Input: Hän on Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan laatutyön ohjausryhmän jäsen ja lääketieteen opettajien pedagogisten kurssien koordinaattori.

Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan


Input: Kääpä on myös mm. opettajatuutorointijärjestelmän ja sähköisen palautejärjestelmän suunnittelija ja kehittäjä.

Kääpä


Input: Palkintoperusteluissa todetaan, että Pekka Kääpä on ollut avainhenkilönä Turun yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa vuosina 2001–2008 toteutetussa opintouudistuksessa.

Pekka Kääpä

Turun yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa

vuosina 2001–2008


Input: Hänen panostuksensa koulutuksen laadun kehittämiseen on johtanut myös Korkeakoulujen arviointineuvoston Turun yliopiston lääketieteelliselle tiedekunnalle myöntämään laatuyksikkö 2010–2012 -nimitykseen.

Korkeakoulujen arviointineuvoston

Turun yliopiston lääketieteelliselle tiedekunnalle

laatuyksikkö 2010–2012 -nimitykseen


Input: Kääpä toimii Lääketieteen koulutuksen yhdistyksen puheenjohtajana ja on lisäksi yhteistyökumppani monissa kansainvälisissä lääkärikoulutukseen liittyvissä tieteellisissä verkostoissa.

Kääpä

Lääketieteen koulutuksen yhdistyksen


Input: 10 000 euron suuruinen palkinto jaettiin 22.4. Duodecimin Opetuksen kehittämisseminaarin yhteydessä Espoossa.

Duodecimin

Opetuksen kehittämisseminaarin

Espoossa


Input: Suomalainen Lääkäriseura Duodecim perusti vuonna 2003 Lääketieteen opettajan Duodecim-palkinnon, jonka tarkoituksena on lääketieteen opetuksen arvostuksen lisääminen.

Suomalainen Lääkäriseura Duodecim

vuonna 2003

Lääketieteen opettajan Duodecim-palkinnon


Input: Palkinto jaetaan joka kolmas vuosi pitkäjänteisesti lääkärien perus-, jatko- tai täydennyskoulutuksen tai tutkijakoulutuksen ansiokkaana kehittäjänä toimineelle henkilölle.


Input: Yliopistojen on aika vastata yhteiskunnallisen vuorovaikutuksen haasteeseen.


Input: –Uuden yliopistolain myötä yliopistot ovat saaneet paljon huomiota julkisuudessa.


Input: Yliopistojen yhteiskunnalliseen vuorovaikutukseen kohdistuu suuria odotuksia.


Input: Yliopistoissa onkin nyt aika keskustella, miten odotuksiin voidaan vastata, Turun yliopiston vararehtori Harri Lönnberg totesi avatessaan Uuden Teknologian Säätiön järjestämän " Uusi yliopisto ja aluetehtävä " -teemailtapäivän 21.4.

Turun yliopiston

Uuden Teknologian Säätiön

Harri Lönnberg

" Uusi yliopisto ja aluetehtävä " -teemailtapäivän


Input: Tutkijat Emma Vironmäki ja Leena Jokinen esittelivät tilaisuudessa, mitä odotuksia yliopistojen yhteiskunnalliseen vuorovaikutukseen kohdistuu heidän tekemänsä selvityksen valossa.

Emma Vironmäki

Leena Jokinen


Input: Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskus julkaisi vuonna 2009 Vironmäen ja Jokisen kirjoittaman raportin Uusi yliopisto ja aluetehtävä.

Turun yliopiston tulevaisuuden tutkimuskeskus

vuonna 2009

Vironmäen

Jokisen

Uusi yliopisto ja aluetehtävä


Input: Raporttia varteen Jokinen ja Vironmäki kutsuivat 25 eri tahoja edustavaa henkilöä keskustelemaan yliopistojen yhteiskunnallisesta vuorovaikutuksesta.

Jokinen

Vironmäki


Input: –Tavoitteena oli koota yhteen heterogeeninen joukko ja saada aiheeseen mahdollisimman rikas näkökulma.


Input: Emme edes pyrkineet tiukkaan yksimielisyyteen tai yhden reseptin löytämiseen, Leena Jokinen kertoi.

Leena Jokinen


Input: Keskustelun tuloksista kiteytyivät teemoiksi viestinnän kehittäminen, yhteistyöhön kannustaminen, strategian ja johdon roolin selkiyttäminen sekä sidosryhmäyhteistyön vahvistaminen.


Input: Vironmäki totesi, että yliopistot liian helposti viestivät organisaatiorakenteestaan käsin.

Vironmäki


Input: –Tietoa ja yhteistyömahdollisuuksia etsivät ihmiset kuitenkin lähestyvät aihetta tutkimusongelmittain.


Input: Tavoitteena on, että päästäisiin kohti yhden luukun periaatetta.


Input: Tähän onkin pyritty vastaamaan esimerkiksi korkeakoulukumppani-sivuston avulla.


Input: Tutkijoiden viestintävalmiuksia olisi Vironmäen ja Jokisen mukaan kehitettävä määrätietoisemmin.

Vironmäen

Jokisen


Input: Nyt tilanne on heidän mukaansa liian usein se, että ensimmäinen yritys viestiä tutkimuksestaan on väitöskirjatiedotteen laatiminen.


Input: –Viestintäkoulutus tulisi integroida kiinteäksi osaksi tohtorikoulutusohjelmia.


Input: Vararehtori Harri Lönnberg nosti kommenttipuheenvuorossaan esiin aluetehtävän kansainvälisen ulottuvuuden.

Harri Lönnberg


Input: –Nykyajan maailmassa alueet pärjäävät, jos ne pystyvät kilpailemaan globaalisti.


Input: Tällä hetkellä esimerkiksi EU-rahoitusta hyödynnetään alueen yrityksissä heikosti.


Input: Yliopistojen ja yritysten pitäisi kehittää Eurooppa-osaamistaan ja globaalia osaamistaan.


Input: Kenties tämä voisi olla yhteinen alueellinen tehtävämme, Lönnberg visioi.

Lönnberg


Input: Yksi vastaus kolmannen tehtävän kansainvälistämiseen on yrittäjyyteen liittyvä tutkimus-, koulutus- ja kehittämistyö, jota Turun kauppakorkeakoulun yrittäjyyden professori Antti Paasio esitteli.

Turun kauppakorkeakoulun

Antti Paasio


Input: Paasio työskentelee kauppakorkeakoulun BID Innovaatiot ja yrityskehitys -yksikössä, joka on keskeinen toimija Turku Innovation Platformissa (TIP).

Paasio

BID Innovaatiot ja yrityskehitys -yksikössä

Turku Innovation Platformissa (TIP)


Input: TIPissä yhdistyvät ICT-, Life Science- ja luovien alojen tutkimus sekä liiketoimintaosaaminen.

TIPissä


Input: Turkulaisten toimijoiden lisäksi keskeisiä yhteistyökumppaneita ovat esimerkiksi tukholmalaiset yliopistot Karolinska Institutet ja Kungliga Tekniska högskolan.

Karolinska Institutet

Kungliga Tekniska högskolan


Input: –Tavoitteena on liiketoimintamahdollisuuksien entistä parempi tunnistaminen ja osaamisintensiivisten yritysten synnyttäminen.


Input: Koulutuksen saralla meillä on käynnissä esimerkiksi uusi MBA-ohjelma Innovation and Growth, jossa tohtoriopiskelijat saavat myös liiketoimintaosaamisen koulutuksen.

Innovation and Growth


Input: Kansainvälinen osallistujajoukko koostuu TUCSin ja Kungliga Tekniska högskolanin tohtoriopiskelijoista, Paasio kertoi.

TUCSin

Kungliga Tekniska högskolanin

Paasio


Input: Lukiolaiset tutustuivat yliopistoon


Input: Yliopistonmäellä järjestettiin 20.4.2010 perinteinen yliopistoon tutustumispäivä lukion ykkös- ja kakkosluokkalaisille.

Yliopistonmäellä


Input: Juhana Herttuan lukiolaista Hanna Grönroosia kiinnosti yleinen kirjallisuustiede ja hänen opiskelutoveriaan Rosa-Maria Ketolaa kiehtoi logopedia.

Juhana Herttuan

Hanna Grönroosia

Rosa-Maria Ketolaa


Input: Ohjelmana olivat yleisesti yliopisto-opiskelun luonteeseen tutustuminen sekä tiedekuntien esittelyt.


Input: Näiden lisäksi tiedekuntien oppiaineet järjestivät omia esittelytilaisuuksiaan päivän aikana ja lukiolaisten oli mahdollista seurata joidenkin oppiaineiden opetusta.


Input: Lukiolaisten päivän yhteydessä järjestettiin myös lukioiden opinto-ohjaajille oma informaatiotilaisuus.


Input: Lukiolaiset kuuntelivat esittelyjä oman valintansa mukaan.


Input: Kiinnostuksen kohteissa oli paljon hajontaa.


Input: Opetusministeriön ehdotus ylioppilastutkinnon suuremmasta painotuksesta korkeakouluihin valittaessa ei saanut lukiolaisten keskuudessa kovin vahvaa kannatusta.

Opetusministeriön


Input: Klassikon lukiolaiset Janne Talvitie ja Matti Juhanoja harkitsevat matemaattis-luonnontieteelliseen tiedekuntaan hakemista.

Klassikon

Janne Talvitie

Matti Juhanoja


Input: -Valintakokeiden poistaminen ei ole hyvä asia, koska sitten ylioppilaskirjoituksissa pitäisi onnistua, jos haluaisi saada jatko-opiskelupaikan, sanoivat Juhana Herttuan lukiolaiset Hanna Grönroos ja Rosa-Maria Ketola.

Juhana Herttuan

Hanna Grönroos

Rosa-Maria Ketola


Input: Toisaalta esimerkiksi Luostarinvuoren lukiolaiset ajattelivat, että valintakokeiden tarpeellisuus riippuu siitä mitä menee opiskelemaan.

Luostarinvuoren


Input: -On ymmärrettävää, että poistetaan kokeet kielistä tai jostakin humanistisesta alasta.


Input: Mutta sen sijaan esimerkiksi lääketieteessä ja oikeustieteessä ne on hyvä olla.


Input: Muuten pitäisi tietää jo lukion ensimmäisenä vuotena, aikooko hakea niihin.


Input: Luostarinvuoren lukiolaiset pohtivat myös, että oli valintakokeita tai ei, opiskelupaikkoihin liittyvästä rahastuksesta ei päästä eroon.

Luostarinvuoren


Input: -Jos kokeet poistettaisiin, niiden tilalle tulisi ylioppilaskokeisiin valmistavia kalliita valmennuskursseja.


Input: Turun yliopisto kasvatti hakijamääräänsä

Turun yliopisto


Input: Opiskelupaikkaa Turun yliopistosta tavoittelee yhteensä 14 634 hakijaa.

Turun yliopistosta


Input: Hakijoita on kolmannes enemmän kuin viime vuonna.


Input: Hakijoiden määrän runsasta kasvua selittää osaltaan se, että luvussa on mukana ensimmäistä kertaa Turun kauppakorkeakouluun hakeneet.

Turun kauppakorkeakouluun


Input: Turun yliopisto ja Turun kauppakorkeakoulu yhdistyivät 1.1.2010.

Turun yliopisto

Turun kauppakorkeakoulu


Input: –Kasvua on yliopistojen viime vuoden yhteishakijamääräänkin verrattuna 850 hakijan verran.


Input: Uusi, entistäkin monitieteisempi Turun yliopisto selvästi kiinnostaa opiskelupaikkana.

Turun yliopisto


Input: Erittäin positiivista on myös se, että Turun kauppakorkeakoulu on osana Turun yliopistoa onnistunut kasvattamaan hakijamääräänsä, rehtori Keijo Virtanen toteaa.

Turun kauppakorkeakoulu

Turun yliopistoa

Keijo Virtanen


Input: Hakemusmääräänsä kasvattivat viime vuodesta Turun kauppakorkeakoulu, kasvatustieteiden tiedekunta, matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta ja humanistinen tiedekunta.

Turun kauppakorkeakoulu


Input: –Esimerkiksi matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta on panostanut opiskelu- ja uramahdollisuuksista kertomiseen muun muassa Luonnontieteet tutuksi -verkkosivuston avulla.

Luonnontieteet tutuksi -verkkosivuston


Input: Hakijamäärä tiedekunnan kaikkiin hakukohteisiin kasvoi tasaisesti, opintohallintopäällikkö Petri Sjöblom sanoo.

Petri Sjöblom


Input: Kaikkien Suomen yliopistojen hakijamäärästä Turun yliopiston osuus on lähes 13 prosenttia.

Suomen

Turun yliopiston


Input: Hakijoista naisia on 62,5 prosenttia.


Input: Aloituspaikkoja Turun yliopistossa on vuonna 2010 yhteensä 1913.

Turun yliopistossa

vuonna 2010


Input: Uusien ylioppilaiden määrä hakijoista selviää toukokuun lopussa ja hyväksyttyjen määrä pääsykokeiden jälkeen heinäkuun lopussa.

toukokuun

heinäkuun


Input: Lapset pystyvät arvioimaan omaa sairaalahoitoaan


Input: Lea Pulkkisen väitöskirjapalkinto on jaettu Turun yliopistossa väitelleelle terveystieteiden tohtori, sairaanhoitaja Tiina Pelanderille.

Lea Pulkkisen väitöskirjapalkinto

Turun yliopistossa

Tiina Pelanderille


Input: Jyväskylän yliopiston Perhetutkimuskeskus jakoi Lea Pulkkisen väitöskirjapalkinnon Tiina Pelanderille viime viikolla Perhetutkimuksen päivillä.

Jyväskylän yliopiston Perhetutkimuskeskus

Lea Pulkkisen väitöskirjapalkinnon

Tiina Pelanderille

Perhetutkimuksen päivillä


Input: Väitöskirjatutkimus " Hoitotyön laatu − lasten näkökulma " ansioitui lapsen näkökulman valottamisessa.

" Hoitotyön laatu − lasten näkökulma "


Input: Pelander teki väitöskirjansa Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella.

Pelander

Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella


Input: Hän tarkasteli tutkimuksessaan lasten näkemyksiä hyvästä hoidosta haastattelemalla lapsia, joilla oli kokemuksia sairaalahoidosta.


