i stk. 1 nævnte ramme kan samlet anvendes 5,0 mio. kr. til udvikling og gennemførelse af forsøg med digitale løsninger, der fremmer kvaliteten og effektiviteten ved etablering og drift af alment byggeri.


Dette afsnit omhandler regler for anvendelse og regulering af ikke anvendte beløb fra forskellige støtterammer i forbindelse med udvikling og forsøg i det almene byggeri, herunder miljø- og klimavenlige løsninger samt digitale løsninger.

 Stk. 4. Ikke anvendte beløb nævnt i stk. 1, 1. pkt., og stk. 2 og 3 reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2021


Kapitel 7, afsnit om særlige støtteordninger fra Landsbyggefonden til renoveringsprojekter i almene boligorganisationer, herunder garantier for energiinvesteringer i udsatte boligområder.

 § 92 c Landsbyggefonden kan i årene 2021-2026 af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, jf. § 89, inden for en samlet ramme på 404 mio. kr. yde garanti for effekten af energiinvesteringer i forbindelse med renoveringsprojekter i almene boligorganisationers byggeri, jf. dog § 91, stk. 3. Et ikke anvendt beløb nævnt i stk. 1 reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2021.


Kapitel 7, afsnit om støtte fra Landsbyggefonden, hvor § 93 fastsætter, at Landsbyggefonden skal anvende en betydelig del af sine ikke-bidragsrelaterede indtægter til formålene i § 92, som omhandler støtte til boligafdelinger med væsentlige økonomiske problemer.

 § 93. Såfremt der måtte være behov derfor, skal Landsbyggefonden anvende mindst 2/3 af den del af fondens indtægter, der ikke hidrører fra bidrag efter §§ 79-80 f, til de formål, der er nævnt i § 92.


Dette afsnit beskriver yderligere anvendelsesmuligheder for midlerne i Landsbyggefonden, herunder lån og tilskud til specifikke formål, kapitalindskud i relevante institutioner, forskning, undersøgelser samt etablering og drift af en boligportal og digitalisering i den almene boligsektor.

 § 94. Landsbyggefondens midler kan herudover anvendes til:
1) Lån eller tilskud til de formål, der er nævnt i § 90, § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, og § 92, stk. 1, erhvervelse af byggegrunde med senere bebyggelse for øje, dækning af projekteringsudgifter til byggeri og erhvervelse af ejendomme med henblik på gennemførelse af byfornyelse og boligforbedring.
2) Kapitalindskud i låne- og garantiinstitutter til fremme af alment boligbyggeri, såfremt det pågældende institut er godkendt af indenrigs- og boligministeren, i produktionsvirksomheder, hvis formål er at fremme og forbedre alment boligbyggeri, og i byfornyelsesselskaber, der er oprettet af almene boligorganisationer.
3) Tilskud til forskning og erfaringsformidling inden for fondens områder.
4) Finansiering af tværgående undersøgelser af udvalgte forvaltningsområder i almene boligorganisationer og offentliggørelse af undersøgelsesresultaterne.
5) Afholdelse af udgifter til etablering af en landsdækkende internetbaseret boligportal inden for en ramme på 5 mio. kr. samt til drift heraf.
6) Afholdelse af udgifter til digitalisering af det almene byggeri inden for en ramme på 5,1 mio. kr.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, herunder støtte fra Landsbyggefonden, og præciserer statens ret til at opkræve differensrente som modstykke til ydelse af statsgaranti og ydelsesstøtte til lån i den almene boligsektor.

 § 94 a. Staten opkræver en differensrente hos Landsbyggefonden af lån med statsgaranti efter § 91, stk. 11, § 98 a, stk. 5, og § 179, stk. 7, og med ydelsesstøtte fra Landsbyggefonden. Differensrenten udgør forskellen mellem renten på lån med og lån uden statsgaranti på 100 pct.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer, at Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler for ydelse af støtte efter bestemmelserne i §§ 90-94, herunder støtte til renovering, nedrivning, infrastrukturændringer og anden boligsocial indsats, hvorefter reglerne skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.

 § 95. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler om omfanget af og vilkårene for ydelse af støtte i henhold til §§ 90-92, §§ 92 b og 92 c og §§ 93 og 94. Reglerne godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om Landsbyggefonden og præciserer indenrigs- og boligministerens beføjelser til at bestemme anvendelsen af midler, der er indbetalt til fonden efter bestemte paragraffer, med henblik på at sikre, at midlerne bruges i overensstemmelse med fondens formål.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan forlange, at midler, der er indbetalt til Landsbyggefonden efter §§ 80 a-e, anvendes til bestemte formål inden for landsdispositionsfondens og moderniseringsfondens formål.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for, at Landsbyggefonden kan yde økonomisk støtte til boligafdelinger med økonomiske problemer, herunder krav om medvirken fra kommunalbestyrelsen, boligorganisationen eller friplejeboligleverandøren.

 § 96. Landsbyggefonden kan betinge ydelse af støtte i henhold til § 92, stk. 1, af, at kommunalbestyrelsen og boligorganisationen, herunder en eventuel almen administrationsorganisation, medvirker til løsning af den pågældende boligafdelings økonomiske problemer. Fonden kan herunder stille krav om, at boligorganisationen anvender midler, der er til dets rådighed i henhold til § 87. Landsbyggefonden kan betinge ydelse af støtte til friplejeboliger i henhold til § 92, stk. 4, af, at friplejeboligleverandøren medvirker til løsning af de pågældende friplejeboligers økonomiske problemer.


Dette afsnit omhandler betingelser for støtteydelse fra Landsbyggefonden til renovering, infrastrukturændringer og anden boligsocial indsats i udsatte boligområder, herunder krav om, at der ansøges om godkendelse til salg af almene boliger efter kapitel 5 a.

 Stk. 2. Landsbyggefonden kan betinge ydelse af støtte efter § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, § 91 a, stk. 1 og 2, § 91 b og § 92, stk. 1, af, at der ansøges om indenrigs- og boligministerens godkendelse af salg efter kapitel 5 a.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for, at Landsbyggefonden kan yde støtte til boligafdelinger i hårde ghettoområder, herunder krav om, at der foreligger en godkendt udviklingsplan med mål om reduktion af andelen af almene familieboliger.

 Stk. 3. Landsbyggefonden skal betinge ydelse af støtte i henhold til § 91, stk. 1, 2, 4 og 5, § 91 a, stk. 1 og 2, § 91 b og § 92, stk. 1 og 2, til boligafdelinger, der er beliggende i et hårdt ghettoområde, jf. § 61 a, stk. 4, af, at helhedsplanen for boligområdet indebærer en reduktion af andelen af almene familieboliger i overensstemmelse med den godkendte udviklingsplan for boligområdet, jf. § 168 a, stk. 1, eller § 168 b, stk. 1.


Kapitel 7, afsnit om særlige støtteordninger til udsatte boligafdelinger, herunder mulighed for omprioritering af lån og ydelse af huslejebidrag til boligafdelinger med væsentlige økonomiske eller sociale problemer.

 § 96 a. Tilladelse til omprioritering efter § 96 b, stk. 1, og huslejebidrag efter § 96 d, stk. 1, kan gives til almene boligafdelinger, hvor der på baggrund af en samlet vurdering af den enkelte afdelings forhold er konstateret væsentlige problemer af økonomisk, social eller anden karakter, herunder høj husleje, høj flyttefrekvens, stor andel af boligtagere med sociale problemer, vold, hærværk eller nedslidning af bygninger og friarealer.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, afsnittet "Særlig støtte til visse almene boligområder", og beskriver procedurerne for ansøgning om omprioritering af lån og huslejebidrag til boligafdelinger med særlige økonomiske eller sociale problemer, herunder kravet om samarbejde mellem boligorganisation og kommune om udarbejdelse af en helhedsplan.

 Stk. 2. Boligorganisationens ansøgning om omprioritering og huslejebidrag fremsendes til Landsbyggefonden. Der skal foreligge tilslutning fra kommunalbestyrelsen i den kommune, hvori den almene boligafdeling er beliggende. Til brug for Landsbyggefondens indstilling om omprioritering og beslutning om huslejebidrag skal boligorganisationen og kommunen udarbejde en helhedsplan for, hvorledes afdelingens problemer vil kunne afhjælpes.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og specifikt i afsnittet om særlig støtte til visse almene boligområder. Det følger umiddelbart efter § 96 a, som beskriver betingelserne for tilladelse til omprioritering og huslejebidrag til boligafdelinger med væsentlige problemer, og indleder en række paragraffer, der detaljerer procedurer og vilkår for omprioritering af lån. Afsnittet regulerer ministerens beføjelser til at godkende omprioritering af lån med statsstøtte for at lette den økonomiske belastning i særligt udsatte boligafdelinger.