Input: Lapset myös piirsivät toivesairaalan, jossa haluaisivat itseään hoidettavan.


Input: Palkitusta väitöskirjasta selviää, mitä lapset odottivat sairaalahoidoltaan.


Input: Hoitajien odotettiin olevan kivoja, luotettavia sekä käyttävän värikkäitä vaatteita.


Input: Lapset toivoivat, että hoitajat auttavat, kuuntelevat, tekevät toimenpiteitä ja selittävät, mitä sairaalassa tapahtuu.


Input: Erityisesti lapset toivoivat, että hoitajat leikkivät ja pelaavat heidän kanssaan.


Input: Vanhemmiltaan lapset odottivat sairaalassa turvallisuutta ja viihdyttämistä.


Input: Lapset kertoivat myös, että hyvässä sairaalassa on tekemistä, kavereita ja omaa rauhaa.


Input: Palkittu tutkimus osoitti, että lapset pystyvät arvioimaan omaa hoitoaan ja että lasta kuulemalla hoidon laatua voidaan parantaa lapsiystävällisempään suuntaan.


Input: Tutkimuksessa kehitetty lapsille suunnattu kyselylomake on yksi askel lapsen äänen kuuluville saamiseksi.


Input: Tiina Pelander väitteli Turun yliopistossa vuonna 2008.

Tiina Pelander

Turun yliopistossa

vuonna 2008


Input: Pelander jatkaa tutkimusta hoitotieteen laitoksella.

Pelander


Input: Väitöskirja löytyy Turun yliopiston Annales Universitatis Turkuensis -sarjan kokoelmista Doria-tietokannasta.

Turun yliopiston

Annales Universitatis Turkuensis -sarjan

Doria-tietokannasta


Input: Keskinkertaisuus ei riitä lääkekehitykselle


Input: Risto Lammintaustan 60-vuotispäivää juhlistettiin farmakologian, lääkekehityksen ja lääkehoidon oppiaineen järjestämässä symposiumissa.

Risto Lammintaustan


Input: − Risto Lammintausta on monellakin tavalla ainutlaatuinen ihminen tällä alalla Suomessa.

Risto Lammintausta

Suomessa


Input: Hän on tehnyt pitkän elämäntyönsä ensin Turun yliopiston farmakologian laitoksella ja siirtynyt erilaisiin johtotehtäviin.

Turun yliopiston farmakologian laitoksella


Input: Lääketeollisuuden johtotehtävien lisäksi hän on ollut mukana esimerkiksi Suomen Akatemian toiminnassa.

Suomen Akatemian


Input: Hän on kummisetä ja harmaa eminenssi koko suomalaiselle lääkekehitykselle, luonnehti symposiumin avannut professori Markku Koulu.

Markku Koulu


Input: Onko lääkekehityksellä tulevaisuutta Suomessa? -symposiumin ensimmäisen puheenvuoron käytti emeritusprofessori Risto Santti.

Onko lääkekehityksellä tulevaisuutta Suomessa? -symposiumin

Risto Santti


Input: Hän keskittyi pohtimaan lääkekehitystoiminnan ja laajemmin bioalan tilaa, sijaa ja merkitystä Suomessa.

Suomessa


Input: Santti pohjusti, että menestyneille suomalaisille bioalan akateemisille ryhmille on ollut ominaista teoreettinen työ, samanaikainen laite- ja menetelmäkehitys sekä kiinnostus tulosten kaupalliseen soveltamiseen.

Santti


Input: − Akateemisen tutkimuksen ja liiketoiminnan välinen suhde on bioalalla kiinteämpi kuin muilla aloilla.


Input: Santin mukaan perustutkimusta tekevien tutkijoiden pitäisi olla avainasemassa, jos bioala haluaa menestyä.

Santin


Input: Hän arvioi, että tutkijoiden nykyinen asema on huono.


Input: Santti kuvaili myös perustutkimusta tekevien roolia menestyksen tavoittelussa.

Santti


Input: − Heidän tulee olla kiinnostuneita sovellutuksista ja olla aktiivisessa ja luottamuksellisessa yhteistyössä yritysten kanssa.


Input: Santti luonnehti päivänsankarista Risto Lammintaustasta löytyvän juuri niitä ominaisuuksia, joita kaivataan, jos bioalasta halutaan Suomen kansantalouden pelastajaa ja alalla halutaan olla keskinkertaista parempia.

Santti

Risto Lammintaustasta

Suomen


Input: − Lammintaustan pistämätön tavoitteellisuus kertoo, että ilman tahtoon kytkeytyvää vauhtia, voimaa ja ammattitaitoa on vaikeaa saavuttaa keskimääräistä kummempaa.

Lammintaustan


Input: Siitepölypäiväkirja allergikkojen avuksi


Input: Maksuttoman palvelun avulla käyttäjä voi arvioida allergiaoireidensa yhteyttä siitepölymääriin.


Input: Siitepölypäiväkirja on uusi netin kautta käytettävä maksuton palvelu, johon voi tallentaa tietoja allergiaoireiden voimakkuudesta päivittäin.


Input: Palautteena saa kuvaajan, josta voi todeta kuinka omat oireet vaihtelevat ja miten ne ovat yhteydessä siitepölymääriin.


Input: Lisäksi voi arvioida omaa herkkyystasoaan esimerkiksi yhdessä hoitavan lääkärin kanssa.


Input: Siitepölypäiväkirjan Suomen-osuudesta vastaa Turun yliopiston aerobiologian yksikkö.

Turun yliopiston


Input: –Tavoitteena on tieteellinen tutkimus ja siitepölytiedotteiden kehittäminen.


Input: Siitepölypäiväkirjan avulla voidaan vertailla eroja oirekynnysarvoissa eri ihmisten sekä alueiden välillä ja tarkentaa eri allergiakasvien oirekynnysarvoja, projektitutkija Mervi Oikonen kertoo.

Mervi Oikonen


Input: Samastakin määrästä siitepölyä eri ihmiset voivat saada eri tavalla allergiaoireita.


Input: Siitepölypäiväkirja tuottaa kuvaajan allergiaoireista verrattuna ilman todellisiin siitepölymääriin ja siitä voi itse arvioida, kuinka herkkä on saamaan oireita.


Input: Tallentamalla päivittäin tiedon yleisestä terveydentilasta voi myöhemmin arvioida kuinka paljon allergiaoireet vaikuttivat terveydentilaan ja sitä kautta omaan elämänlaatuun.


Input: Päivittäin käytetystä allergialääkityksestä voi tulostaa lääkitystä ja oireita vertailevan kuvaajan.


Input: Sen voi ottaa mukaan allergiaa hoitavan lääkärin vastaanotolle, ja pohtia yhdessä, kuinka hyvin lääkitys toimii allergiaoireisiin.


Input: Siitepölypäiväkirjan käyttö on vapaaehtoista ja maksutonta, ja käyttäjäksi rekisteröidytään nimettömänä.


Input: Rekisteröitymiseen tarvitaan vain toimiva sähköpostiosoite.


Input: Esimerkiksi vanhemmat voivat täyttää päiväkirjaan lapsensa allergiaoireita, jos lapsella on oma sähköpostiosoite.


Input: Palvelu on käytössä siitepölykauden aikana ja sitä voi käyttää haluamansa ajan, mutta mitä pidemmältä jaksolta antaa tietoja, sitä luotettavampia tulokset ovat.


Input: Palvelusta saa halutessaan tilata sähköpostiinsa muistutuksia.


Input: Siitepölypäiväkirja on yhteiseurooppalainen tutkimushanke, jonka ohjelmisto on kehitetty Itävallassa.

Itävallassa


Input: Päiväkirjaa voi käyttää suomeksi ja useilla muilla kielillä.


Input: Huhtikuun aikana laaditaan myös ruotsinkielistä versiota.

Huhtikuun


Input: Siitepölypäiväkirja löytyy osoitteesta www.pollendiary.com


Input: Palkinto terveydenhuollon kieliteknologiaa kehittävälle konsortiolle


Input: Turun kauppakamari ja Uuden Teknologian Säätiö valitsivat IKITIK-konsortion vuoden ICT-teoksi.

Turun kauppakamari

Uuden Teknologian Säätiö

IKITIK-konsortion


Input: Erilaisten tietojen hallinta on keskeinen osa terveydenhuollon toimintaa.


Input: Rakenteettoman, usein tekstimuotoisen tiedon hallinta on keskeistä terveydenhuollon toiminnalle ja laadulle.


Input: Tämän tiedon hallinnassa on kuitenkin useita erityisongelmia.


Input: -IKITIK-konsortio on tarttunut tähän ongelmaan ansiokkaasti.

IKITIK-konsortio


Input: Se on pystynyt erinomaisella tavalla yhdistämään usean eri alan osaamista kokonaisuudeksi, joka on tuottanut näkyviä tuloksia sekä perustutkimuksen, soveltavan tutkimuksen, käytännön toiminnan tukemisen, tuotteistamisen että asian julkistamisen ja kansantajuistamisen rintamilla, sanotaan Turun kauppakamarin ja Uuden Teknologian Säätiön palkintoperusteissa.

Turun kauppakamarin

Uuden Teknologian Säätiön


Input: IKITIK-konsortiossa kehitetään terveystiedon ja -kommunikaation ratkaisuja uuden teknologian avulla.

IKITIK-konsortiossa


Input: Konsortiossa rakennettu kliinisen suomen kielen työkalupaketti on havaittu toimivaksi koekäytössä TYKSin lastenklinikalla.

TYKSin


Input: -Työkalupaketti sisältää nykyisellään muun muassa oikeakielisyyden tarkistimia sekä suoran linkityksen tekstissä käytetyistä sanoista termiselityksiin ja käännöksiin, professori Tapio Salakoski Turun yliopiston informaatioteknologian laitokselta kertoo.

Tapio Salakoski

Turun yliopiston informaatioteknologian laitokselta


Input: Konsortiossa toimivat tällä hetkellä Turun yliopiston hoitotieteen ja informaatioteknologian laitokset, Turku Centre for Computer Science (TUCS), Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, Turku Science Park, Kites sekä kommunikaatioteknologiaan erikoistuneita yrityksiä, kuten Lingsoft ja Acentra.

Turun yliopiston hoitotieteen ja informaatioteknologian laitokset

Turku Centre for Computer Science (TUCS)

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri

Turku Science Park

Kites

Lingsoft

Acentra


Input: -Konsortion työ on hyvä osoitus Turun yliopiston yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta ja monitieteisyydestä: eri tieteiden ja alojen toimijat löytävät uusia innovaatioita yhdistämällä voimansa, Salakoski sanoo.

Turun yliopiston

Salakoski


Input: Hoitotiede tuo konsortioon professori Sanna Salanterän johdolla esimerkiksi tietoa kliinisestä kirjaamisesta ja päätöksenteosta.

Sanna Salanterän


Input: Monitieteisessä yhteistyössä lingvististä näkökulmaa edustaa mm. ranskan kielen tutkija Veronika Laippala.

Veronika Laippala


Input: TUCSin bioinformatiikan laboratorio kehittää professori Salakosken johdolla työkaluja aineistojen analysointiin.

TUCSin

Salakosken


Input: Yritykset ovat osallistuneet yhteistyöhön tukemalla tutkimusta sekä omien tuotekehitysprojektiensa muodossa.


Input: Konsortion kielityökaluja on tarkoitus ottaa käyttöön vuonna 2012 avautuvassa TYKSin uudessa T-sairaalassa.

vuonna 2012

TYKSin

T-sairaalassa


Input: Aitojamakuja.fi-palvelussa mukana 1000 yritystä

Aitojamakuja.fi-palvelussa


Input: Turun yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskuksen johtamassa hankkeessa lisätään tietoisuutta elintarvikkeiden pientuotannosta.

Turun yliopiston


Input: Kiinnostus ruokapöydän antimiin on lisääntynyt.


Input: Keskusteluissa nousee esille ruoan alkuperä, tuotantotapa, jäljitettävyys ja turvallisuus.


Input: Aitojamakuja.fi-sivusto on elintarvikealan yritysten oma, valtakunnallinen hakupalvelu, jossa esittäytyvät erityisesti pienet ja keskisuuret elintarvikeyritykset.

Aitojamakuja.fi-sivusto


Input: Sivustolla esittäytyy jo 1000 yritystä ympäri Suomen.

Suomen


Input: Turun yliopiston koulutus- ja kehittämiskeskuksen johtaman valtakunnallisen Aitoja makuja –hankkeen tarkoituksena on lisätä pienyrittäjien näkyvyyttä ja löydettävyyttä niin ruoka-alan ammattilaisten kuin suuren yleisön keskuudessa.

Turun yliopiston

Aitoja makuja –hankkeen


Input: Ritarit ja julkkisprinsessat kiinnostivat Lasten yliopiston luennoilla

Lasten yliopiston


Input: Söivätkö ritarit muuta kuin lihaa?


Input: Tekivätkö prinsessat mitään kotitöitä?


Input: Mitä kuninkaallisten peruukit maksoivat?


Input: Prinsessan elämän erikoisuudet kahlitsivat lapsiyleisön mielenkiinnon.


Input: Vuoden 2010 Lasten yliopiston luentosarja alkoi lauantaina pikkuopiskelijoiden mielenkiinnon herättäneillä luennoilla kuningattarien ja prinsessojen kohtaloista sekä ritareista.

Vuoden 2010

Lasten yliopiston


Input: Suomen historian professori Kirsi Vainio-Korhonen kertoi Julkkisprinsessat-luennolla, millaista oli olla prinsessa ja kuningatar 250 vuotta sitten.

Suomen

Kirsi Vainio-Korhonen


Input: Luennolla kuultiin maailman kuuluisimman kuningattaren, Marie Antoinetten elämästä tämän lapsuudesta Ranskan vallankumoukseen saakka.

Marie Antoinetten

Ranskan vallankumoukseen


Input: Kuninkaallisten elämä herätti Lasten yliopiston tarkkaavaisissa kuulijoissa paljon lisäkysymyksiä.

Lasten yliopiston


Input: Yleisöä kiinnostivat esimerkiksi kuninkaallisten arkeen kuuluneet julkiset peseytymiset ja pukeutumiset, peruukkien käyttö ja lasten kohtelu pikkuaikuisina.


Input: Myös unohduksissa oleva kirjeenkirjoittamiskulttuuri nousi esille 1700-luvun kuninkaallisten elämää käsitelleellä luennolla.


Input: − Käytössä ei ollut internettiä eikä sähköpostia, vaan yhteydenpito hoidettiin kirjeitse.


Input: Kuninkaalliset kirjoittivat joka päivä useita kirjeitä.


Input: Kirjoittaminen tapahtui aidolla sulkakynällä ja musteella, joten se oli hyvin vaativaa ja pikkutarkkaa hommaa, luennoitsija kertoi.


Input: Kirjeenkirjoittamispuuhassa yleisön keskuudessa ihmeellisimpänä pidettiin kirjoitusvälinettä.


Input: Täsmennystä kaivattiin ainakin sulkakynän hankintatapoihin, kun yleisöstä tiedusteltiin, käytettiinkö kynissä oikeiden lintujen sulkia ja otettiinko sulat eläviltä linnuilta.


Input: Lasten yliopiston luennolla opiskelijoiden aktiivisuus on huipussaan.

Lasten yliopiston


Input: Yleisen historian yliopistonlehtori Meri Heinonen tutustutti lastenyliopistolaiset keskiajan ritareihin.

Meri Heinonen


Input: Heinonen valotti ritarisotilaiden elämää suhteessa keskiaikaisiin ritaritarinoihin, jotka edelleen elävät osana eurooppalaista tarinaperinnettä.

Heinonen


Input: Myös ritarit innostivat lapset esittämään kysymyksiä.


Input: Käytännön asiat olivat päällimmäisenä mielessä, kun Meri Heinonen sai vastata kysymyksiin wc-asioinnista haarniskassa, kiinalaisten ritarien mahdollisista paperihaarniskoista sekä ritarien voittopuolisesti lihapitoiseksi arvellusta ruokavaliosta.

Meri Heinonen


Input: Lasten kysymyksille oli lauantaina tilaa, sillä tänä vuonna Lasten yliopiston luennoille otetaan pienempi salillinen tieteen ystäviä.

Lasten yliopiston


Input: Pienemmän osallistujamäärän on tarkoitus taata mahdollisuus esimerkiksi juuri kysymysten esittämiseen.


Input: Kun lapset tutustuivat tieteeseen ja tutkimukseen, viihtyivät heidän vanhempansa lauantaina äiti- ja isäparkissa, jossa professori Hannu Ruonavaara puhui asuntovarallisuudesta vanhuudenturvana ja PsT Katja Valli kertoi lasten nukkumisesta ja unennäöstä.

Hannu Ruonavaara

Katja Valli


Input: Lasten yliopiston luennot jatkuvat vielä kahtena tulevana lauantaina.

Lasten yliopiston


Input: Äiti- ja isäparkin ohjelma jatkuu niin ikään.


Input: Vuonna 2008 Turun yliopistossa käynnistynyt Lasten yliopisto on tarkoitettu 7−10-vuotiaille koululaisille.

Vuonna 2008

Turun yliopistossa

Lasten yliopisto


Input: Luennoilla on tarkoitus tarjota pieniä vastauksia tieteen suuriin kysymyksiin.


Input: Akatemian Viksu-palkinto Turkuun

Akatemian

Viksu-palkinto

Turkuun


Input: Suomen Akatemian lukiolaisille järjestämän vuoden 2009 Viksu-tiedekilpailun kansainvälisen sarjan 4000 euron suuruisen ykköspalkinnon voitti Salli Anttila Turun normaalikoulusta fysiikan alan työllään.

Suomen Akatemian

Turun normaalikoulusta

vuoden 2009

Viksu-tiedekilpailun

Salli Anttila


Input: Palkintoraati kuvasi Anttilan työtä aiheeltaan erittäin haastavaksi ja myös kokeelliselta osuudeltaan hyvin ansiokkaaksi.

Anttilan


Input: Anttilan lääkeaineiden annostelun kehittämiseen liittyvässä perustutkimuksessa selvitettiin, miten läääkeaineiden vaikuttavien ainesosien kiteisyys tai kidetyyppi vaikuttaa lääkkeen tehokkuuteen.

Anttilan


Input: Salli Anttila teki tutkimuksensa Turun yliopiston teollisuusfysiikan laboratoriossa.

Salli Anttila

Turun yliopiston


Input: Yliopisto on jo vuosia järjestänyt fysiikan harjoitustyökursseja lukiolaisille.


Input: Niihin osallistuvat lukiolaiset saavat opintopistehyvityksen kurssista, mikäli tulevat yliopistoon opiskelemaan.


Input: -Hienoa, että tämä yhteistyö on nyt poikinut näin upeaa tulosta, iloitsee dosentti Jarno Salonen fysiikan ja tähtitieteen laitokselta.

Jarno Salonen


Input: Viksu-tiedekilpailun kansallisen sarjan ykköspalkinnon voittivat Savonlinnan lyseon oppilaat Eveliina Tahvanainen ja Siniriikka Ventelä psykologian alan parityöllä, joka koski anoreksiaa.

Viksu-tiedekilpailun

Savonlinnan lyseon

Eveliina Tahvanainen

Siniriikka Ventelä


Input: Molemmat palkittiin 2500 eurolla.


Input: Opetusministeri Henna Virkkunen ja Akatemian pääjohtaja Markku Mattila palkitsivat voittajat palkintojenjakotilaisuudessa keskiviikkona 7.4.

Henna Virkkunen

Markku Mattila

Akatemian


Input: Palkinnon sai yhteensä 16 opiskelijaa, kuusi koulua ja yksi opettaja.


Input: Lukiolaisten Viksu-tiedekilpailu järjestettiin kahdettatoista kertaa.

Viksu-tiedekilpailu


Input: Kilpailuun voi osallistua tekemällä tutkielman mihin tahansa lukion oppiaineeseen liittyen.


Input: Kilpailun avulla Akatemia haluaa osoittaa nuorille, että tutkijan ammatti voi olla yksi mahdollinen uravaihtoehto.

Akatemia


Input: Kilpailuun osallistui kaikkiaan 143 kilpailutyötä 27 lukiosta.


Input: Tämän maailman Venäjä

Venäjä


Input: − Venäjää on Suomessa tapana tarkastella yleensä hyvin suomalaisesta näkökulmasta, sanoo Moskovan suurlähettiläs Anttonen.

Venäjää

Suomessa

Moskovan

Anttonen


Input: Viimeiset kaksi vuotta Suomen Moskovan suurlähettiläänä toiminut Matti Anttonen esitteli vierailuluennollaan Turun kauppakorkeakoulussa erilaisia näkökulmia nyky-Venäjään ja sen talouteen.

Suomen

Moskovan

nyky-Venäjään

Matti Anttonen

Turun kauppakorkeakoulussa


Input: Maata tarkasteltiin sekä maailmanlaajuisesta näkökulmasta, EU-tasolla että Suomen naapuriasemasta.

Suomen


Input: Sekä Turun yliopistosta että Turun kauppakorkeakoulusta valmistunut suurlähettiläs Anttonen muistutti, että Venäjän läheiset suhteet Eurooppaan eivät ole uusi asia.

Turun yliopistosta

Turun kauppakorkeakoulusta

Anttonen

Venäjän

Eurooppaan


Input: Suurlähettiläs keskittyi nykyhetkeen ja tulevaisuuteen, mutta muistutti, että vanhan idän ja lännen asetelmat on kaikkiaan syytä unohtaa, kun supervaltojen vastakkainasettelu ei enää määritä maailmaa.


Input: Maailman suurin öljyn ja kaasun tuottaja on toistaiseksi pysytellyt WTO:n ulkopuolella.

WTO:n


Input: Suurlähettiläs Anttosen mukaan Venäjällä ei ole sisäisiä paineita liittyä kauppajärjestöön.

Anttosen

Venäjällä


Input: − Venäläisessä keskustelussa kysymys kuuluu, miksi liittyä WTO:iin.

WTO:iin


Input: Liittymiselle ei löydy tällä hetkellä poliittista tahtoa.


Input: Luennolla kävi ilmi, että Venäjällä on WTO:n lisäksi joissain asioissa oma erityinen asemansa maailman maiden joukossa.

Venäjällä

WTO:n


Input: Esimerkiksi ilmastokysymysten suhteen Venäjä tuntuu olevan muun maailman ulkopuolella.

Venäjä


Input: Tämän lisäksi Anttonen mainitsi kehitysyhteistyön, johon Venäjä ei ole sitoutunut mitenkään.

Anttonen

Venäjä


Input: Suurlähettiläs Anttonen korosti, että vaikka Venäjä nähdään helposti vain suurena raaka-aineiden tuottajamaana, on se itse asiassa normaali palveluyhteiskunta.

Anttonen

Venäjä


Input: Venäjän talouden modernisoitumisesta puhuttaessa ei palvelualojen merkitystä voidakaan Anttosen mukaan korostaa liikaa.

Venäjän

Anttosen


Input: − Puolet taloudesta on palvelualoilla.


Input: Vähittäiskauppa tarvitsee esimerkiksi pankkeja ja vakuutusyhtiöitä sekä tietotaitoa, joiden on sijaittava Venäjällä.

Venäjällä


Input: Venäjällä on palvelualoilla useita alueita, joilla se voisi kilpailla, jos palvelualat vain miellettäisiin tärkeiksi.

Venäjällä


Input: Esimerkiksi itä−länsi-kuljetuksissa on mahdollisuuksia, joita ei käytetä.


Input: Anttonen arvioi tiistaina, että Venäjän talouden modernisoituminen on todellinen seuraava askel, vaikka viimevuotinen tullisopimus Ukrainan ja Kazakstanin kanssa hidastaa kehitystä.

Anttonen

Venäjän

Ukrainan

Kazakstanin


Input: Suomen ja Venäjän kahdenvälisten suhteiden osalta Anttonen teilasi puheet, joiden mukaan suomalaiset ovat unohtaneet Venäjän.

Suomen

Venäjän

Venäjän

Anttonen


Input: Suurlähettiläs kehui alueellisen yhteistyön Suomen ja Venäjän lähialueiden välillä olevan monessa mielessä esimerkillistä.

Suomen

Venäjän


Input: − Muut EU-maat voisivatkin hyvin ottaa yhteistyöstä mallia suhteissaan omiin itänaapureihinsa.


Input: Moskovan suurlähettiläs luennoi Turussa tiistaina 6.4. osana Turun kauppakorkeakoulun kansainvälisen liiketoiminnan The Development of EU-Russia Economic Relations -intensiivikurssia.

Moskovan

Turussa

Turun kauppakorkeakoulun

The Development of EU-Russia Economic Relations -intensiivikurssia


Input: Anttonen muistutti kuulijoille, että Venäjän markkinat ovat tärkeitä suomalaisille alueellisille palvelusektorin brandeille.

Anttonen

Venäjän


Input: Myös viisumiasioiden hyvin hoitaminen on tärkeää, sillä venäläiset matkustelevat paljon Suomessa ja Euroopassa, kuluttavat rahaa ja ostavat kiinteistöjä.

Suomessa

Euroopassa


Input: Horisontaalisuus näkyy oikeuskäytännössä


Input: EU-tuomioistuimen tuomari Allan Rosas luennoi keskiviikkona 31.3. oikeustieteellisen tiedekunnan järjestämässä seminaarissa Euroopan unionin perusoikeuksien horisontaalivaikutuksista EU-tuomioistuimen oikeuskäytännön valossa.

EU-tuomioistuimen

Euroopan unionin

EU-tuomioistuimen

Allan Rosas


Input: Perustuslakien perusoikeudet ja kansainväliset ihmisoikeudet määrittelevät ensisijaisesti julkisen vallan ja yksityisten henkilöiden välisiä vertikaalisia suhteita.


Input: Seminaarissa " Perus- ja ihmisoikeuksien horisontaalisuus-ajankohtaisia haasteita " tarkasteltiin sen sijaan minkälaista on perus- ja ihmisoikeuksien suojaaminen ja toteuttaminen horisontaalisissa suhteissa.

" Perus- ja ihmisoikeuksien horisontaalisuus-ajankohtaisia haasteita "


Input: Horisontaalivaikutuksella tarkoitetaan yksityisten toimijoiden välisiä suhteita ja riitoja.


Input: Rosasin mukaan on kuitenkin vaikea välttää sellaisia tilanteita, joissa valtiovalta ei liittyisi näihin suhteisiin.

Rosasin


Input: Horisontaalivaikutukset näkyvät kolmella tasolla.


Input: Ensinnäkin asia voi olla yksityisten subjektien ja viranomaisen välinen asia, joka koskee julkisen vallan lainsäädäntö- tai hallintotoimia.


Input: Toiseksi asia voi olla pelkkä yksityisten subjektien välinen asia, joka koskee julkisen vallan lainsäädäntö- tai hallintotoimia.


Input: -Tämä on niin sanottu kolmiodraamatilanne, jossa julkisen vallan toimenpide on myös osa yksityisten subjektien välistä riitaa, sanoi Rosas.

Rosas


Input: -Esimerkiksi riidan toinen osapuoli voi väittää, että jokin asia-kansallinen laki, kielto tai normi-on EU-oikeuden vastainen ja siksi sitä ei voida noudattaa.

EU-oikeuden


Input: Julkinen valta vastaa tilanteeseen joko tekemällä tai olemalla tekemättä asialle jotain, Rosas selitti.

Rosas


Input: Kolmanneksi asia voi olla yksityisten subjektien välinen asia, joka ei koske julkisen vallan toimia, kuten työtaistelutilanne.


Input: Tässä valtiovalta on pelkästään tarkkailevassa asemassa.


Input: EU-tuomioistuimesta puhuttaessa on pidettävä mielessä, että termi on moniselkoinen.

EU-tuomioistuimesta


Input: EU-tuomioistuimen toimintaa kuvastaa esimerkiksi ratkaistut asiat, joiden suurimpia asiaryhmiä olivat vuonna 2009 muun muassa ympäristö ja kuluttajat, verotus, sosiaalipolitiikka sekä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue.