 § 96 b. Indenrigs- og boligministeren kan efter indstilling fra Landsbyggefonden og inden for en samlet ramme for den årlige ydelsesreduktion som følge af omprioritering på 80 mio. kr. tillade, at en almen boligafdeling, hvor ganske særlige forhold gør sig gældende, jf. § 96 a, stk. 1, foretager omprioritering af indestående lån, hvortil der ydes eller har været ydet rentesikring eller ydelsessikring, samt lån, hvortil der alene ydes en garanti. Løbetiden kan maksimalt forlænges til 35 år.


Dette afsnit er en del af kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og mere specifikt § 96 b, stk. 2, som vedrører tilladelse til omprioritering af lån i almindelige boligafdelinger med særlige økonomiske og sociale problemer. Afsnittet beskriver vilkårene for udbetaling af omprioriteringslån, herunder at lånet skal dække indfrielse af eksisterende gæld og tilknyttede omkostninger, men at låntager ikke må opnå et kontantprovenu.

 Stk. 2. Omprioriteringslånet kan ydes med et provenu, der svarer til hel eller delvis indfrielse af restgælden på indestående lån med tillæg af de i forbindelse med omprioriteringen forbundne udgifter. Ved omprioriteringen må låntager ikke opnå et kontantprovenu.


Dette afsnit er en henvisning i forbindelse med omprioritering af lån i almindelige boliger, ungdomsboliger, ældreboliger og lette kollektivboliger, hvor der ydes offentlig støtte, og præciserer, at bestemmelserne i § 179, stk. 8 og 9, finder tilsvarende anvendelse ved sådanne konverteringer.

 Stk. 3. § 179, stk. 8, 1.-3. pkt., og stk. 9, finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om særlig støtte til visse almene boligområder, og beskriver de økonomiske konsekvenser for låntageren efter en omprioritering af lån i en almen boligafdeling med særlige problemer, herunder hvordan låntagers betaling nedsættes og reguleringen herefter foregår.

 § 96 c. Efter omprioriteringen nedsættes låntagers betaling med forskellen mellem ydelsen på det indfriede lån og ydelsen på det lån, der optages. Låntagers betaling reguleres herefter som hidtil, jf. dog stk. 2. § 179, stk. 4, 2. og 3. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler reglerne for omprioritering af lån i almen boligsektor, herunder beregning og regulering af låntagers betaling efter omprioritering, især når der optages lån med rentetilpasning.

 Stk. 2. Optages lån med rentetilpasning, reguleres låntagers betaling, indtil den svarer til den ydelse, der på omprioriteringstidspunktet kan beregnes på et tilsvarende fastforrentet lån.


Dette afsnit er en del af kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefonden, og specifikt en del af § 96 c, som omhandler reglerne for ydelsen af løbende støtte efter omprioritering af lån i almen boligsektor. Afsnittet beskriver, hvordan støtten fortsætter efter omprioritering, og hvilke betingelser der gælder for indbetaling af likvide midler til Udbetaling Danmark.

 Stk. 3. Efter omprioritering videreføres den løbende støtte, således at støtten udgør et beløb, der svarer til forskellen mellem låntagers betaling og ydelsen på det lån, der optages, jf. dog stk. 2. Likvide midler, der indtil lånets udamortisering fremkommer i forbindelse med låntagers betaling på lån som nævnt i stk. 2, indbetales til Udbetaling Danmark. Der skal dog ikke ske indbetaling efter 2. pkt., hvis beløbet pr. kvartal er mindre end 250 kr.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer betingelserne for, at Landsbyggefonden kan yde huslejebidrag til almene boligafdelinger med særlige økonomiske eller sociale problemer.

 § 96 d. Landsbyggefonden kan af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden og inden for en samlet ramme på maksimalt 140 mio. kr. årligt yde støtte i form af huslejebidrag til almene boligafdelinger, hvor ganske særlige forhold gør sig gældende, jf. § 96 a, stk. 1. Støtten kan anvendes til nedsættelse af huslejen, finansiering af nødvendige renoveringsarbejder, miljøforbedrende foranstaltninger og andre særlige foranstaltninger.


Dette afsnit omhandler vilkårene for ydelse af huslejebidrag fra Landsbyggefonden til almene boligafdelinger med særlige økonomiske, sociale eller andre problemer, herunder hvordan støtten beregnes og kan afsluttes.

 Stk. 2. Huslejebidrag ydes som en løbende driftsstøtte, der fastsættes som et årligt kronebeløb pr. m 2 . Landsbyggefonden kan på de vilkår, der er nævnt i § 134, helt eller delvis bringe betaling af huslejebidrag til ophør.


Dette afsnit er en henvisning i reglerne om huslejebidrag til almene boligafdelinger med særlige problemer, hvor bestemmelserne i § 96 tilsvarende finder anvendelse på støttemodtagelse og kommunal medvirken.

 Stk. 3. § 96 finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om særlige støtteordninger, og beskriver statens refusion til Landsbyggefonden for udgifter til huslejebidrag i almene boligafdelinger med særlige økonomiske og sociale problemer.

 § 96 e. Staten refunderer Landsbyggefondens udgifter til huslejebidrag med maksimalt 100 mio. kr. i 2001, 80 mio. kr. i 2002 og 40 mio. kr. i 2003. I det omfang statens refusion i det enkelte år udgør et mindre beløb, kan det ikke anvendte beløb overføres til det næstfølgende år. Herunder kan beløb, der ikke anvendes i 2003, overføres til 2004.


Dette afsnit omhandler statens mulighed for at yde lån til Landsbyggefonden for at dække fondens forpligtelser i forbindelse med huslejebidrag til udsatte boligafdelinger, jf. § 96 d, stk. 1, og hvordan afviklingen af sådanne lån sker efter nærmere bestemmelse fra indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 2. Staten kan yde lån til Landsbyggefonden til dækning af fondens forpligtelser i henhold til § 96 d, stk. 1. Lånet afvikles efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse i takt med fondens muligheder for at afvikle lånet.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at yde økonomisk støtte til almindelige boligafdelinger med væsentlige problemer, som er defineret i § 96 a, stk. 1.

 § 96 f. Kommunalbestyrelsen kan yde tilskud, lån eller garanti for lån eller for lejetab til almene boligafdelinger, der har væsentlige problemer af økonomisk, social eller anden karakter, som anført i § 96 a, stk. 1.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde lån til almene boligafdelinger med særlige økonomiske problemer, herunder fastsættelse af vilkår for rente- og afdragsbetalinger samt prioritering af afdragsrækkefølgen, når lån ydes via Landsbyggefonden.

 Stk. 2. For lån efter stk. 1 fastsætter kommunalbestyrelsen lånenes forrentnings- og afdragsvilkår, herunder om betaling af rente og afdrag først skal påbegyndes på et nærmere fastsat senere tidspunkt og under nærmere angivne forudsætninger. Kommunalbestyrelsen kan udskyde spørgsmålet om påbegyndelse af rente- og afdragsbetaling til afgørelse på et senere tidspunkt. Lån kan ydes enten til Landsbyggefonden til videre udlån til almene boligafdelinger eller direkte til boligafdelingerne. Kommunale lån til Landsbyggefonden afdrages før Landsbyggefondens lån.


Kommunalbestyrelsen kan yde tilskud, lån eller garanti for lån eller for lejetab til almene boligafdelinger med væsentlige problemer, og fastsætter selv vilkårene for tilskud.

 Stk. 3. Kommunalbestyrelsen fastsætter vilkårene for tilskud.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefonden, og præciserer betingelser for kommunal støtte til boligafdelinger med økonomiske problemer, herunder krav om, at boligorganisationen anvender egne midler fra fonden.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan betinge støtte af, at Landsbyggefonden, boligorganisationen og en eventuel administrationsorganisation medvirker til løsning af den pågældende boligafdelings økonomiske problemer, herunder at boligorganisationen anvender midler, der i henhold til § 87 er til dens rådighed.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om særlige støtteordninger, og præciserer, at Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler for ansøgningsproceduren i forbindelse med støtteordninger til udsatte boligafdelinger samt for ydelse af huslejebidrag, herunder omfang og vilkår, som skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.