EU-tuomioistuimen

vuonna 2009


Input: Horisontaalivaikutus tulee näkyviin usein jäsenvaltioissa, kansallisissa tuomioistuimissa.


Input: Niissä tapahtuu EU-oikeuden jokapäiväinen soveltaminen.

EU-oikeuden


Input: -Kun olemme EU-oikeuden piirissä, pitää näitä lakeja toteuttaa myös kansallisella tasolla, Rosas sanoi.

EU-oikeuden

Rosas


Input: Erityisen tärkeäksi keskustelun aiheeksi horisontaalivaikutusten yhteydessä on noussut ihmisarvon kunnioittamisen periaate.


Input: -Myös sellaiset asiat kuin mielenosoitusvapaus, kokoontumisvapaus ja sananvapaus, jotka kumpuavat EU:n ihmisoikeussopimuksesta, puhuttavat paljon, Rosas kertoi.

EU:n ihmisoikeussopimuksesta

Rosas


Input: Rosasin mukaan voidaan intuitiivisesti todeta, että perusoikeuksia ei voida sulkea pois päätöksenteosta ja että velvollisuudet koskevat myös kansalaisia.

Rosasin


Input: Nimenomaan tästä seuraa horisontaalivaikutus.


Input: -Yksityisten toimijoiden välillä ilmenevät kysymykset ovat niin monitahoisia, että usein asioita voidaan selittää vain " case by case " -mentaliteetilla, Rosas sanoi.

Rosas


Input: Rosas uskoo, että horisontaalikehitys tulee jatkumaan tulevaisuudessa ja näkymään erityisesti yksityisten välisissä riidoissa.

Rosas


Input: Seminaarissa puhuivat myös dekaani Jukka Mähönen, dosentti Pekka Länsineva ja professori Merja Pentikäinen.

Jukka Mähönen

Pekka Länsineva

Merja Pentikäinen


Input: Seminaarin puheenjohtajana toimi professori Veli-Pekka Viljanen.

Veli-Pekka Viljanen


Input: Logistiikka-alan suhdanneodotukset myönteisiä


Input: Talouden käänne näkyy Etelä-Suomen logistiikkayritysten suhdannekyselyn tuloksissa.

Etelä-Suomen


Input: Turun yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen toteuttama Etelä-Suomen logistiikka-alan suhdannebarometri julkaistiin 31. maaliskuuta.

Turun yliopiston Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen

Etelä-Suomen

31. maaliskuuta


Input: Kyselystä ilmenevien logistiikkayritysten positiivisten suhdannenäkymien taustalla ovat odotukset palvelujen kysynnän elpymisestä.


Input: Valtaosalla yrityksistä kysyntä on heikentynyt viimeisen vuoden aikana.


Input: Odotukset tulevan vuoden jaksolle ovat kuitenkin huomattavasti useammalla barometrin vastaajista myönteiset kuin kielteiset.


Input: Logistiikan toimialoista lentoliikenteen yritykset näkevät kysynnän elpymisen jonkin verran muita voimakkaampana.


Input: Vähentyneen kysynnän lisäksi logistiikkayritysten liikevaihtoa ovat viimeisen vuoden aikana supistaneet alentuneet logistiikkapalvelujen hinnat.


Input: Hintojen odotetaan vuoden kuluessa kuitenkin kohoavan tämänhetkisestä tasosta.


Input: Toiminnan kustannusten noususta raportoi valtaosa vastaajista.


Input: Lähes yhtä suurella joukolla odotetaan kustannusten nousevan myös tulevan vuoden aikana.


Input: Sopeutuminen laskeneeseen kysyntään on aiheuttanut henkilöstömäärän vähentämistä lähes kolmasosassa vastanneista yrityksistä.


Input: Tulevan vuoden aikana kolme yritystä neljästä odottaa henkilöstömääränsä pysyvän nykyisellään.


Input: Neljännes yrityksistä ennakoi lisäävänsä henkilöstöään.


Input: Etelä-Suomen logistiikka-alan suhdannebarometri on Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen sivuilla.

Etelä-Suomen

Merenkulkualan koulutus- ja tutkimuskeskuksen


Input: Kansainvälisillä toimijoilla tilaa kaupungistuvassa Kiinassa

Kiinassa


Input: Kiinassa on tällä hetkellä yli sata miljoonakaupunkia.

Kiinassa


Input: On arvioitu, että viidentoista vuoden kuluttua Kiinan miljoonakaupunkien määrä on kaksinkertaistunut.

Kiinan


Input: − Kaikkein nopeimmin kasvavat 1−5 miljoonan asukkaan kaupungit ovat Kiinan talouskasvun tärkeimmät moottorit 2010- ja 2020-luvuilla, sanoo VTT Outi Luova.

Kiinan

Outi Luova


Input: Luova on toimittanut maanantaina 29.3. julkaistun kirjan Kiinan miljoonakaupungit − Hallinto, liike-elämä ja elinympäristö muutoksessa (Gaudeamus).

Luova

Kiinan miljoonakaupungit − Hallinto, liike-elämä ja elinympäristö muutoksessa

Gaudeamus


Input: Tietoteoksen turkulaiskirjoittajat tulevat Turun yliopiston Itä-Aasian tutkimuskeskuksesta ja biologian laitokselta.

Turun yliopiston Itä-Aasian tutkimuskeskuksesta ja biologian laitokselta


Input: Tuoreessa teoksessa tarkastellaan Kiinan kaupunkien monimutkaista muutosta ja kiinnitetään huomiota muun muassa kaupunkisuunnitteluun.

Kiinan


Input: − Yksipuoluemaassa päätökset tehdään nopeasti ja kaupunkeja pystytään kehittämään ja kasvattamaan nopeasti, Luova kuvailee.

Luova


Input: Hän kertoo, että kiinalaisten kaupunkien käymä kilpailu kansainvälisestä rahoituksesta on näkynyt lasiseinäisten pilvenpiirtäjien kohoamisessa kaupunkikuvaan.


Input: − Samalla ihmisten elinympäristöt ovat jääneet vähemmälle huomiolle ja rakentamisen jalkoihin.


Input: Kiinassa ihmiset eivät pysty vaikuttamaan omaan ympäristöönsä, kuten siihen, mitä rakentamisen tieltä puretaan ja mitä ei.

Kiinassa


Input: Sosialistisen suunnitelma- ja kontrollijärjestelmän purkautuminen on johtanut Kiinassa poikkeuksellisen kirjavaan kaupunkikulttuuriin.

Kiinassa


Input: Luova valaisee, että Kiinassa on alettu kiinnittää huomiota kaupunkien toimivuuden parantamiseen, sillä se on edellytys Kiinan talouskasvun jatkumiselle ja yhteiskunnan tasapainolle.

Luova

Kiinassa

Kiinan


Input: − Miljoonakaupunkien ihmiset halutaan pitää tyytyväisinä.


Input: Esimerkiksi Shanghaissa satsataan parempaan elinympäristöön, mikä näkyy myös toukokuussa käynnistyvän Shanghai EXPO-maailmannäyttelyn teemassa' parempi kaupunki, parempi elämä'.

Shanghaissa

toukokuussa

Shanghai EXPO-maailmannäyttelyn

' parempi kaupunki, parempi elämä'


Input: Kiinan kaupungistumisen ilmiöistä kirjoittanut Outi Luova kertoo, että kiihkeätahtinen kaupungistuminen tarvitsee rakentamiseen ja kaupunkisuunnitteluun kansainvälistä apua.

Kiinan

Outi Luova


Input: − Kiinalaiset hakevat mielellään konsepteja ulkomailta.


Input: Myös suomalaisille yrityksille ja yhteisöille on sijaa kaupungistuvassa Kiinassa.

Kiinassa


Input: Outi Luova kertoo turkulaisvoimin tehdystä ekokaupunkisuunnitelmasta, joka on saanut hyvän vastaanoton.

Outi Luova


Input: − Turun ystävyyskaupunkiin Tianjiniin on suunniteltu kelluva ekokaupunginosa turkulaisten yritysten, Turun yliopiston Itä-Aasian tutkimuskeskuksen ja Turun ammattikorkeakoulun yhteistyönä.

Turun

Tianjiniin

Turun yliopiston Itä-Aasian tutkimuskeskuksen

Turun ammattikorkeakoulun


Input: Jos suunnitelma toteutuu, sillä on hyvä vaikutus myös Turun seudun meriteollisuuden työllisyystilanteeseen, Luova sanoo.

Turun

Luova


Input: Itä-Aasian tutkimuskeskus on tarjonnut turkulaisprojektille asiantuntija-apua Kiinan kaupunkihallinnosta ja kiinalaisesta kaupunkisuunnittelusta.

Itä-Aasian

Kiinan


Input: Nyt julkaistussa Kiinan miljoonakaupungit − Hallinto, liike-elämä ja elinympäristö muutoksessa -teoksessa kiinnitetään kaupunkisuunnittelun lisäksi erityistä huomiota muun muassa kaupunkilaisten kulutustottumuksiin, järjestötoimintaan sekä ympäristökysymyksiin.

Kiinan miljoonakaupungit − Hallinto, liike-elämä ja elinympäristö muutoksessa -teoksessa


Input: Normaalius osana yliluonnollisia kokemuksia


Input: -Ihmiset ovat kertoneet kohdanneensa muun muassa enkeleitä, perheenjäsenen kummituksen, tunnistamattoman ihmisen muotoisen hahmon, paholaisen, jeesuksen, jumalan tai eläimen, kertoi Kirsi Hänninen vierailuluennolla nykysuomalaisten yliluonnollisista kokemuksista.

Kirsi Hänninen


Input: Ph.D Kirsi Hänninen luennoi väitöskirjaansa " Narrative Construction of Self in Finnish First-Person Supernatural Encounter Narratives " pohjautuen siitä, miten yliluonnollisista kokemuksista tehdään ymmärrettäviä.

Kirsi Hänninen

" Narrative Construction of Self in Finnish First-Person Supernatural Encounter Narratives "


Input: Yliluonnollisia asioita ei ole nimittäin helppo selittää.


Input: Yliluonnollisen olennon tai hahmon kokenut pyrkii Hännisen mukaan selittämään asiaa usein normaaliksi.

Hännisen


Input: -Henkilö voi kokea itsensä normaaliksi kertomalla yliluonnolliseen liitettyjä tunteita.


Input: -Tunteiden kautta puhuminen tekee ylipäätään kokemuksesta helpommin toisten kanssa jaettavan, Hänninen selitti.

Hänninen


Input: Ongelmalliseksi tunteista puhumisen ja analysoimisen tekee kuitenkin se, että länsimaisessa diskurssissa tunteet on monesti tulkittu muun muassa eläimellisiksi, irrationaalisiksi ja feminiinisiksi.


Input: -Toisaalta kulttuurimme on terapia-ajattelun läpäisemää.


Input: Näin ollen jokaisella nähdään olevan oikeus puhua omista tunteistaan ilman että niiden todellisuutta kiistetään, Hänninen kertoi.

Hänninen


Input: Yliluonnollisia kokemuksia kokeneet pelkäävät usein sosiaalisten stigmojen eli negatiivisten leimojen saamista itseensä.


Input: Tällä tarkoitetaan erityisesti leimaantumista mielenterveysongelmaiseksi.


Input: Hännisen mukaan yliluonnollisten kokemusten poikkeavasta luonteesta huolimatta, niiden kokeminen voidaan esittää tavalla, jolla henkilö kokee itsensä osaksi yhteiskuntaa ja normeja noudattavaksi yksilöksi.

Hännisen


Input: Yliluonnolliset kokemukset kuulostavat usein pelottavilta ja saavat helposti negatiivisen sävyn.


Input: Koetuista tunteista yleisin on pelko.


Input: -Pelottavakin kokemus voidaan kuitenkin tulkita positiiviseksi, esimerkiksi lohduttavaksi, sanoi Hänninen.

Hänninen


Input: -Esimerkiksi entisten perheenjäsenten piirteitä omaavien kummitusten koetaan tuovan turvaa.


Input: Yliluonnolliset kokemukset merkitsevät ihmisille muun muassa varoitusta, ennettä, todistetta, tukea tai korjausta.


Input: Filosofit ja natsi-Saksa

natsi-Saksa


Input: Professori Gereon Wolters piti maanantaina filosofian vierailuluennon Turun yliopistossa.

Gereon Wolters

Turun yliopistossa


Input: Filosofian ja tieteenhistorian professori Woltersin luento käsitteli filosofiaa ja filosofeja natsi-Saksassa.

Woltersin

natsi-Saksassa


Input: Wolters (University of Konstanz, Helsinki Collegium for Advanced Studies) puhui Publicumissa otsikolla " The Führer and his thinkers: philosophy in the Third Reich ".

Wolters

University of Konstanz

Helsinki Collegium for Advanced Studies

Publicumissa

" The Führer and his thinkers: philosophy in the Third Reich "


Input: Wolters muun muassa esitteli luennolla jaon, jonka mukaan hän määrittelee saksalaisia filosofeja ja heidän ajatteluaan suhteessa natseihin, Hitleriin ja natsi-ideologiaan.

Wolters

Hitleriin


Input: Wolters jakaa natsi-Saksan filosofit kolmeen ryhmään.

Wolters

natsi-Saksan


Input: Woltersin jaon mukaan filosofi saattoi olla lojaali natseille, jolloin tämä oli esimerkiksi poliittisesti aktiivinen tai ideologialtaan asemoitui natsiksi, vaikka ei välttämättä ollut puolueen jäsen.

Woltersin


Input: Natsipuolueeseen kuulumattomana, mutta ideologialtaan natsina Wolters mainitsi filosofi ja matemaatikko Oskar Beckerin, jonka sodanjälkeisten oppilaiden hän totesi olleen tietämättömiä opettajansa taustasta.

Natsipuolueeseen

Wolters

Oskar Beckerin


Input: Filosofi saattoi myös vastustaa natseja.


Input: Woltersin mukaan tämä joukko oli harvalukuinen.

Woltersin


Input: Suurimmaksi filosofijoukoksi Wolters mainitsi opportunistit, jota eivät olleet natseja, mutta eivät myöskään vastustaneet natsihallintoa.

Wolters


Input: Wolters kertoi, että monet filosofit toimivat sen mukaan, mikä mahdollisti heidän akateemisen olemassaolonsa natsi-Saksassa.