 § 96 g. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler om de forhold, der er nævnt i § 96 a, herunder om ansøgningsproceduren. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter endvidere regler om omfanget af og vilkårene for ydelse af huslejebidrag efter § 96 d. Reglerne godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Kapitel 6, afsnit om Anvendelse af nettoprovenuet ved salg efter kapitel 5 a, som omhandler regler for håndtering af indtægter fra salg af almene boliger til lejere.

 § 96 h. For hver almene boligorganisation, der foretager indbetalinger efter § 75 k vedrørende salg efter § 75 b, stk. 1, oprettes en konto i Landsbyggefonden, hvor indbetalingerne registreres.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefonden, og beskriver, hvordan en konto i Landsbyggefonden, der er oprettet for en almen boligorganisation, nedskrives, når en afdeling opnår tilsagn til nybyggeri af almene familieboliger, herunder hvilke udgifter der tages i betragtning.

 Stk. 2. Kontoen nedskrives, når en afdeling af boligorganisationen opnår tilsagn til almene familieboliger i henhold til § 115, stk. 1, nr. 1-4, 6 og 8, med et beløb, der svarer til statens og kommunens udgifter til ydelsesstøtte og grundkapital til boligerne. § 96 i, stk. 3, finder tilsvarende anvendelse ved opgørelsen af det beløb, som er nævnt i 1. pkt. Kontoen nedskrives endvidere med de beløb, der reserveres efter § 96 i, stk. 2.


Dette afsnit omhandler nedskrivning af en konto i Landsbyggefonden, der er oprettet for en almen boligorganisation, hvis der ikke indgås tilsagn om nybyggeri inden for 10 år efter indbetaling af nettoprovenu fra salg af almene boliger.

 Stk. 3. Er kontoen ikke nedskrevet efter stk. 2 senest 10 år efter indbetaling efter stk. 1, nedskrives kontoen med et beløb, der svarer til indbetalingen.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om Landsbyggefonden og vedrører anvendelsen af nettoprovenuet fra salg af almene boliger til ejerbolig, som er indbetalt til Landsbyggefonden i henhold til kapitel 5 a.

 § 96 i. De midler, som den almene boligorganisation indbetaler til Landsbyggefonden efter § 75 k, anvendes efter bestemmelserne i stk. 2-6.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om Landsbyggefonden og specifikt i reglerne om anvendelse af nettoprovenuet ved salg af almene boliger efter kapitel 5 a, og det beskriver, hvordan Landsbyggefonden håndterer og reserverer midler fra salg i udsatte og ikke-udsatte boligafdelinger til senere brug til forbedringer i boligorganisationerne.

 Stk. 2. Landsbyggefonden reserverer 10 pct. af indbetalingerne fra salg i udsatte afdelinger, hvor der ikke meddeles godkendelse efter § 75 k, stk. 2, og fra salg i ikkeudsatte afdelinger. Boligorganisationen har under de forudsætninger, der er nævnt i 4. pkt., ret til at anvende de reserverede midler til de formål, som er nævnt i § 20, stk. 2-4 og 7. Boligorganisationen indsender en ansøgning om udbetaling af midlerne til Landsbyggefonden, inden foranstaltningerne iværksættes. Det er en forudsætning for anvendelse af midler efter 2. pkt., at Landsbyggefonden på grundlag af en samlet vurdering af de forhold, der ligger til grund for ansøgningen om at anvende midlerne, finder, at de udgifter, som midlerne skal anvendes til, er rimelige og nødvendige med henblik på at forbedre den pågældende afdelings situation, og at udgifterne ikke kan finansieres på anden måde, som er sædvanlig for almene boligorganisationer eller afdelinger. Er de reserverede midler ikke anvendt inden 10 år efter indbetalingen, overføres midlerne til nybyggerifonden.


Dette afsnit indgår i reglerne om anvendelse af nettoprovenuet ved salg af almene familieboliger efter kapitel 5 a, og beskriver, hvordan de tilbageværende midler efter reserveringer og nedskrivninger anvendes til finansiering af nybyggeri af almene familieboliger, herunder fordelingen mellem stat og kommune.

 Stk. 3. De resterende midler anvendes til betaling af offentlig støtte til etablering af nye almene familieboliger. Fordeling af midlerne mellem staten og den kommune, hvori salget er sket, fastsættes i forhold til deres andel af den samlede offentlige støtte til nye almene familieboliger og beregnes på grundlag af maksimumsbeløbet for den pågældende kommune ved afslutningen af det regnskabsår, hvori salget er sket. Den statslige andel af den samlede støtte fastsættes på grundlag af nutidsværdien af et beregnet forløb for ydelsesstøtten. Ved beregningen anvendes de forudsætninger om rente, inflation og diskonteringsrente, som ligger til grund for budgetteringen af statens udgifter til ydelsesstøtte, for den finanslov, som er gældende ved afslutning af det regnskabsår, hvori salget er sket. Den kommunale andel af den samlede offentlige støtte fastsættes på grundlag af den kommunale udgift til grundkapital ved afslutningen af det regnskabsår, hvori salget er sket.


Dette afsnit omhandler overførsel af den statslige andel af midlerne fra salg af almene boliger til Udbetaling Danmark som del af reglerne for anvendelse af nettoprovenuet ved salg efter kapitel 5 a.

 Stk. 4. Den statslige andel af midlerne overføres senest 3 måneder efter indbetalingen efter stk. 1 kontant til Udbetaling Danmark.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af nettoprovenuet ved salg af almene familieboliger til finansiering af nybyggeri, herunder overførsel og udbetaling af midler til kommuner via Landsbyggefonden.

 Stk. 5. Den kommunale andel af midlerne overføres til en særskilt konto i Landsbyggefonden, som oprettes for hver kommune, hvorfra der er indbetalt midler efter stk. 1. Udbetaling af midlerne til kommunen sker kontant, i takt med at kommunalbestyrelsen godkender anskaffelsessummen forud for påbegyndelsen af nye almene familieboliger med tilsagn efter § 115, stk. 1, nr. 1-4, 6 og 8, og udgør højst 40 pct. af kommunens udgift til grundkapital.


Dette afsnit omhandler anvendelsen af midler fra nettoprovenuet ved salg af almene familieboliger, herunder overførsel til kommunens konto og betingelser for, hvornår ubrugte midler skal indbetales til nybyggerifonden.

 Stk. 6. Midler, som kommunen ikke har anvendt, senest 10 år efter at de er overført til kommunens konto efter stk. 5, indbetales til nybyggerifonden. Kommunens konto tilskrives renter svarende til Danmarks Nationalbanks diskonto.


Dette afsnit indgår i kapitel 6 om Landsbyggefonden og beskriver, at fondens bestyrelse fastsætter nærmere regler for ansøgning og godkendelse i forbindelse med nettoprovenu ved salg af almene boliger efter kapitel 5 a, herunder boligorganisationernes indberetningspligt til fondene, og at disse regler skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.

 § 96 j. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler om ansøgning og godkendelse efter § 75 k og om boligorganisationens indberetning til fondene efter § 75 l. Reglerne godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer kommunalbestyrelsens mulighed for at yde lån til almene boligafdelinger, der står over for økonomiske problemer, som kan vanskeliggøre deres videreførelse, herunder vilkår for rente- og afdragsbetalinger.

 § 97. Kommunalbestyrelsen kan yde lån til almene boligafdelinger i kommunen til de i § 92, stk. 1, nævnte formål, såfremt kommunal støtte skønnes at være påkrævet for den pågældende afdelings videreførelse. Kommunalbestyrelsen fastsætter lånenes forrentnings- og afdragsvilkår, herunder om betaling af rente og afdrag først skal påbegyndes på et nærmere fastsat senere tidspunkt og under nærmere angivne forudsætninger. Kommunalbestyrelsen kan udskyde spørgsmålet om påbegyndelse af rente- og afdragsbetaling til afgørelse på et senere tidspunkt.


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde lån til almene boligafdelinger i forbindelse med økonomisk støtte, herunder via Landsbyggefonden eller direkte til afdelingerne, som led i kapitel 7 om særlige støtteordninger og kapitel 9 om finansiering af nybyggeri.

 Stk. 2. Lån kan ydes enten til Landsbyggefonden til videre udlån til almene boligafdelinger eller direkte til boligafdelingerne.


Kommunal garanti og driftsstøtte – § 97, stk. 2, om lån til almene boligafdelinger

 Stk. 3. Kommunale lån til Landsbyggefonden afdrages før Landsbyggefondens lån.


Dette afsnit indgår i kapitel 6, afsnittet om Landsbyggefonden, og præciserer betingelserne for, at kommunalbestyrelsen kan yde støtte til en almen boligafdeling med økonomiske problemer, herunder krav om medvirken fra Landsbyggefonden og boligorganisationen.

 Stk. 4. Kommunalbestyrelsen kan betinge støtte af, at Landsbyggefonden, boligorganisationen og en eventuel administrationsorganisation medvirker til løsning af den pågældende boligafdelings økonomiske problemer, herunder at boligorganisationen anvender midler, der i henhold til § 87 er til dens rådighed.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og præciserer, at kommunalbestyrelsen kan yde tilskud til nedrivning af hele boligafdelinger i udsatte boligområder, når Landsbyggefonden har godkendt støtte hertil efter reglerne i § 92, stk. 2.

 Stk. 5. Kommunalbestyrelsen kan yde tilskud til finansiering af nedrivning af hele boligafdelinger, som er omfattet af § 92, stk. 2, 2. pkt.


Kapitel 8 - Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v.

 § 97 a. (Ophævet)


Dette afsnit omhandler kommunalbestyrelsens mulighed for at yde garanti for lån til ekstraordinære renoveringsarbejder i almene boliger, herunder beregning og vilkår for garantien, og indgår i kapitlet om kommunal garanti og driftsstøtte.

 § 98. Kommunalbestyrelsen kan yde garanti for lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., med en maksimal løbetid på 30 år til ekstraordinære renoveringsarbejder. Garantien beregnes efter § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit omhandler kommunal garanti og driftsstøtte til almene boligafdelinger og specificerer, at reglerne også gælder for almene ungdoms- og ældreboliger ejet af selvejende institutioner, kommuner eller regioner, herunder muligheden for at optage lån gennem KommuneKredit.

 Stk. 2. Bestemmelserne i stk. 1 og i § 97, stk. 1 og 2, finder tilsvarende anvendelse på almene ungdomsboliger ejet af en selvejende institution og almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, en kommune eller en region. Til de i stk. 1 nævnte formål kan KommuneKredit dog yde lån med en maksimal løbetid på 30 år til almene ældreboliger ejet af en kommune eller en region.


Kapitel 8, afsnit 2, om almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., herunder finansiering og garanti.

 § 98 a. Boligorganisationens øverste myndighed kan indgå aftale med kommunalbestyrelsen om frikøb af en ejendom, hvorpå der er tinglyst en tilbagekøbsklausul for kommunen. Sociale institutioner m.v. som omhandlet i kapitel 12 beliggende i en ejendom, der tilhører en afdeling af en boligorganisation, kan ikke frikøbes.


Dette afsnit omhandler vilkårene for frikøb af en ejendom med tilbagekøbsklausul, hvor kommunalbestyrelsen kan indgå aftale med en almen boligorganisation om at fjerne klausulen, herunder muligheden for at fastsætte en frikøbssum under markedsværdien eller undlade krav om betaling.

 Stk. 2. Ved en aftale om frikøb efter stk. 1 kan kommunalbestyrelsen fastsætte frikøbssummen til et beløb, der er lavere end den markedsmæssige værdi af tilbagekøbsklausulen, eller undlade at kræve betaling for ophævelse af klausulen.


Dette afsnit omhandler finansiering af frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul for kommunen, hvor boligorganisationen skal finansiere frikøbet med egenkapital efter aftale med Landsbyggefonden, såfremt det er økonomisk forsvarligt.

 Stk. 3. Ved frikøb efter stk. 1 skal boligorganisationen efter aftale med Landsbyggefonden finansiere frikøbet med midler fra egenkapitalen, i det omfang det er økonomisk forsvarligt.


Dette afsnit omhandler finansiering af frikøb af tilbagekøbsklausuler for ejendomme, hvor en almen boligorganisation kan optage lån med kommunal garanti til dækning af frikøbssummen.

 Stk. 4. Afdelingen kan optage lån, jf. § 118, stk. 4, 3. pkt., med en maksimal løbetid på 40 år til finansiering af den del af frikøbssummen, som ikke dækkes af de i stk. 3 nævnte midler. § 91, stk. 10, finder tilsvarende anvendelse. Kommunalbestyrelsen kan garantere for de optagne lån. Garantien beregnes efter § 127, 2.-4. pkt.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v.", og specifikt i § 98 a, som omhandler frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul. Afsnittet beskriver de støttemuligheder, som Landsbyggefonden kan yde til boligorganisationer, der optager lån til finansiering af frikøb, herunder ydelsesstøtte, driftsbidrag og særlige driftsbidrag, samt betingelserne for disse.

 Stk. 5. Landsbyggefonden kan efter ansøgning fra boligorganisationen af de midler, der er overført til landsdispositionsfonden, yde støtte i form af ydelsesstøtte til det i stk. 4 nævnte lån med henblik på at nedbringe den lejeforhøjelse, der følger af låneoptagelsen. Staten garanterer efter § 128 a, stk. 1, for det lån, der er nævnt i stk. 4, og for kommunale garantier efter stk. 4. Kommunale garantier efter stk. 4 stilles i tilfælde af garanti efter § 128 a, stk. 1, som regaranti over for staten. Fonden kan endvidere yde et driftsbidrag til over en kortere periode at sikre en gradvis overgang til den lejeforhøjelse, som følger af låneoptagelsen med fradrag af ydelsesstøtte efter 1. pkt. Herudover kan fonden yde et særligt driftsbidrag til boligorganisationer med afdelinger, hvor lejeforhøjelsen som følge af frikøbet vil medføre så væsentlige økonomiske problemer, at disse vil kunne vanskeliggøre afdelingernes videreførelse. Fonden kan betinge sin støtte af, at kommunalbestyrelsen og boligorganisationen, herunder en eventuel almen administrationsorganisation, bidrager økonomisk. Ydelsesstøtte, driftsbidrag og særlige driftsbidrag ydes som lån til boligorganisationen og afvikles i takt med organisationens mulighed for at afvikle lånet med midler fra egenkapitalen.


Dette afsnit omhandler reglerne for Landsbyggefondens støtteydelser, herunder ydelsesstøtte, driftsbidrag og særlige driftsbidrag til boligorganisationer, og fastsætter, at fondens bestyrelse fastlægger nærmere regler herfor, som skal godkendes af indenrigs- og boligministeren.

 Stk. 6. Landsbyggefondens bestyrelse fastsætter nærmere regler om omfanget af og vilkårene for ydelsesstøtte, driftsbidrag og særlige driftsbidrag efter stk. 5. Reglerne godkendes af indenrigs- og boligministeren.


Dette afsnit omhandler Landsbyggefondens mulighed for at modtage statslån til dækning af udgifter i forbindelse med ydelse af støtte til friplejeboliger og andre særlige formål, herunder hvordan lånet afvikles.

 Stk. 7. Staten kan yde lån til Landsbyggefonden til dækning af fondens udgifter efter stk. 5. Lånet afvikles efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse i takt med fondens muligheder for at afvikle lånet.


Dette afsnit omhandler muligheden for frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul for kommunen, når det gælder almene ældreboliger, selvejende ungdoms- og ældreboliger samt lette kollektivboliger, der har modtaget offentlig støtte.

 § 98 b. For almene ældreboliger ejet af en selvejende institution, selvejende ungdoms- og ældreboliger samt lette kollektivboliger m.v., der har fået tilsagn om offentlig støtte efter denne lov, tidligere boligbyggerilove, tidligere byggestøttelove, tidligere kollegiestøttelove eller den tidligere ældreboliglov, kan institutionen indgå aftale med kommunalbestyrelsen om frikøb af ejendommen, hvis der er tinglyst en tilbagekøbsklausul for kommunen.


Dette afsnit omhandler regler for frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul for kommunen, når det gælder selvejende institutioner, herunder almene ældre- og ungdomsboliger.

 Stk. 2. Ved frikøb efter stk. 1 skal institutionen finansiere frikøbet med midler fra egenkapitalen, i det omfang det er økonomisk forsvarligt.


Dette afsnit omhandler regler for frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul for kommunen i forbindelse med selvejende institutioner, herunder muligheden for at optage lån til dækning af frikøbssummen.