Wolters

natsi-Saksassa


Input: Wolters muotoili opportunistifilosofien puntaroineen, ylittääkö henkilökohtainen hyvä sen pahan, jota muille ihmisille tapahtuu.

Wolters


Input: Antisemitistisiä ajatuksia ja kirjoituksia oli niilläkin, jotka eivät puolueeseen kuuluneet.


Input: Vierailuluennon yleisö käytti mahdollisuuden esittää kysymyksiä professori Woltersille.

Woltersille


Input: Kysymykset käsittelivät muun muassa filosofian immuniteettia natsismille, Rosenbergiä ja Nietzscheä.

Rosenbergiä

Nietzscheä


Input: Suvaitsevaisuus on tärkeä osa vähemmistökeskustelua


Input: Lars Binderup luennoi perjantaina suvaitsevaisuuden eri tasoista filosofiselta kannalta katsottuna.

Lars Binderup


Input: Esiin nousi erityisesti vähemmistöjen asema.


Input: Southern Denmarkin yliopistossa Associate Professorina työskentelevä Binderup nosti esiin kysymyksen siitä, miten pystymme kansalaisina käsittelemään kulttuurisia eroja ja konflikteja moderneissa monikulttuurisissa yhteiskunnissa.

Southern Denmarkin yliopistossa

Binderup


Input: Binderupin mukaan eroihin ja erimielisyyksiin on olemassa monia tapoja reagoida.

Binderupin


Input: Näistä kaksi pääsuuntaa ovat sitoutuminen ja välinpitämättömyys.


Input: Niistä juontuvat mahdollisuudet suvaitsemattomuuteen, negatiiviseen suvaitsevaisuuteen ja positiiviseen suvaitsevaisuuteen.


Input: Negatiivisella suvaitsevaisuudella tarkoitetaan muun muassa jokaisen ihmisen autonomian hyväksymistä.


Input: Tällä suvaitsevaisuudella on kuitenkin rajoituksia.


Input: Positiivinen suvaitsevaisuus tarkoittaa esimerkiksi tilannetta, jossa ollaan päästy sellaiseen yhteiskunnalliseen tilaan, ettei asioita kansalaisten välillä enää tarvitse sovitella ja ihmiset hyväksyvät toistensa erilaisuuden.


Input: Binderupin mukaan suvaitsevaisuuden kohde voi olla muun muassa yksilö, ryhmä tai valtio.

Binderupin


Input: -Liberaalien valtioiden täytyy olla neutraaleja, jotta ne voivat taata kansalaisilleen riittävät edellytykset hyvään elämään, sanoi Binderup.

Binderup


Input: Valtioissa tarkastelun kohteeksi asettuvat valtaväestö ja vähemmistöt.


Input: -Valtaväestö paheksuu usein vähemmistöja ja toisaalta valtio antaa niille symbolista tunnustusta, Binderup sanoi.

Binderup


Input: Ongelmaksi muodostuu se, että vähemmistöt joutuvat marginaaliin usein vain koska valtaväestö ei pidä niistä, vaikka niillä olisikin laillisesti tasa-arvoiset oikeudet.


Input: Binderup ei usko liberaaleissa autonomisissa yhteiskunnissa koskaan tultavan sellaiseen pisteeseen, etteikö suvaitsemattomuutta enää ilmenisi tai asian ympärillä käytäisi jonkinlaisia kamppailuja.

Binderup


Input: Binderup kuitenkin peräänkuuluttaa suvaitsevaisuuden lisäämistä ja kansalaisten identiteettien ymmärtämistä samanarvoisiksi.

Binderup


Input: Esimerkiksi hän ottaa suvaitsevaisuuden homoseksuaaleja kohtaan.


Input: -Suvaitsevaisuutta voidaan lisätä, kun ymmärretään, että vähemmistöidentiteetti voi olla vähemmistön edustajalle aivan yhtä tärkeä kuin valtaväestön identiteetti valtaväestölle, Binderup sanoi.

Binderup


Input: Nuoret tutkijat esittelevät osaamistaan


Input: Biokemian opiskelijoiden Laura Ahervon ja Mari Jääskeläisen tiistaiset erikoistyöesitelmät kirvoittivat seminaariyleisössä kiitettävästi kommentteja ja kysymyksiä.

Laura Ahervon

Mari Jääskeläisen


Input: Biokemian ja elintarvikekemian laitoksen nuoret tutkijat toivat tiistaina erikoistyönsä näytille.


Input: Töiden tieteelliset tulokset ovat nähtävillä Arcanumissa 23.3.−26.3.

Arcanumissa


Input: Järjestyksessä 31. Nuoret tutkijat -erikoistyötapahtuma esittelee 31 pro gradu -vaiheen opiskelijaa ja heidän erikoistyönsä yleisölle.

Nuoret tutkijat -erikoistyötapahtuma


Input: Arcanumin aulassa nähdään maisterivaiheen opintietään päättelevien opiskelijoiden erikoistöistään laatimia tieteellisiä postereita.

Arcanumin


Input: Kansainvälisen tiedemaailman kongresseja jäljittelevässä tapahtumassa nuoret tutkijat esittelevät viikon mittaan töitään myös yleisölle avoimissa seminaariesityksissä.


Input: Nuoret tutkijat -viikon avannut professori Tero Soukka painotti tiistaisessa avajaispuheenvuorossaan, kuinka tärkeää nuorelle tutkijalle on pystyä puhumaan omista tutkimustuloksistaan.

Nuoret tutkijat -viikon

Tero Soukka


Input: Opiskelijoiden keskuudessa suosittua erikoistyötapahtumaa 1980-luvun alussa kehittämässä ollut erikoistyötapahtuman isä, dosentti Seppo Sarimo muistuttaa, että erikoistyötapahtuma on usein nuorelle tutkijalle ensimmäinen julkinen esiintyminen.

Seppo Sarimo


Input: − Tapahtumassa harjoitellaan myös esiintymistaitoa, Sarimo sanoo.

Sarimo


Input: Biokemian ja elintarvikekemian laitoksen opiskelijat laativat lopputyönään lähes puoli vuotta kestävän kokeellisen tutkimuksen.


Input: Nuoret tutkijat -tapahtuma antaa itsenäisesti erikoistöitään laatineille mahdollisuuden kertoa paitsi yleisölle myös toisilleen, millaisten asioiden parissa laboratorioissa on ahkeroitu.

Nuoret tutkijat -tapahtuma


Input: Erikoistyötapahtuman luonteeseen kuuluu, että niin opinnoissaan varhaisemmassa vaiheessa olevat opiskelijat kuin varttuneemmat tutkijatkin pääsevät tarkastelemaan laitoksen viimeaikaisia tutkimustuloksia.


Input: Tänä vuonna tapahtumaan on ensimmäistä kertaa kutsuttu myös alumneja kertomaan seminaarilaisille muun muassa valmistumisen jälkeisistä vaihtoehdoista.


Input: Takalan rahaston apurahat jaettiin

Takalan rahaston


Input: Turun Suomalainen Yliopistoseura jakoi tiistaina 23. maaliskuuta yhteensä 24 apurahaa pro gradu -tutkielman tekijöille ja nuorille tutkijoille.

Turun Suomalainen Yliopistoseura

23. maaliskuuta


Input: Turun Suomalainen Yliopistoseura jakoi apurahan Turun yliopiston 17 opiskelijalle ja 7 nuorelle tutkijalle.

Turun Suomalainen Yliopistoseura

Turun yliopiston


Input: Apurahojen yhteissumma on noin 27 000 euroa.


Input: Opiskelijoiden saamat apurahat ovat pääosin 1000 euroa ja nuorten tutkijoiden 1500 euroa.


Input: Turun Suomalainen Yliopistoseura perustettiin vuonna 1917 organisoimaan varojen keräystä suomalaisen yliopiston perustamiseksi Turkuun.

Turun Suomalainen Yliopistoseura

vuonna 1917

Turkuun


Input: Nykyään seura tukee Turun yliopiston toimintaa muun muassa apurahoin ja toimimalla yhdyssiteenä yliopiston toiminnasta kiinnostuneiden ja yliopiston välillä.

Turun yliopiston


Input: Yliopiston päärakennuksessa järjestetyssä tilaisuudessa puhuivat jakolautakunnan puheenjohtaja rehtori Keijo Virtanen ja Yliopistoseuran hallituksen puheenjohtaja VTM Juhani Heimonen.

Keijo Virtanen

Juhani Heimonen


Input: Valto Takalan rahasto on perustettu merkittävän testamenttilahjoituksen turvin vuonna 1977.

Valto Takalan rahasto

vuonna 1977


Input: Rahastosta myönnetään vuosittain apurahoja pääasiassa opintojensa loppuvaiheessa oleville opiskelijoille ja myös loppututkinnon suorittaneille nuorille tutkijoille.


Input: Ohjauksella voimavaroja potilaalle


Input: Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella kehitetään voimavaraistumista tukevaa potilasohjausta yhteistyössä terveydenhuollon ammattilaisten kanssa.

Turun yliopiston hoitotieteen laitoksella


Input: Hoitotieteen laitos järjesti 17.3. yhteistyössä Varsinais-Suomen ja Satakunnan sairaanhoitopiirien kanssa potilasohjaus-symposiumin.

Varsinais-Suomen ja Satakunnan sairaanhoitopiirien


Input: Symposiumissa pohdittiin, millaista tietoa potilas tarvitsee sairastuttuaan.


Input: –Hoitotieteellisesti ajatellen potilaalla on oikeus kaikkeen tietoon, joka jollain tavalla liittyy hänen sairauteensa, professori Helena Leino-Kilpi pohti esitellessään voimavaraistumista tukevan potilasohjauksen teoreettista perustaa.

Helena Leino-Kilpi


Input: Samantekevää ei kuitenkaan ole, millaista tietoa ja missä muodossa potilaalle tarjotaan.


Input: Potilaan voimavaraistumista tukevan ohjauksen ideana on se, että potilas saa tietoa, joka vastaa hänen omia odotuksiaan ja tietorakenteitaan.


Input: Potilaan on kyettävä toimimaan saamansa tiedon avulla.


Input: –Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että hoitajan on tiedettävä ja tunnettava potilaansa hyvin.


Input: Potilasohjauksessa on otettava huomioon, mitä potilas itse ajattelee tietävänsä.


Input: Tiedon välittäminen ei riitä, vaan potilasohjaukseen on sisällytettävä sen arviointi, kykeneekö potilas todella hyödyntämään saamaansa tietoa.


Input: Voimavaraistuvista tukevassa potilasohjauksessa on tärkeätä, että potilas kokee itsensä arvostetuksi.


Input: Hoitotyöntekijän on tuettava potilasta voimavarojen löytämisessä ja tunnistamisessa.


Input: –Voimavaroja ei voi antaa toiselle.


Input: Sen sijaan hoitotyöntekijä voi auttaa potilasta löytämään voimavaransa ja huolehtimaan siitä, että niiden käytön edellytykset ovat olemassa.


Input: Suunnittelija Sini Eloranta Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hoitotyön toimistosta esitteli symposiumissa hanketta, jossa kehitetään potilasohjauskäytäntöjä ortopedian ja traumatologian sekä kirurgian klinikoissa.

Sini Eloranta

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin


Input: –Kaikki potilasasiakirjat ovat jo sähköisiä.


Input: Nyt kehitämme myös potilasohjauksen lomakkeistoa sähköiseksi.


Input: Esimerkiksi polvileikkauspotilas saa jatkossa jo ennakkoon sähköisen asiointilomakkeen, jossa kartoitetaan hänen tiedon tarpeitaan.


Input: Sähköiseen asiointiin voidaan liittää myös erilaisia potilasohjeita tutustuttaviksi.


Input: –Ortopediset potilaat ovat sairaalassa vain päivän tai kaksi.


Input: Näin ollen ohjaukseen käytettävissä oleva aika on lyhyt.


Input: Sähköinen ennakkokartoitus parantaakin potilasohjauksen onnistumisen edellytyksiä.


Input: Kasvitieteellinen puutarha sai Paratiisimäen

Paratiisimäen


Input: Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha on saanut merkittävänä testamenttilahjoituksena kesämökkikiinteistön Kiikalasta.

Turun yliopiston

Kiikalasta


Input: Lahjoituskirjoja allekirjoittamassa Carmen Sarelli ja Keijo Virtanen, takana Pekkka Niemelä ja Matti Yli-Rekola.

Carmen Sarelli

Keijo Virtanen

Pekkka Niemelä

Matti Yli-Rekola


Input: Turun yliopiston rehtori Keijo Virtanen ja kasvitieteellisen puutarhan edustajat professori Pekka Niemelä ja amanuenssi Matti Yli-Rekola vastaanottivat maanantaina 15.3. Salon kaupungin Kiikalassa sijaitsevaa kesämökkikiinteistöä koskevan lahjoituksen.

Turun yliopiston

Keijo Virtanen

Pekka Niemelä

Matti Yli-Rekola

Salon

Kiikalassa


Input: Lahjoitus perustuu vantaalaisten Jorma ja Carmen Sarellin tekemään testamenttiin sekä leskeksi jääneen Carmen Sarellin lahjakirjaan, mikä mahdollistaa kiinteistön täydellisen omistus- ja hallintaoikeuden siirtymisen Turun yliopistolle ja sen kasvitieteelliselle puutarhalle.

Jorma ja Carmen Sarellin

Carmen Sarellin

Turun yliopistolle


Input: Kesämökkikiinteistö sijaitsee Kiikalan Kesälän kylässä, noin viiden kilometrin päässä Kiikalan kirkonkylästä.

Kiikalan

Kesälän

Kiikalan


Input: Kiinteistö käsittää lähes viiden hehtaarin maa-alueen sekä kesämökin ja ulkorakennuksen.


Input: Paratiisimäki-niminen tila on lounaisrinteessä luonnonkauniilla paikalla kalliomännikköisen mäen juurella.


Input: Tilan puiden lomitse pilkahtelee Hitolanjoki.

Hitolanjoki


Input: Tontille on istutettu muutama vuosikymmen sitten huomattava määrä eksoottisia puita ja pensaita, joukossa mm. lehtikuusia ja amerikkalaisia punatammia ja douglaskuusia.