 Stk. 3. Til den del af frikøbssummen, der ikke dækkes af midler efter stk. 2, kan institutionen efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelse optage lån med en maksimal løbetid på 40 år.


Dette afsnit omhandler frikøb af ejendomme med tilbagekøbsklausul for kommunen og indgår i kapitel 9 om finansiering af nybyggeri, hvor der beskrives regler for garantier, lån og støtte i forbindelse med almen boligvirksomhed.

 Stk. 4. § 98 a, stk. 2, og stk. 4, 3. og 4. pkt., finder tilsvarende anvendelse.


Dette afsnit omhandler tilsagn om støtte til inklusionsboliger, som er en del af den almene boligsektors indsats for at tilbyde boliger med tilknyttede sociale støttefunktioner til psykisk og socialt sårbare personer. Afsnittet indgår i kapitel 8, der omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og følger efter regler om særlig støtte til visse boligområder og før regler om almene boliger på småøerne og i økommuner.

 § 98 c. Indenrigs- og boligministeren kan inden for den bevillingsramme, der fastsættes på de årlige finanslove, give tilsagn om støtte til inklusionsboliger, jf. § 62 a, stk. 1. Ikke anvendte beløb på bevillingsrammen kan overføres til det følgende år.


Dette afsnit omhandler vilkårene for støtte til inklusionsboliger, som er en del af kapitel 10 a i loven om almene boliger m.v., og beskriver de konkrete former for støtte, der kan ydes til etablering og drift af boliger til psykisk og socialt sårbare personer.

 Stk. 2. Støtte efter stk. 1 kan efter ansøgning fra en almen boligorganisation i forening med kommunalbestyrelsen ydes som:
1) Engangstilskud til begrænset ombygning af en bolig forud for ibrugtagningen som inklusionsbolig.
2) Løbende tilskud til nedsættelse af huslejen i den pågældende bolig.
3) Løbende tilskud til sociale støttefunktioner.
4) Refusion af kommunens tab på garantier for fraflytningsudgifter.


Dette afsnit omhandler varigheden af tilskud og refusion i forbindelse med inklusionsboliger, som ydes som del af en støtteordning til psykisk og socialt sårbare personer.

 Stk. 3. Tilskud nævnt i stk. 2, nr. 2 og 3, og refusion nævnt i stk. 2, nr. 4, ydes for en periode af højst 15 år.


Dette afsnit omhandler reguleringen af tilskud til inklusionsboliger, herunder løbende tilskud til nedsættelse af huslejen og til sociale støttefunktioner, som ydes i henhold til § 98 c i loven om almene boliger m.v.

 Stk. 4. Tilskud efter stk. 2, nr. 2, reguleres en gang årligt pr. 1. januar med stigningen i nettoprisindekset. Tilskud efter stk. 2, nr. 3, reguleres en gang årligt pr. 1. januar med stigningen i lønindekset for den private sektor.


Dette afsnit omhandler udpegning af modtager for forskellige typer støtte og refusion i forbindelse med inklusionsboliger, hvor tilskud og refusion ydes til henholdsvis den almene boligafdeling, boligorganisationen eller kommunen, afhængigt af støttens formål.

 Stk. 5. Tilskud nævnt i stk. 2, nr. 1 og 2, ydes til den almene boligafdeling. Tilskud nævnt i stk. 2, nr. 3, ydes til den almene boligorganisation, der afholder udgiften til de sociale støttefunktioner. Refusion nævnt i stk. 2, nr. 4, ydes til kommunen.


Dette afsnit omhandler vilkår for tilskud til inklusionsboliger, herunder betingelser for, at indenrigs- og boligministeren kan standse betalingen af tilskuddet, hvis formålet med boligerne ikke opfyldes.

 Stk. 6. Indenrigs- og boligministeren kan helt eller delvis bringe betaling af tilskuddene nævnt i stk. 2, nr. 2 og 3, til ophør, hvis formålet med bidraget ikke opfyldes, herunder hvis boligerne ikke kan udlejes som inklusionsboliger, eller hvis de sociale støttefunktioner ikke ydes som forudsat.


Dette afsnit er en del af kapitel 4, som omhandler udlejning og anvisning af almene boliger, og præciserer, at Indenrigs- og Boligministeriet fastsætter nærmere regler om udlejning af inklusionsboliger og kommunens anvisningsret til disse.

 Stk. 7. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de forhold, der er nævnt i stk. 2 og 6.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, der omhandler almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v., og præciserer særlige støttemuligheder til etablering af almene boliger på småøer og i udvalgte økommuner.

 § 98 d. For at fremme etableringen af almene boliger på småøerne og i økommunerne Fanø, Læsø, Samsø og Ærø kan indenrigs- og boligministeren i årene 2021-2026 inden for en samlet ramme på 30,3 mio. kr. give tilsagn om tilskud på 404.000 kr. pr. bolig. Ved småøerne forstås ikkelandfaste øer, der fungerer som helårssamfund med under 1.200 beboere.


Dette afsnit indgår i kapitel 8, "Almindelige bestemmelser for nybyggeri m.v.", og præciserer vilkårene for statslige tilskud til nedsættelse af huslejen for udlejede almene boliger på småøerne, som en del af den særlige støtteordning for almene boliger på småøerne og i økommunerne.

 Stk. 2. Indenrigs- og boligministeren kan i året 2021 inden for en samlet ramme på 6,1 mio. kr. for årene 2021-2026 give tilsagn om tilskud til nedsættelse af huslejen for udlejede almene boliger, der er ibrugtaget på ansøgningstidspunktet og er beliggende på småøerne, jf. stk. 1. Ved tildeling af tilskud lægger indenrigs- og boligministeren vægt på huslejeniveauet og lejeledigheden i afdelingen. Tilskuddet udgør årligt 20.020 kr. pr. bolig.


Dette afsnit omhandler regler for årlig regulering af beløb i forbindelse med støtteordninger til almene boliger, herunder huslejebidrag og tilskud til nybyggeri på småøerne, som skal justeres i henhold til nettoprisindekset.

 Stk. 3. Beløbene nævnt i stk. 1 og 2 reguleres en gang årligt med udviklingen i nettoprisindekset, første gang den 1. januar 2021.


Dette afsnit omhandler ministerens beføjelser til at fastsætte nærmere regler i forbindelse med udlejning og anvisning af almene boliger, herunder særlige ordninger for boligsøgende i udsatte boligområder og hårdt ghettoområder.

 Stk. 4. Indenrigs- og boligministeren fastsætter nærmere regler om de forhold, der er nævnt i stk. 1 og 2.


Dette afsnit indgår i kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, og specifikt i afsnittet om ungdomsboliger, hvor der fastsættes regler for statsligt huslejetilskud til ungdomsboliger i en overgangsperiode.

 § 99. Indenrigs- og boligministeren kan på statskassens vegne i hvert af studieårene fra 2000-2001 til 2007-2008 yde tilskud til nedbringelse af lejen i ungdomsboliger. Huslejetilskud kan alene ydes til de ungdomsboliger, som i studieåret 1999-2000 har modtaget huslejetilskud efter § 99 i lov om almene boliger samt støttede private andelsboliger m.v., jf. lovbekendtgørelse nr. 102 af 17. februar 1999.


Dette afsnit omhandler reglerne for ydelse af huslejetilskud til ungdomsboliger, herunder aftrapning af tilskuddet over en maksimal periode på 8 år fra studieåret 2000-01, med mulighed for forlængelse i særlige tilfælde.

 Stk. 2. Huslejetilskud efter stk. 1 ydes efter indenrigs- og boligministerens nærmere bestemmelser med udgangspunkt i det udbetalte huslejetilskud for studieåret 1999-2000, således at tilskuddet med virkning fra studieåret 2000-01 aftrappes over maksimalt 8 år. Indenrigs- og boligministeren kan dog i studieårene 2000-01 til 2002-03 efter indstilling fra den tilsynsførende kommune forlænge aftrapningsperioden, hvis dette skønnes at være påkrævet for ungdomsboligernes videreførelse.


Dette afsnit omhandler tilbagebetaling af særlige kriselån, der blev ydet til ungdomsboliger i finansårene 1975-76 og 1976-77 med tilslutning fra Folketingets Finansudvalg, og fastslår, at tilbagebetalingen skal ske i henhold til de oprindeligt fastsatte vilkår, medmindre andet fremgår af stk. 6.

 Stk. 3. De særlige kriselån, der er ydet til ungdomsboliger med tilslutning fra Folketingets Finansudvalg i finansårene 1975-76 og 1976-77, tilbagebetales i henhold til de oprindeligt fastsatte vilkår, jf. dog stk. 6.


Dette afsnit omhandler særlige kriselån og tilbagebetaling af lån til ungdomsboliger, herunder vilkår for tilbagebetaling, når der har været henstand med betaling af renter og afdrag på statslån.

 Stk. 4. For ungdomsboliger, der med tilslutning fra Folketingets Finansudvalg har fået henstand med betaling af renter og afdrag på statslån, sker tilbagebetalingen i henhold til de oprindeligt fastsatte vilkår, idet løbetiden forlænges svarende til henstandsperioden, jf. dog stk. 6. Restgælden opgøres med tillæg af renter og bidrag påløbet i henstandsperioden.


Dette afsnit omhandler tilbagebetaling af særlige kriselån og lån med henstand, som er ydet til ungdomsboliger, og fastsætter, at hvis der ikke er fastsat tilbagebetalingsvilkår, er det indenrigs- og boligministeren, der afgør disse.

 Stk. 5. Er der ikke fastsat vilkår for tilbagebetalingen af lån efter stk. 3 og 4, fastsætter indenrigs- og boligministeren vilkårene for tilbagebetalingen.


Dette afsnit er en del af kapitel 6 i lov om almene boliger m.v. og omhandler særlige kriselån og tilbagebetalingstidspunkter for ungdomsboliger, hvor tilbagebetalingen af lån afhænger af afviklingen af huslejetilskud.

 Stk. 6. Tilbagebetalingen af lån efter stk. 3 og 4 påbegyndes, når huslejetilskud efter stk. 1 er fuldt afviklet. Indenrigs- og boligministeren kan efter indstilling fra den tilsynsførende kommune forlænge tilbagebetalingsperioden, hvis dette skønnes påkrævet for ungdomsboligernes videreførelse.


Kapitel 1, afsnit om organisation af almene boligorganisationer.

 § 9. En almen boligorganisation kan organiseres med eller uden almene boligafdelinger.


Dette afsnit omhandler organiseringen af almindelige boligorganisationer, herunder muligheden for at oprette medlemsindskud i organisationer med boligafdelinger.

 Stk. 2. En almen boligorganisation med almene boligafdelinger kan organiseres med eller uden medlemsindskud.


Dette afsnit omhandler organiseringen af almindelige boligorganisationer, herunder hvordan de kan struktureres med eller uden boligafdelinger, og specifikt hvordan en boligorganisation uden boligafdelinger fungerer som en administrationsorganisation for andre boligorganisationer.

 Stk. 3. En almen boligorganisation uden almene boligafdelinger organiseres som en almen administrationsorganisation med medlemmer, herunder andre almene boligorganisationer. Boligorganisationen administrerer medlemmernes byggeri m.v. Boligorganisationen kan endvidere administrere byggeri m.v., som ikke tilhører medlemmer af boligorganisationen. Boligorganisationen kan organiseres med eller uden medlemsindskud.


Dette afsnit omhandler organiseringen af almene boligorganisationer, herunder muligheden for at videreføre en tidligere organisationsform for selskaber godkendt før 22. maj 1986.

 Stk. 4. En almen boligorganisation med indbetalt garantikapital, der var godkendt som et almennyttigt boligselskab inden den 22. maj 1986, kan videreføre denne organisationsform.


Dette afsnit omhandler omdannelse af en garantiorganisation til en almen boligorganisation, herunder indløsning af garantibeviser.

 § 9 a. Den øverste myndighed i en garantiorganisation som nævnt i § 9, stk. 4, kan træffe beslutning om omdannelse af organisationen til en almen boligorganisation efter § 9, stk. 2 eller 3. Ved omdannelse indløses garantibeviserne til pålydende værdi.


Dette afsnit omhandler omdannelse af en garantiorganisation til en almen boligorganisation, herunder garanters ret til indløsning af garantibeviser og den påfølgende forpligtelse for boligorganisationen til at træffe beslutning om omdannelse, når alle garantibeviser indløses.

 Stk. 2. Garanterne er til enhver tid berettiget til at kræve indløsning af garantibeviserne til pålydende værdi. Ved indløsning af alle garantibeviserne skal boligorganisationen træffe beslutning om omdannelse til en almen boligorganisation efter § 9, stk. 2 eller 3.


Kapitel 9 a, som omhandler afskaffede paragraffer.

 §§ 143 a-143 h. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af kapitel 10, som omhandler forsøg i det almene byggeri, og indeholder ophævelse af tidligere paragraffer.

 §§ 145-146 a. (Ophævet)


Kapitel 11 a omhandler støttede private andelsboliger, og afsnittet §§ 160 b-d er markeret som ophævet.

 §§ 160 b-d. (Ophævet)


Kapitel 11 a – Støttede private andelsboliger

 §§ 160 f-j. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 15, som omhandler Udbetaling Danmark, og består af ophævede paragraffer.

 §§ 175-176 a. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af Kapitel 17, som omhandler overgangs- og ikrafttrædelsesbestemmelser i forbindelse med lov om almene boliger m.v.

 §§ 191-192. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 3 "Lejefastsættelse m.v." og følger umiddelbart efter regler om lejefastsættelse og inden forstående bestemmelser om boligafgift og lejens regulering. Det viser, at de tidligere paragraffer 46 og 47 er ophævet, hvilket indikerer en lovgivningsmæssig opdatering eller sletning af tidligere regler på området.

 §§ 46-47. (Ophævet)


Kapitel 5 – Vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud

 §§ 65-67. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i kapitel 5, der omhandler vedligeholdelse og istandsættelse samt beboerindskud, og følger umiddelbart efter § 68 om henlæggelser til fornyelse og hovedistandsættelse og indleder en række ophævede paragraffer i dette kapitel.

 §§ 69-72. (Ophævet)


Dette afsnit indgår i Kapitel 1, der omhandler almen boligvirksomhed, og følger umiddelbart efter bestemmelser om definitioner, formål, målsætninger og organisation af almene boligorganisationer.

 §§ 7-8. (Ophævet)


Dette afsnit er en del af Kapitel 7, der omhandler særlige støtteordninger, herunder støtte fra Landsbyggefonden, særlig støtte til visse almene boligområder og anvendelse af nettoprovenuet ved salg efter kapitel 5 a. Afsnittet indeholder ophævede paragraffer, der tidligere vedrørte regler for tildeling af huslejebidrag og omprioritering til boligafdelinger med særlige problemer.

 §§ 96 k-o. (Ophævet)


Dette er den officielle bekendtgørelse af barnets lov, som træder i kraft den 1. januar 2024 og omfatter ændringer fra senere love.

 Bekendtgørelse af barnets lov


Dette er lovbekendtgørelsen for barnets lov, som træder i kraft den 1. januar 2024 og omfatter ændringer fra senere love vedrørende bl.a. den nationale sikkerhedskonsulentordning, ligestilling af krisecentertilbud og gennemførelse af dele af bandepakke IV.

 Herved bekendtgøres barnets lov, jf. lovbekendtgørelse nr. 83 af 25. januar 2024, med de ændringer, der følger af § 3 i lov nr. 217 af 5. marts 2024, § 2 i lov nr. 329 af 9. april 2024 og § 9 i lov nr. 665 af 11. juni 2024.


Kapitel 4 i barnets lov omhandler forskellige former for hjælp og støtte, som kommunalbestyrelsen kan yde til børn, unge og deres familier, herunder rådgivning, tidlige forebyggende indsatser, støttende indsatser, økonomisk støtte, forældrepålæg, børne- og ungepålæg samt behandling uden samtykke. Kapitlet beskriver de konkrete muligheder for indsats, der kan iværksættes for at imødekomme børns og unges særlige behov og sikre deres trivsel, udvikling og overgang til et selvstændigt voksenliv.

 Kapitel 4


Kapitel 4 i barnets lov, der omhandler forskellige former for hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, herunder rådgivning, forebyggende indsatser, støttende indsatser, økonomisk støtte og behandling uden samtykke.

 Hjælp og støtte


Kapitel 4 i barnets lov, der omhandler hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, hvor rådgivning er en af de indsatser, der kan ydes for at forebygge sociale problemer og støtte barnets eller den unges udvikling.

 Rådgivning


Kapitel 4, afsnit om hjælp og støtte til børn, unge og familier, der har behov for særlig støtte, herunder forebyggelse af sociale problemer og støtte til familier med særlige forhold.