Input: Kasvitieteellisen puutarhan amanuenssi Matti Yli-Rekola iloitsee lahjoituksesta.

Matti Yli-Rekola


Input: -Alue tarjoaa tutkimus- ja opetusmielessä erinomaisia mahdollisuuksia vieraiden puuvartislajien menestymisen seurantaan, Se voi toimia ekologisen maastotutkimuksen koealueena ja tukikohtana bio- ja geotieteiden opiskelijoiden kenttäretkeilyille, Yli-Rekola sanoo.

Yli-Rekola


Input: Opiskelijoiden innovatiivisuus loisti projektitöissä


Input: Torstaina 11.3. pidetyssä ICT ShowRoom -tapahtumassa nähtiin IT-alan opiskelijaryhmien omia projektitöitä.

ICT ShowRoom -tapahtumassa


Input: Samaan aikaan pidettiin ICT Kampus -rekrytointitapahtuma.

ICT Kampus -rekrytointitapahtuma


Input: Kolmatta kertaa pidetyssä ICT ShowRoom -tapahtumassa Turun yliopiston, Åbo Akademin ja Turun ammattikorkeakoulun yli 30 opiskelijaryhmää esittelivät projektitöitään.

ICT ShowRoom -tapahtumassa

Turun yliopiston

Åbo Akademin

Turun ammattikorkeakoulun


Input: Turun ammattikorkeakoulussa rakennustekniikan yliopettajana toimivan Jouko Lehtosen mukaan osa projektitöistä oli tehty asiakkaille ja osa virtuaalihankkeina.

Turun ammattikorkeakoulussa

Jouko Lehtosen


Input: -Projektitöiden tekemisen ideana on yritystoiminnan perustamisen tukeminen ja opiskelijoiden innostaminen työelämään, Lehtonen sanoi.

Lehtonen


Input: Tapahtumassa esiteltiin nimenomaan opiskelijoiden innovatiivisuutta.


Input: -Osa projekteista on niin hyviä, että ne voisivat hakea patenttia, kertoi Lehtonen.

Lehtonen


Input: Eräs esillä olleista projekteista oli " Green Pooler ".

" Green Pooler "


Input: Sen tarkoituksena on tarjota internetpohjainen palvelu kimppakyytien järjestämiselle.


Input: Kyseessä on karttasovellus, jossa voidaan luoda omia kyytiä tarjoavien tai kyytiin haluavien profiileja.


Input: Ohjelmassa on käytössä karttapalvelu, matkustajatiedot ja oman matkan luomisen mahdollisuus.


Input: -Ohjelman avulla voidaan säästää aikaa ja rahaa sekä vähentää autojen käyttöä, sanoi Ilia Vassiliev.

Ilia Vassiliev


Input: Projektiryhmä koostuu 15 opiskelijasta, johon kuuluu suomalaisten opiskelijoiden lisäksi myös venäläisiä vaihto-opiskelijoita.


Input: Ryhmä on työskennellyt projektin parissa viime syksystä lähtien.


Input: Turun ammattikorkeakoulun jatko-opiskelija Markus Åfelt kertoi projektiryhmän toivovan myös lähialueen mainostajien lähtevän mukaan yhteistyöhön.

Turun ammattikorkeakoulun

Markus Åfelt


Input: -Tällaiselle palvelulle on jo kysyntää Suomessa ja Venäjällä, Åfelt kertoi.

Suomessa

Venäjällä

Åfelt


Input: ICT-talossa pidettiin samaan aikaan myös ICT Kampus -rekrytointitapahtuma, joka oli keskittynyt erityisesti kesätöiden tarjontaan.

ICT-talossa

ICT Kampus -rekrytointitapahtuma


Input: Tapahtumassa oli mukana 12 työnantajaa, muun muassa Fujitsu ja Affecto.

Fujitsu

Affecto


Input: Paikalla ollut Funet Network Services tarjosi kesätöitä tietotekniikkaa sekä ohjelmisto- ja käyttöliittymäsuunnittelua opiskeleville.

Funet Network Services


Input: -Meillä on tarjota lähinnä kesätöitä, mutta aina on olemassa mahdollisuus, että opiskelija saa kesätyön jälkeen vakinaisen työpaikan, sanoi henkilöstöpäällikkö Jari Rajala.

Jari Rajala


Input: Ensimmäistä vuotta tietotekniikkaa Åbo Akademissa opiskeleva Niklas Björk oli toiveikas kesätöiden saannin suhteen.

Åbo Akademissa

Niklas Björk


Input: -Mielestäni opiskelualallani on hyvät kesätyönäkymät, Björk sanoi.

Björk


Input: Rekrytointitapahtumasta Björk sai mielestään mukaansa hyvää perustietoa.

Björk


Input: Tutkijakollegiumit kokoontuivat


Input: Turun yliopiston kaksi monitieteistä tutkijakollegiumia kokoontuivat keskiviikkona 10.3. yhteiseen seminaariin Caloniassa.

Turun yliopiston

Caloniassa


Input: Turun yliopistossa toimii kaksi monitieteistä tutkijakollegiumia, ihmistieteiden kollegium (Turku Institute for Advanced Studies, TIAS) sekä luonnontieteiden kollegium (Turku Collegium for Science and Medicine, TCSM).

Turun yliopistossa

ihmistieteiden kollegium

Turku Institute for Advanced Studies

TIAS

luonnontieteiden kollegium

Turku Collegium for Science and Medicine

TCSM


Input: Yhteiseen seminaariin kokoontuneet kuutisenkymmentä kollegiumin toiminnasta kiinnostunutta eri tieteenaloja edustavaa yliopistolaista pohti tutkimusrahoitukseen, verkostoitumiseen sekä innovaatioihin liittyviä kysymyksiä.


Input: Avaussanoissaan oikeustieteellisen tiedekunnan dekaani, TIAS:n hallituksen jäsen, professori Jukka Mähönen totesi, että vaikka nyt vuoden toiminnassa olleet tutkijakollegiumit toimivat eri aloilla, niillä on paljon yhteisiä haasteita.

TIAS:n

Jukka Mähönen


Input: Molemmat tuovat tärkeän panoksensa yliopiston strategisten tutkimusalojen vahvistamiseen.


Input: Seminaarissa esiintyivät mm. EU:n komission yksikönpäällikkö Pekka Karp, joka käsitteli teknologian ja tieteen välistä suhdetta.

EU:n komission

Pekka Karp


Input: Maija Hakkarainen EU:n tutkimus- ja kehitystyön sihteeristöstä esitteli EU:n 7. puiteohjelman tarjoamia mahdollisuuksia rahoitukseen ja verkostoitumiseen.

Maija Hakkarainen

EU:n

EU:n


Input: Teknologiansiirtoasiantuntija Timo Huttunen Turku Science Parkista kertoi yritysten eurooppalaisesta teknologiayhteistyön verkostosta.

Timo Huttunen

Turku Science Parkista


Input: Sirpa Nuotio Suomen Akatemiasta valotti Akatemian tutkimusrahoituksen uusia painotuksia ja mahdollisuuksia.

Sirpa Nuotio

Suomen Akatemiasta

Akatemian


Input: Esimerkkitapauksen menestyksekkäästä tutkimusrahoituksen saamisesta kertoi professori Jukka Westermarck Turun bioteknologiakeskuksesta.

Jukka Westermarck

Turun bioteknologiakeskuksesta


Input: Seminaarin päätössanat lausui TCSM:n johtaja, professori Jyrki Heino.

TCSM:n

Jyrki Heino


Input: Kollegiumit aloittivat toimintansa vuosi sitten osana Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhdistymisprosessin pyrkimystä muodostaa Turkuun monitieteisen huippututkimuksen keskittymä, joka tarjoaa kansainvälisesti kilpailukykyistä opetusta, tutkimusta ja liiketoimintaosaamista.

Turun yliopiston

Turun kauppakorkeakoulun

Turkuun


Input: Kollegiumien ensimmäinen hakukierros pidettiin syyskuussa 2008 ja sen pohjalta nimitettiin 15 kollegiumtutkijaa vuoden 2009 alusta.

syyskuussa 2008

vuoden 2009


Input: Luonnontieteiden kollegiumia täydennettiin syksyllä 2009 uuden hakukierroksen jälkeen neljällä uudella kollegiumtutkijalla.


Input: Kollegiumien koordinaattorit Minttu Jaakkola (TCSM) ja Ulla Hytti (TIAS) kertovat kollegiumien työn lähteneen hyvin liikkeelle.

Minttu Jaakkola

Ulla Hytti

TCSM

TIAS


Input: Seminaaripäivän keskeisestä teemasta, tutkimusrahoituksesta Minttu Jaakkola kertoo, että TCSM:n tutkijoista osa on menestynyt rahoitushauissa erittäin hyvin.

Minttu Jaakkola

TCSM:n


Input: -Luonnon- ja lääketieteen tutkijat ovat kovin riippuvaisia projektirahoituksesta palkan lisäksi, koska monet tutkimusmenetelmät vaativat infrastruktuuria, joka itsessään, tai jonka käyttö maksaa, Jaakkola toteaa.

Jaakkola


Input: Ihmistieteiden puolella rahoitusta ei tarvita niinkään infrastruktuuriin ja Hytti korostaakin, ettei TIASissa täydentävän rahoituksen haku ole pääpainopisteenä.

Hytti

TIASissa


Input: -Keskeistä on keskittyminen omaan tutkimukseen ja pätevöitymiseen oman alan asiantuntijana, joka on sitten toivottavasti kovaa valuuttaa tulevaisuudessa niin rahanhaussa kuin uusiin mielenkiintoisiin tutkimustehtäviin hakeutumisessa, Hytti sanoo.

Hytti


Input: Naisten ihmisoikeuksien toteutumiseksi työskenneltävä määrätietoisesti


Input: Naisten syrjinnän poistamista koskeva CEDAW-sopimus on 30-vuotiaana yhä hyvin ajankohtainen.

CEDAW-sopimus


Input: Johanna Suurpää johtaa oikeusministeriön demokratia- ja kieliasioiden yksikköä.

Johanna Suurpää

oikeusministeriön


Input: YK:n yleiskokous hyväksyi naisten syrjinnän poistamista koskevan CEDAW-yleissopimuksen joulukuussa 1979.

YK:n

CEDAW-yleissopimuksen

joulukuussa 1979


Input: Suomi ratifioi sopimuksen vuonna 1986.

Suomi

vuonna 1986


Input: Sopimuksen ratifioinnilla oli Suomessa merkittäviä vaikutuksia kansalliseen lainsäädäntöön.

Suomessa


Input: Keskeistä oli tasa-arvolain säätäminen.


Input: Myös esimerkiksi avioliiton vaikutuksia puolison sukunimeen, lasten huoltoa ja kansalaisuuden saamisen ehtoja koskevat säännökset uudistettiin sukupuolineutraaleiksi.


Input: Työsarkaa riittää yhä.


Input: –Esimerkiksi naisiin kohdistuvan väkivallan yleisyys on Suomessa huolestuttavaa.

Suomessa


Input: Oikeusministeriössä on etsitty keinoja puuttua rikosoikeuden keinoin lähisuhdeväkivaltaan.

Oikeusministeriössä


Input: Tavoitteena on, että lieväkin perheväkivalta asetettaisiin virallisen syytteen alaiseksi, jolloin esitutkinta olisi aina käynnistettävä ja yhä useampi pahoinpitely todella johtaisi rangaistukseen, johtaja Johanna Suurpää oikeusministeriöstä sanoo.

Johanna Suurpää

oikeusministeriöstä


Input: Suurpää puhui CEDAW-sopimuksen 30-vuotisjuhlaseminaarissa Turun yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa 9. maaliskuuta.

Suurpää

CEDAW-sopimuksen

Turun yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa

9. maaliskuuta


Input: –CEDAW on laaja-alainen ihmisoikeussopimus, joka velvoittaa valtiot aktiivisin toimiin naisten aseman parantamiseksi.

CEDAW


Input: Itsetyytyväisyyteen ei ole aihetta, vaan monet sopimuksen solmimisajankohdan epäkohdista ovat yhä arkipäivää, Suurpää arvioi.

Suurpää


Input: Eva Biaudet toimi vuosina 2007–2009 Etyjin ihmiskaupan vastaisen työn erityisedustajana.

Eva Biaudet

vuosina 2007–2009

Etyjin


Input: Hän korosti seminaaripuheenvuorossaan uhrin aseman ensisijaisuutta arvioitaessa sitä, missä tilanteissa on kyse ihmiskaupasta.


Input: Eva Biaudet on työskennellyt Etyjin ihmiskaupan vastaisen työn erityisedustajana.

Eva Biaudet

Etyjin


Input: –Jos uhri on ollut alistetussa asemassa ja hänen vapauttaan on rajoitettu, on kyse ihmiskaupasta.


Input: Naisiin kohdistuvaan ihmiskauppaan liittyy useimmiten myös seksuaalista väkivaltaa, joka traumatisoi uhria.


Input: Biaudet on tyytyväinen Helsingin hovioikeuden joulukuiseen tuomioon, jossa kaksi miestä tuomittiin henkisesti kehittymättömän naisen ihmiskaupasta.

Biaudet

Helsingin hovioikeuden


Input: –On tärkeää, että miehet tuomittiin vahingonkorvauksiin paitsi seksin myyntiin pakottamisen naiselle aiheuttamasta traumasta, myös hänen ihmisarvonsa loukkaamisesta.


Input: Biaudet korostaa, että valtioilla on velvollisuus ihmiskaupan ehkäisyyn.

Biaudet


Input: Näin esimerkiksi turvapaikanhakijoiden pallottelu maasta toiseen Dublinin sopimukseen vedoten saattaa vaikeuttaa ihmiskaupan uhrien tunnistamista ja suojelua.

Dublinin sopimukseen


Input: –Valitettavasti uudelleenuhriutuminen on ihmiskauppatapauksissa enemmän sääntö kuin poikkeus.


Input: Professorit Merja Pentikäinen ja Kevät Nousiainen Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta ovat laatineet arviointia CEDAW-sopimuksen täytäntöönpanosta Suomessa.