 Tidligt forebyggende indsatser


Kapitel 4 i barnets lov, der omhandler hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, beskriver de forskellige former for støttende indsatser, der kan ydes, når et barn eller en ung har behov for særlig støtte.

 Støttende indsatser til børn, unge og familier


Dette afsnit indgår i kapitel 4, som omhandler hjælp og støtte til børn og unge, og specificerer regler for garanteret social behandling af børn og unge under 18 år med alvorlige sociale og adfærdsmæssige problemer på grund af stofmisbrug.

 Behandlingsgaranti for børn og unge med stofmisbrug


Kapitel 4, afsnit om hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, hvor der beskrives muligheder for økonomisk støtte til dækning af udgifter i forbindelse med konsulentbistand, fritidsaktiviteter og anden nødvendig støtte.

 Økonomisk støtte


Kapitel 4, afsnit om støttende indsatser, der omhandler hjælp og støtte til børn, unge og familier, herunder indsatser, der kan iværksættes uden forældremyndighedsindehaverens samtykke, når det er nødvendigt af hensyn til barnets eller den unges bedste.

 Støttende indsatser uden samtykke


Forældrepålæg er en foranstaltning, der kan pålægges forældre, når der er risiko for, at et barns eller en ungs udvikling er i fare på grund af forældrenes manglende opfyldelse af forældreansvaret, og det er nødvendigt for at sikre barnets eller den unges bedste.

 Forældrepålæg


Kapitel 4 i barnets lov omhandler hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, herunder særlige foranstaltninger, når frivilligt samarbejde ikke er tilstrækkeligt. Afsnittet "Børne- og ungepålæg" indgår i denne sammenhæng som en juridisk mulighed for kommunalbestyrelsen at pålægge et barn eller en ung mellem 10 og 17 år konkrete handlepligter, når der er risiko for, at deres udvikling er i fare, og støtte efter § 32 ikke kan løse problemet.

 Børne- og ungepålæg


Kapitel 4, afsnit om støttende indsatser uden samtykke, behandler situationer, hvor kommunalbestyrelsen kan iværksætte hjælp og støtte til børn og unge uden forældrenes samtykke, herunder lægelig undersøgelse og behandling, når barnets eller den unges sundhed er i fare.

 Lægelig undersøgelse og behandling uden samtykke


Kapitel 2 i barnets lov omhandler barnets og den unges rettigheder samt principper og kommunalbestyrelsens forpligtelser i forhold til børn og unge med behov for særlig støtte, herunder ret til inddragelse, indflydelse og bistand, samt kommunens pligt til at sikre barnets bedste.

 Kapitel 2


Kapitel 4, afsnit om hjælp og støtte uden samtykke, omhandler særlige regler for behandling af børn og unge af psykolog eller psykoterapeut uden forældresamtykke i tilfælde af vold, misbrug eller psykiske problemer.

 Behandling af psykolog eller psykoterapeut


Kapitel 4 i barnets lov, der omhandler hjælp og støtte til børn og unge, herunder særlige regler for privat familiepleje og betingelser for tilladelse, anbringelse og beskyttelse af barnets bedste.

 Privat familiepleje m.v.


Dette afsnit indgår i kapitel 2 i barnets lov og beskriver barnets og den unges rettigheder, herunder ret til indflydelse, inddragelse og bistand, samt kommunalbestyrelsens pligter til at sikre barnets bedste, tilrettelægge sagsbehandlingen med fokus på barnet, og føre tilsyn med børns levevilkår.

 Barnets og den unges rettigheder samt principper og kommunalbestyrelsens forpligtelser


Kapitel 5 omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, herunder anbringelsessteder, vilkår for anbringelse med eller uden samtykke, kommunens opgaver ved anbringelsen samt støtteperson og venskabsfamilie.

 Kapitel 5


Kapitel 5 i barnets lov, der omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, herunder anbringelsessteder, vilkår for anbringelse med eller uden samtykke, kommunens opgaver under anbringelsen samt hjemgivelse.

 Anbringelse


Kapitel 5 i barnets lov, som omhandler anbringelse af børn og unge, beskriver de forskellige typer anbringelsessteder, hvor børn og unge kan placeres uden for deres hjem, herunder plejefamilier, børne- og ungehjem og specialiserede institutioner.

 Anbringelsessteder for børn og unge


Dette afsnit indgår i kapitel 2 i barnets lov og omhandler barnets og den unges rettigheder, herunder ret til omsorg, beskyttelse, inddragelse og indflydelse samt retten til at blive hørt i sager, der vedrører dem.

 Barnets og den unges rettigheder


Kapitel 5 i barnets lov, der omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, hvor § 46 omhandler frivillig anbringelse med samtykke fra forældremyndighedsindehaveren og den unge, der er fyldt 15 år.

 Anbringelse uden for hjemmet med samtykke


Kapitel 5 i barnets lov, som omhandler anbringelse af børn og unge, herunder anbringelsessteder, formål med indsatsen og procedurer for anbringelse med og uden samtykke.

 Anbringelse uden for hjemmet uden samtykke


Kapitel 1 indeholder lovens formål og anvendelsesområde, herunder målsætninger for at forebygge sociale problemer og tilgodese særlige behov hos børn og unge, samt principper for hjælp og støtte baseret på forældrenes ansvar og individuel vurdering af barnets og familiens behov.

 Kapitel 1


Dette afsnit indgår i kapitel 5, som omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, og beskriver de konkrete forpligtelser og procedurer, som kommunalbestyrelsen skal følge i forbindelse med valg af anbringelsessted, støtte til barnet under anbringelsen og samarbejde med anbringelsesstedet.

 Kommunalbestyrelsens opgaver i forbindelse med anbringelsen


Kapitel 5 i barnets lov, som omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, indeholder afsnittet "Støtteperson og venskabsfamilie", der har til formål at sikre barnets eller den unges trivsel og stabile relationer under anbringelsen ved at hjælpe med at finde en støtteperson eller venskabsfamilie.

 Støtteperson og venskabsfamilie


Dette afsnit indgår i kapitel 5, som omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, og beskriver reglerne for anbringelse i plejefamilier, herunder valg af plejefamilietype og den støtte, plejefamilien skal modtage.

 Anbringelse i en plejefamilie


Dette afsnit indgår i kapitel 5, som omhandler anbringelse af børn og unge, og præciserer de typer af plejefamilier, et barn eller en ung kan anbringes i, samt kriterierne for hver type plejefamilie.

 Almene, forstærkede og specialiserede plejefamilier


Netværksplejefamilier er en type plejefamilie, som kan godkendes til at modtage et barn eller en ung under 14 år til døgnophold, når det efter en undersøgelse må antages at være til gavn for barnet. Godkendelsen sker af kommunalbestyrelsen, og plejefamilien skal tilbydes et grundkursus. Netværksplejefamilier kan modtage økonomisk støtte til omkostninger og tabt arbejdsfortjeneste, og kommunen skal tilbyde faglig støtte. Reglerne om netværksplejefamilier findes i kapitel 5, afsnittet om anbringelse.

 Netværksplejefamilier


Dette afsnit indgår i kapitel 5, som omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, og beskriver de betingelser, der gælder for anbringelse på delvis lukkede døgninstitutioner eller delvis lukkede afdelinger, herunder krav til alder, adfærd og behandlingsbehov.

 Anbringelse på delvis lukkede døgninstitutioner og delvis lukkede afdelinger på døgninstitutioner


Dette afsnit omhandler reglerne for anbringelse af børn og unge på sikrede døgninstitutioner, herunder betingelserne for, at en sådan anbringelse kan ske uden samtykke, og hvornår den kan være nødvendig af hensyn til barnets eller den unges sikkerhed og behandling.

 Anbringelse på sikrede døgninstitutioner


Kapitel 5 i barnets lov, som omhandler anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, og specifikt afsnittet om anbringelse på særligt sikrede afdelinger for børn og unge mellem 12 og 17 år i særligt alvorlige tilfælde, hvor der er risiko for selvrisk eller vold, og hvor mindre indgribende foranstaltninger ikke er tilstrækkelige.

 Anbringelse på særligt sikrede afdelinger


Kapitel 5 i barnets lov, der omhandler anbringelse af børn og unge, herunder forskellige typer anbringelsessteder som egne værelser, kollegier og kollegielignende børne- og ungehjem.

 Egne værelser m.v.