Merja Pentikäinen

Kevät Nousiainen

Turun yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta

CEDAW-sopimuksen

Suomessa


Input: Arvio liittyy hankkeeseen, jossa sopimuksen täytäntöönpanoa arvioidaan kaikissa EU-maissa.


Input: –Sopimus asettaa valtioille yksityiskohtaiset velvoitteet tasa-arvoperiaatteen noudattamiseksi ja naisten syrjinnän kieltämiseksi.


Input: Konkreettisuudessaan CEDAW on ainutlaatuinen kansainvälisten ihmisoikeussopimusten joukossa, Pentikäinen arvioi.

CEDAW

Pentikäinen


Input: Paradoksaalista on se, että Suomessa CEDAW-sopimus tunnetaan varsin huonosti ja se on unohtunut julkisessa keskustelussa samaan aikaan kun ihmisoikeuksien merkitystä on muuten alettu yhä enemmän korostaa.

Suomessa

CEDAW-sopimus


Input: –Nyt onkin korkea aika ottaa taas sopimus ja sen teemat esille entistä päättäväisemmin, Nousiainen peräänkuuluttaa.

Nousiainen


Input: Kari Uusikylä (s. 1945) on luovuuden ja lahjakkuuden tutkijana tunnetuksi tullut Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori.

Kari Uusikylä

Helsingin yliopiston


Input: Hän on ollut professorina Joensuun yliopistossa ja Tampereen yliopistossa sekä hoitanut professuuria Sibelius-Akatemian musiikkikasvatuksen osastolla.

Joensuun yliopistossa

Tampereen yliopistossa

Sibelius-Akatemian


Input: Uusikylä on ottanut ahkerasti osaa keskusteluun älykkyyden merkityksestä, tulosvastuusta ja koulutuksen tavoitteista.

Uusikylä


Input: Hän on kirjoittanut kolumneja Kotimaahan, Pohjalaiseen sekä Opettajaan ja pitää radiopakinaa Ylen Radio 1:ssä.

Kotimaahan

Pohjalaiseen

Opettajaan

Ylen

Radio 1:ssä


Input: Uusikylä on harvoja kasvatustieteilijöitä, jotka ovat nousseet tieteenalaltaan julkisiksi intellektuelleiksi.

Uusikylä


Input: Mikkelinsaaret (ruots. Mickelsörarna) on Vöyri-Maksamaan kunnassa noin 10 kilometrin päässä rannikolta sijaitseva saariryhmä Merenkurkussa.

Mikkelinsaaret

Mickelsörarna

Merenkurkussa

Vöyri-Maksamaan kunnassa


Input: Saariryhmä koostuu noin 300 saaresta, joista suurimmat ovat Vildskär ja Stora Källskär.

Vildskär

Stora Källskär


Input: Mikkelinsaaret ovat melko matatalia; korkein kohta Stora Höuvanissa sijaitsee noin 15 metriä merenpinnan yläpuolella.

Mikkelinsaaret

Stora Höuvanissa


Input: Mikkelinsaarten luonto on monipuolista.

Mikkelinsaarten


Input: Mikkelinsaaret koostuvat avoimista ulkoluodoista sekä puustoisista sisäsaaristomaisista saarista.

Mikkelinsaaret


Input: Lisäksi Mikkelinsaarilla on lukuisia fladoja, glo-järviä, lampia ja suojaisia lahtia.

Mikkelinsaarilla


Input: Puusto saarilla koostuu pääosin mänty- ja kuusimetsistä sekä rantalepikoista.


Input: Rantavyöhyke on saarilla yleensä kapea.


Input: Rannat ovat pääosin kivikkoisia.


Input: Lisäksi muutamilla saarilla esiintyy myös kallio- ja hiekkarantoja.


Input: Hiekkaa on riittänyt myös poisvietäväksi; esimerkiksi Järnstångenilta ja Stora Sandöreniltä on viety hiekkaa muun muassa tien rakennuskäyttöön.

Järnstångenilta

Stora Sandöreniltä


Input: Saarilla harjoitettiin talousmetsänhoitoa varsinkin 1950-luvulta lähtien.


Input: 1970-luvulla metsänhakkuut kiihtyivät, kun maanomistajat pelkäsivät menettävänsä maansa rauhoituspäätöksien myötä.


Input: Nykyisin suuri osa Mikkelinsaarista on rakennuskiellossa olevaa rauhoitettua aluetta.

Mikkelinsaarista


Input: Hyötymarjoista Mikkelinsaarilla esiintyy runsaasti puolukkaa ja mustikkaa.

Mikkelinsaarilla


Input: Lisäksi alueella kasvaa myös jossain määrin muun muassa karpaloita ja tyrnejä.


Input: Myös kurtturuusua esiintyy Fänisbådanilla.

Fänisbådanilla


Input: Mikkelinsaarilla on runsas linnusto.

Mikkelinsaarilla


Input: Siellä esiintyy samanaikaisesti arktisia, pohjoisia, itäisiä, eurooppalaisia ja siperialaisia lintulajeja.


Input: Saarilla esiintyy harvinaisemmista lintulajeista muun muassa merikotkia, räyskiä, lapasotkia, pilkkasiipiä ja selkälokkeja.


Input: On arveltu, että Mikkelinsaarten saaristoa on hyödynnetty 1400-luvulta lähtien kalastus ja hylkeenpyynnin tukikohtana.

Mikkelinsaarten


Input: 1500-luvun puolivälistä lähtien verotiedot vahvistavat kalastuksen Mikkelinsaarten saaristossa.

Mikkelinsaarten


Input: Tarkasta ajankohdasta riippumatta joka tapauksessa Mikkelinsaarilla on kulkenut ihmisiä useiden vuosisatojen ajan.

Mikkelinsaarilla


Input: Tästä kertovat saariston lukuisat muinaisjäännökset, asumusten jäänteet, jatulintarhat, kompassiruusut, kiviuunit, yöpymissuojat ja metsästäjien ampumasijojen jäännökset.


Input: Tunnettuja asumusten jäänteitä sijaitsee esimerkiksi Kummelskärillä ja Boskärillä.

Kummelskärillä

Boskärillä


Input: Tunnettuja jatulintarhoja sijaitsee puolestaan esimerkiksi Järnstång -saarella (N63 24.317 E21 49.208), Krokskärillä (N63 27.485 E21 47.223), jossa kivessä vuosiluku 1701, Boskärillä (N63 27.9 E21 44.3) ja Stora Kolaningenilla (N63 27.105 E21 51.954).

Järnstång -saarella

Krokskärillä

Boskärillä

Stora Kolaningenilla


Input: Samalla saarella sijaitsee myös Mikkelinsaarten parhaiten säilynyt kiviuuni.

Mikkelinsaarten


Input: Kyseisen kiviuuniin uskotaan rakennetun jo 1550-luvulla.


Input: Tätä nuorempia ryssän uuneja on sijainnut usealla saarella, esimerkiksi Skrävelbådanilla ja Stora Höuvanilla, osa tosin on jo melko vaikeasti löydettävissä.

Skrävelbådanilla

Stora Höuvanilla


Input: Suullisen perimätiedon mukaan Isonvihan aikana mantereelta väkeä muutti asumaan Mikkelinsaarten Västra Finnholmenille pakoon venäläisiä, josta venäläiset lopulta heidät löysivät.

Isonvihan

Mikkelinsaarten

Västra Finnholmenille


Input: Ensimmäinen dokumentoitu pysyvä asutus saariryhmälle saapui vuonna 1830, jolloin Grönvikin lasitehtaan palkkaama koivulahtelainen metsänvartija Marcus Bäck ja hänen vaimonsa Brita asettuivat sinne asumaan.

vuonna 1830

Grönvikin lasitehtaan

Marcus Bäck

Brita


Input: Viimeinen pysyvä asukas, Marcuksen ja Britan jälkeläinen kolmannessa polvessa, muutti pois Mikkelinsaarilta 1990-luvulla.

Marcuksen

Britan

Mikkelinsaarilta


Input: On esitetty laskelmia, että kaikkiaan pysyviä asukkaita olisi tänä aikana ollut Mikkelinsaarilla 267.

Mikkelinsaarilla


Input: Mikkelinsaarten asukkaat elivät pääosin omavaraistaloudessa kalastuksen ollessa pääelinkeino.

Mikkelinsaarten


Input: Lisäksi saarilla on metsästetty hylkeitä ja poltettu tervaa jo ennen vakituisen asutuksen saapumista ja sen jälkeen.


Input: Suomen itsenäistyttyä osa Mikkelinsaarten asukkaista hyödynsi saarten sijaintia harjoittamalla muun muassa kahvin salakuljetusta Ruotsista Suomeen.

Suomen

Mikkelinsaarten

Ruotsista

Suomeen


Input: Varsinaista kesämökkiasutusta Mikkelinsaarille alkoi muodostua 1930-luvulta lähtien.

Mikkelinsaarille


Input: Tuolloin tonttien ostajat olivat pääosin johtajia ja kauppiaita.


Input: 1960-luvulla kesämökkien rakentaminen kiihtyi.


Input: 1970- ja 1980-luvuilla rakennettiin alueelle keskimäärin 40 uutta kesämökkiä vuosikymmenessä.


Input: 1980-luvun lopulla Maksamaan kunnan tekemän inventoinnin mukaan saarilla sijaitsi 104 kesämökkitonttia.

Maksamaan kunnan


Input: Saariryhmän sijainnin vuoksi sinne sijoitettiin erilaista merivartiotoimintaa jo Venäjän vallan aikana.

Venäjän


Input: Merivartiotoiminta Mikkelinsaarilla loppui, kun Kummelskärin merivartioasema lopetti toimintansa vuonna 1993.

Mikkelinsaarilla

Kummelskärin

vuonna 1993


Input: Nykyään merivartioasema toimii metsähallituksen omistamana luontoasemana.


Input: Mikkelinsaarilla on ollut myös muunlaista vartiotoimintaa.

Mikkelinsaarilla


Input: Esimerkiksi talvisodan aikaan Mikkelinsaarilla oli myös Maksamaan suojeluskuntalaisia vartiossa.

talvisodan

Mikkelinsaarilla

Maksamaan


Input: Mikkelinsaarilla sijaitsee Pidä Saaristo Siistinä ry:n hoitama rantautumispaikka Kummelskärin luontoaseman ohella myös Kisbockenilla (N63 26.7 E21 46.1), jossa on käymälä ja Grillikatos.

Mikkelinsaarilla

Kummelskärin

Kisbockenilla

Pidä Saaristo Siistinä ry:n


Input: Aiemmalle jätepisteellä varustetulle rantautumispaikalle Fassgrundilla (N63 26.78 E21 47) pääsee enää ainoastaan pienveneillä.

Fassgrundilla


Input: Litium (lat. lithium) on alkalimetalleihin kuuluva alkuaine.


Input: Muiden alkalimetallien tavoin litium kuuluu jaksollisessa järjestelmässä ensimmäiseen pääryhmään.


Input: Litiumin kemiallinen merkki on Li, järjestysluku on 3 ja CAS-numero 7439-93-2.


Input: Litium on kevyin kaikista metalleista, ja se jopa kelluu vedessä.


Input: Litium on kemiallisesti erittäin reaktiivinen metalli, eli se reagoi voimakkaasti muiden aineiden kanssa.


Input: Litium reagoi herkästi jo alhaisessa lämpötilassa hapen ja typen kanssa.


Input: Kuumennettaessa ilmassa n. 200 °C:ssa (itsesyttymislämpötila 179 °C) se syttyy palamaan.


Input: Kuumennettaessa litium reagoi myös rikin, vedyn, hiilen ja monien muiden epämetallien kanssa.


Input: Se reagoi voimakkaasti myös veden kanssa muodostaen litiumoksidia, litiumperoksidia ja vetyä.


Input: Litiumoksidi löydettiin vuonna 1817 petaliitti-nimisestä mineraalista.

vuonna 1817


Input: Itse alkuaine litium eristettiin vasta muutamaa vuotta myöhemmin.


Input: Thomas (" Thom ") Edward Yorke (s. 7. lokakuuta 1968 Wellingborough, Northamptonshire, Englanti) toimii laulajana-laulunkirjoittajana sekä kitaristina ja pianistina englantilaisessa Radiohead-nimisessä yhtyeessä.

Thomas (" Thom ") Edward Yorke

7. lokakuuta 1968

Wellingborough

Northamptonshire

Englanti

Radiohead-nimisessä yhtyeessä


Input: Lisäksi hän on julkaissut The Eraser -sooloalbumin.

The Eraser -sooloalbumin


Input: Yorke soittaa lähinnä sähkö- ja akustista kitaraa, sekä pianoa, mutta on myös soittanut rumpuja ja bassoa (erityisesti Radioheadin albumien Kid A ja Amnesiac nauhoitusten yhteydessä).

Yorke

Radioheadin

Kid A

Amnesiac


Input: Tällä hetkellä Yorke asuu Oxfordissa pitkäaikaisen tyttöystävänsä ja kahden lapsensa Noahin (s. 2001) ja Agnesin (s. 2004) kanssa.

Yorke

Noahin

Agnesin

Oxfordissa


Input: Amnesiac on omistettu Noahille ja The Eraser Agnesille.

Amnesiac

The Eraser

Noahille

Agnesille


Input: Thom Yorken vasen silmä on syntymästä lähtien halvaantunut, ja tämän vuoksi hän eli lapsuudestaan ensimmäiset viisi vuotta erilaisien leikkauksien ja operaatioiden alla.

Thom Yorken


Input: Nämä operaatiot olivat kuitenkin Yorken mukaan hätiköiden tehtyjä, ja jättivät silmän lähes sokeaksi ja tunnukseksi lazy eyen (" laiska silmän "), jonka takia hänen toinen silmänsä on suurempi kuin toinen.

Yorken


Input: Luokkatoverit kutsuivat häntä usein lempinimellä Salamander (" salamanteri ").

Salamander


Input: Tämä poikkeavuus, sekä se että koko Thomin lapsuuden ajan Yorket muuttivat usein, vaikeuttivat huomattavasti ystävien saamista, ja Yorken mukaan hänen lapsuuttaan leimasikin lähinnä yksinäisyyden ja eristyneisyyden tunne.

Thomin

Yorket

Yorken


Input: Yorket asettuivat viimein asumaan Oxfordshireen ja Thom sai ensimmäisen kitaransa 7-vuotiaana.