Kapitel 6 omhandler videreførte og permanente anbringelser samt adoption og fastsætter regler for, hvornår et barn eller en ung kan fortsætte sin anbringelse uden for hjemmet på permanent basis, samt kommunens og børne- og ungeudvalgets opgaver i forbindelse med adoption.

 Kapitel 6


Kapitel 6 i barnets lov, som omhandler videreførelse og permanente anbringelser af børn og unge samt myndighedernes overvejelser om adoption, når et barn har været længerevarende anbragt uden for hjemmet.

 Videreførte og permanente anbringelser og adoption


Kapitel 6 i barnets lov, som omhandler videreførte og permanente anbringelser samt adoption, indeholder bestemmelser om, at et barn eller en ung kan fortsætte sin anbringelse uden for hjemmet i en permanent anbringelse, hvis det er i barnets eller den unges bedste.

 Permanente anbringelser


Dette afsnit indgår i kapitel 2 af barnets lov og beskriver de principper og pligter, som kommunalbestyrelsen skal overholde i sin sagsbehandling og samarbejde med børn, unge og deres familier, herunder barnets ret til medvirken, respekt for forskellighed og sikring af færrest mulige fagprofessionelle omkring barnet.

 Principper og kommunalbestyrelsens pligter i relation til barnet og den unge


Kapitel 6 omhandler videreførte og permanente anbringelser samt adoption, og afsnittet "Myndighedernes opgaver i forbindelse med adoption" beskriver de forpligtelser og procedurer, som kommunalbestyrelsen og børne- og ungeudvalget har, når der overvejes adoption af et barn eller en ung, der er anbragt uden for hjemmet, herunder indstilling til adoption uden forældrenes samtykke.

 Myndighedernes opgaver i forbindelse med adoption


Kapitel 6 omhandler videreførte og permanente anbringelser samt adoption, og dette afsnit indgår som en del af de myndigheders opgaver i forbindelse med adoption, hvor der beskrives støtte til plejefamilier, der ønsker at adoptere, og til familier, der allerede har adopteret.

 Faglig støtte ved adoption


Kapitel 7 omhandler hjælp til barnets forældre i forbindelse med anbringelse uden for hjemmet, herunder tilbud om støtteperson, hjælp til forældrene og udarbejdelse af forældrehandleplan.

 Kapitel 7


Kapitel 7 i barnets lov, der omhandler hjælp og støtte til forældre af børn eller unge, som er anbragt uden for hjemmet, herunder støtteperson, hjælp til forældre og udarbejdelse af forældrehandleplan.

 Hjælp til barnets forældre


Kapitel 7 omhandler hjælp til barnets forældre, herunder støtteperson, hjælp til forældre og forældrehandleplan, som en del af den samlede indsats for at støtte familien, når barnet eller den unge er anbragt uden for hjemmet.

 Støtteperson


Kapitel 7 i barnets lov omhandler hjælp og støtte til forældre til børn, der er anbragt uden for hjemmet, herunder tilbud om støtteperson, praktisk støtte og udarbejdelse af forældrehandleplan med henblik på at løse de problemer, der førte til anbringelsen, og at fremme muligheden for hjemgivelse eller samvær.

 Hjælp til barnets forældre


Forældrehandleplanen er en særskilt plan, som kommunalbestyrelsen skal udarbejde for at støtte forældre til børn eller unge, der er anbragt uden for hjemmet, og som har behov for hjælp til at løse de problemer, der førte til anbringelsen. Planen indgår i kapitel 7, som omhandler hjælp til barnets forældre, og har til formål at sikre, at forældrene får den nødvendige støtte og rådgivning under anbringelsesperioden og i forbindelse med eventuel hjemgivelse.

 Forældrehandleplan


Kapitel 7 omhandler hjælp til barnets forældre, herunder støtte og planlægning i forbindelse med barnets anbringelse uden for hjemmet. Afsnittet "Revision af forældrehandleplan" beskriver kommunalbestyrelsens pligt til at tilbyde en revision af den udarbejdede forældrehandleplan, herunder tidsfrister og vurdering af behovet for revision.

 Revision af forældrehandleplan


Dette afsnit udgør kapitel 1 i barnets lov og beskriver lovens formål samt de overordnede principper for hjælp og støtte til børn, unge og deres familier, herunder formålet med at forebygge sociale problemer og tilgodese særlige behov.

 Formål og anvendelsesområde


Kapitel 8 omhandler særlig hjælp og støtte til børn og unge med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse og deres familier, herunder rådgivning, særlige tilbud, hjemmetræning og økonomisk støtte.

 Kapitel 8


Dette kapitel omhandler særlig hjælp og støtte til børn og unge under 18 år med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse og deres familier, herunder rådgivning, særlige tilbud, økonomisk støtte og ledsagelse.

 Hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier


Dette afsnit indgår i kapitel 8 af barnets lov, som omhandler hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier, og beskriver de foranstaltninger, kommunalbestyrelsen skal tilbyde, herunder rådgivning, vejledning, undersøgelse og behandling.

 Rådgivning, vejledning, undersøgelse og behandling


Kapitel 8 i barnets lov, som omhandler hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier, herunder særlige tilbud som dag- og klubtilbud for børn og unge med betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.

 Særlige dag- og klubtilbud


Kapitel 8 i barnets lov omhandler hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier, herunder særlige tilbud som hjemmetræning, som er en støttende indsats, hvor forældre kan få godkendt og støtte til at udføre træning af deres barn i hjemmet.

 Hjemmetræning


Kapitel 8 – Hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier

 Hjælp til dækning af nødvendige merudgifter


Kapitel 8 i barnets lov omhandler hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier, herunder økonomisk støtte i form af dækning af tabt arbejdsfortjeneste for forældre, der forsørger et barn med betydelig og varigt nedsat funktionsevne i hjemmet.

 Hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste


Dette afsnit indgår i kapitel 2 af barnets lov og beskriver kommunalbestyrelsens ansvar for tilsyn med børns og unges levevilkår, træffelse af afgørelser om hjælp og støtte samt sikring af et tilstrækkeligt udbud af tilbud til børn, unge og deres familier.

 Kommunalbestyrelsens tilsyn, afgørelser og forsyningsansvar


Kapitel 8 – Hjælp og støtte til børn og unge med funktionsnedsættelser og deres familier

 Ledsagelse


Dette afsnit finder anvendelse for børn, unge eller familier, der har behov for hjælp og støtte efter lov om social service, og specificerer, hvilke bestemmelser i denne lov der tilsvarende gælder.

 Hjælp og støtte efter lov om social service


Kapitel 9 omhandler udarbejdelsen og indholdet af barnets plan, som skal tage udgangspunkt i barnets eller den unges behov og formål med den iværksatte indsats eller anbringelse, og som skal foreligge senest tre måneder efter afgørelse om indsats eller anbringelse.

 Kapitel 9


Kapitel 9 i barnets lov, som omhandler udarbejdelse og indhold af barnets plan ved indsatser og anbringelse uden for hjemmet.

 Barnets plan


Kapitel 10 omhandler løbende opfølgning og kommunalbestyrelsens opgaver under anbringelsen af børn og unge, herunder tilsyn, revision af planer og ændringer af anbringelsessted.

 Kapitel 10


Kapitel 10 i barnets lov, der omhandler løbende opfølgning og kommunalbestyrelsens opgaver under et barns eller unges anbringelse uden for hjemmet, herunder tilsyn, planlægning og ændringer af anbringelsessted.

 Opfølgning og opgaver under anbringelsen


Kapitel 10 i barnets lov, som omhandler opfølgning og opgaver under anbringelsen, beskriver de løbende opfølgningsforpligtelser, som kommunalbestyrelsen har over for børn og unge, der modtager støtte eller er anbragt uden for hjemmet.

 Løbende opfølgning


Dette afsnit indgår i kapitel 10, som omhandler opfølgning og opgaver under anbringelse af børn og unge uden for hjemmet, og beskriver kommunalbestyrelsens ansvar og handlinger under varigheden af en anbringelse, herunder ændring af anbringelsessted, behandling og uddannelse.

 Kommunalbestyrelsens opgaver under anbringelsen


Kapitel 11 omhandler ophør af indsatser og hjemgivelse af børn og unge, der er anbragt uden for hjemmet, herunder betingelser for hjemgivelse, hjemgivelsesperiodens længde og revision af barnets plan før hjemgivelse.

 Kapitel 11