Yorket

Thom

Oxfordshireen


Input: Tällöinen hänen suurimpana inspiroijanaan toimi Queenin Brian May, jonka esiintymistä hän oli katsellut TV:stä.

Queenin

Brian May


Input: Ensimmäinen hänen säveltämänsä kappale” Mushroom Cloud” kuvaili ydinräjähdystä.

” Mushroom Cloud”


Input: Kymmenvuotiaana hän liittyi ensimmäiseen bändiinsä Adingdonin poikakoulussa.

Adingdonin poikakoulussa


Input: Tässä koulussa hän myös tapasi tulevat yhtyetoverinsa, Ed O’Brienin, Phil Selwayn ja Colin Greenwoodin sekä Colinin nuoremman veljen, Jonnyn.

Ed O’Brienin

Phil Selwayn

Colin Greenwoodin

Colinin

Jonnyn


Input: Yhtyeen nimi oli On A Friday koska perjantai oli ainoa päivä jolloin sillä oli lupa harjoitella.

On A Friday


Input: Bändi osoitti hämmästyttävää pitkäkestoisuutta ja selviytymiskykyä vaikka sen jäsenet menivätkin eri yliopistoihin.


Input: Aikaa myöten On A Friday:sta kehittyi Radiohead.

On A Friday:sta

Radiohead


Input: Tässä aikaisessa vaiheessa Thom Yorke soitti kitaraa ja lauloi, sekä kehitti kappaleiden sävellys- ja sanoitustaitoaan.

Thom Yorke


Input: Vuonna 1987 Thom ja hänen silloinen tyttöystävänsä joutuivat auto-onnettomuuteen.

Vuonna 1987

Thom


Input: Thom selvisi ilman pahempia vammoja, mutta tyttö sai onnettomuudesta pahoja vammoja niskaansa.

Thom


Input: Tämä aiheutti Thomille autofobian ja kaikuja tästä voidaan kuulla Radioheadin kappaleissa " Airbag ", " Killer Cars ", ja " Stupid Car ".

Thomille

Radioheadin

" Airbag "

" Killer Cars "

" Stupid Car "


Input: Opiskellessaan Exeterin yliopistossa taidetta ja englannin kieltä, hän työskenteli DJ:nä opiskelijailloissa.

Exeterin yliopistossa


Input: Hän oli myös osa-aikaisena työntekijänä psykiatrisessa sairaalassa.


Input: Toisena vuotenaan hän myös todella löysi koulun Mac tietokoneet ja innostui niistä.

Mac


Input: Samoihin aikoihin hän myös tapasi Stanley Donwoodin, taiteilijan joka on vuodesta 1994 ollut tärkeä osa Radioheadin albumien ja singlejen kansien ulkoasujen teossa.

Stanley Donwoodin

vuodesta 1994

Radioheadin


Input: Thom Yorke on usein käyttänyt salanimiä (' The White Chocolate Farm',' Tchock') työskennellessään erilaisissa projekteissa Donwoodin kanssa.

Thom Yorke

' The White Chocolate Farm'

' Tchock'

Donwoodin


Input: Vuonna 2001 he voittivat Grammyn parhaasta albumin ulkoasusta.

Vuonna 2001

Grammyn


Input: On A Friday uudelleen yhdistyi 1991 kun sen kaikki jäsenet olivat viimeistelleet loppututkintonsa.

On A Friday


Input: He saivat levytyssopimuksen Parlophone-nimiselle levy-yhtiölle ja vaihtoivat nimensä Radioheadiksi.

Parlophone-nimiselle levy-yhtiölle

Radioheadiksi


Input: Oikeisto tarkoittaa konservatismia kannattavia poliittisia ryhmittymiä.


Input: Sanaa käytetään myös vastaavista ryhmittymistä puolueiden ja muiden ryhmien sisällä.


Input: Oikeiston perinteinen määritelmä on lähtöisin Ranskan suuresta vallankumouksesta.

Ranskan suuresta vallankumouksesta


Input: Sen mukaan oikeisto vastustaa muutosta ja suosii perinteisiä arvoja ja käsityksiä.


Input: Oikeistolaisuuteen on perinteisesti kuulunut markkinatalouden suosiminen, vahva kansallisuusaate ja maanpuolustuksen arvostus.


Input: Oikeiston vastakohdaksi nähdään vasemmisto.


Input: Nykyään oikeistolainen politiikka on monen maan politiikassa suurelta osalta irronnut aikaisemmista nationalistisista arvoista ja lipunut kohden liberaalimpaa politiikkaa, joka kannattaa kansainvälistä vapaata markkinataloutta, muttei välttämättä arvoliberalismia.


Input: Kyseistä suuntausta on Margaret Thatcherin ilmaisun mukaan kutsuttu ns. uudeksi oikeistoksi.

Margaret Thatcherin


Input: Uutta oikeistoa Suomen politiikassa edustaa keskeisimmin Kansallinen Kokoomus.

Suomen

Kansallinen Kokoomus


Input: Oikeiston liberalisoituessa ja siirtyessä pois isänmaallisista arvoista siitä on yleisesti irtautunut perinteisiä arvoja edustava oikeisto, johon usein sisältyy populistisia piirteitä.


Input: Suomessa tätä suuntausta edustavat Perussuomalaiset ja Kristillisdemokraatit.

Suomessa

Perussuomalaiset

Kristillisdemokraatit


Input: Suomessa oikeistolaisin puolue on keskusta-oikeistolainen Kokoomus.

Suomessa

Kokoomus


Input: Porvarilliseksi tai keskustalaisiksi luokitellaan yleensä Keskusta, Kristillisdemokraatit, Ruotsalainen kansanpuolue, Liberaalit, sekä joissain tapauksissa myös Perussuomalaiset.

Keskusta

Kristillisdemokraatit

Ruotsalainen kansanpuolue

Liberaalit

Perussuomalaiset


Input: Kirjan Taistelu sosiaaliturvasta-Ammattiyhdistysväen toiminta sosiaaliturvan puolesta 1957-1963 mukaan työnantajian asiaa ajanut oikeisto on vastustanut sosiaaliturvan kehittämistä.

Taistelu sosiaaliturvasta-Ammattiyhdistysväen toiminta sosiaaliturvan puolesta 1957-1963


Input: Valtiotieteen tohtorin ja Turun yliopiston poliittisen historian dosentin Mikko Uolan mukaan hieman kärjistäen voidaan sanoa, että oikeisto ajaa hyvinvointivaltion lakkauttamista.

Turun yliopiston

Mikko Uolan


Input: Yhdysvalloissa oikeistolaisiksi mielletään yleensä ainakin Republikaaninen puolue, mutta eurooppalaisessa poliittisessa ajattelussa myös Demokraattinen puolue mielletään oikeistolaiseksi.

Yhdysvalloissa

Republikaaninen puolue

Demokraattinen puolue


Input: Esimerkiksi tällä tavalla mielleyhtymät vaihtelevat poliittisen ympäristön mukaan.


Input: Kansallissosialismi, fasismi ja francolaisuus ovat äärioikeistolaisia suuntauksia.


Input: Euroopassa äärioikeisto on yhdistetty muukalaisvastaisuuteen, rasismiin, fasismiin, neofasismiin, natsismiin, neonatsismiin, jyrkkiin talousjärjestelmiin, kristilliseen fundamentalismiin ja sotilaalliseen järjestäytymiseen.

Euroopassa


Input: Lamborghini Diablo on Lamborghinin valmistama superauto, joka tuli myyntiin vuonna 1990.

Lamborghini Diablo

Lamborghinin

vuonna 1990


Input: Lamborghini Countachin seuraajaksi kehitetty Diablo on nelivetoinen ja moottori on sijoitettu taka-akselin etupuolelle parhaan painojakauman saamiseksi.

Lamborghini Countachin

Diablo


Input: 200 000 dollaria maksava Diablo oli luokkansa autoksi yllättävän askeettinen, CD-soitinkin oli lisävaruste, sähköikkunoita tai sähkötoimisia penkkejä ei ollut saatavilla, eikä myöskään lukkiutumattomia jarruja.

Diablo


Input: Pascoal Manuel Mocumbi (s. 10. huhtikuuta 1941, Maputo) on mosambikilainen poliitikko ja lääkäri.

Pascoal Manuel Mocumbi

10. huhtikuuta 1941

Maputo


Input: Mocumbi syntyi Maputossa ja opiskeli 1960-luvulla Portugalissa ja Ranskassa.

Mocumbi

Maputossa

Portugalissa

Ranskassa


Input: Myöhemmin hän liittyi FRELIMO-puolueeseen.

FRELIMO-puolueeseen


Input: Vuosina 1987–1994 hän toimi maansa ulkoministerinä ja 1994–2004 pääministerinä.

Vuosina 1987–1994


Input: Mocumbi on toiminut myös terveysministerinä.

Mocumbi


Input: Hänen seuraajansa pääministerinä oli Luísa Diogo.

Luísa Diogo


Input: Senkakusaaret (jap. 尖閣諸島, Senkaku-shotō) tai Diàoyútáisaaret (kiin. 釣魚台群島, Diàoyútái qúndǎo) on Japanin hallitsema ja Kiinan kansantasavallan sekä Kiinan tasavallan vaatima asumattomien saarien ryhmä Itä-Kiinan merellä.

Senkakusaaret

尖閣諸島

Senkaku-shotō

Diàoyútáisaaret

釣魚台群島

Diàoyútái qúndǎo

Japanin

Kiinan kansantasavallan

Kiinan tasavallan

Itä-Kiinan merellä


Input: Saaret sijaitsevat Taiwanista koilliseen ja Okinawasta länteen viimeisten Ryūkyūsaarten pohjoispuolella.

Taiwanista

Okinawasta

Ryūkyūsaarten


Input: Saariryhmä on lännessä tunnettu myös Pinnaclesaarina.

Pinnaclesaarina


Input: Kiista saarista on tärkeä kysymys Kiinan kansantasavallan ja Japanin välisissä suhteissa, ja tilannetta ovat monimutkaistaneet Kiinan tasavallan ja kansantasavallan väliset ongelmat.

Kiinan kansantasavallan

Japanin

Kiinan tasavallan ja kansantasavallan


Input: Saaria on yhteensä kahdeksan ja niiden yhteispinta-ala on 6,3 neliökilometriä.


Input: Suurin osa saarista sijaitsee pääsaaren, Uotsuri-jiman (jap. 魚釣島) tai Diàoyútáin (kiin. 釣魚台) ympärillä.

Uotsuri-jiman

魚釣島

Diàoyútáin

釣魚台


Input: Saarten korkein kohta, 383 metriä, sijaitsee Uotsurilla.

Uotsurilla


Input: Hallinnollisesti saaret kuuluvat Japanin Ishigakin kaupunkiin Okinawan prefektuurissa.

Japanin

Okinawan prefektuurissa

Ishigakin kaupunkiin


Input: Japanin mielestä saaret ovat kuuluneet sille vuodesta 1895, jolloin saarilla tehdyissä tutkimuksissa ei löydetty jälkiä aikaisemmasta Kiinan hallinnosta ja saaret julistettiin kuuluvaksi Japanille.

Japanin

Kiinan

Japanille

vuodesta 1895


Input: Toisen maailmansodan jälkeen saaret siirtyivät Ryūkyūsaarten mukana Yhdysvaltain hallintoon ja luovutettiin takaisin Japanille 1970-luvun alussa.

Toisen maailmansodan

Ryūkyūsaarten

Yhdysvaltain

Japanille


Input: Kiinan mukaan ensimmäiset kiinalaiset tutkimukset saarista tehtiin vuonna 1403, ja saaria on hallittu vuosisatoja Taiwanin osana.

Kiinan

Taiwanin

vuonna 1403


Input: Kun Kiina luovutti Taiwanin Japanille vuonna 1895, Senkakusaaret olivat Kiinan mukaan osa Taiwanin sen aikaista aluetta, joka palautettiin Kiinalle toisen maailmansodan jälkeen.

Kiina

Taiwanin

Japanille

Senkakusaaret

Kiinan

Taiwanin

Kiinalle

vuonna 1895

toisen maailmansodan


Input: Nykyinen poliittinen kiista alkoi, kun saarten lähistöltä löydettiin mahdollinen öljykenttä 1970-luvun vaihteessa.


Input: Marian poikalapsi (myös nimellä Marian poika) (alkuperäiseltä nimeltä Mary's Boy Child) on tunnettu jouluaiheinen kappale, jonka teki yhdysvaltalainen lauluntekijä Jester Hairston vuonna 1956.

Marian poikalapsi

Marian poika

Mary's Boy Child

Jester Hairston

vuonna 1956


Input: Kappaleessa kerrotaan Neitsyt Mariasta, joka synnyttää Jeesuksen ja tapahtumasta leviää sanoma Betlehemiin.

Neitsyt Mariasta

Jeesuksen

Betlehemiin


Input: Kappaleen levytti ensimmäisenä laulaja Harry Belafonte debyyttialbumilleen An Evening with Belafonte.

Harry Belafonte

An Evening with Belafonte


Input: Kappaleen coverversion on myöhemmin levyttäneet muun muassa Boney M., Charlotte Church ja Nat King Cole.

Boney M.

Charlotte Church

Nat King Cole


Input: Kappaleen suomenkieliseen versioon sanat teki Saukki.

Saukki


Input: Kappaleen suomenkielisen version levytti ensimmäisenä Jukka Kuoppamäki vuonna 1974.

Jukka Kuoppamäki

vuonna 1974


Input: Myöhemmin kappaleen ovat levyttäneet muun muassa Matti ja Teppo, Jari Sillanpää ja Arja Koriseva.

Matti ja Teppo

Jari Sillanpää

Arja Koriseva


Input: Türki (1000-luvulta lähtien türkčä tai türk tili, myöhemmin türkī) on eräiden turkkilaisten kansojen historiallisista kirjakielistä käytetty nimitys.


Input: Niiden perustana on tšagatain kieli, johon sulautui paikallisten turkkilaisten kielten aineksia.


Input: Türkillä on useita alueellisia variantteja:


Input: * Keski-Aasian türki, jota käytettiin 1500-luvun puolivälistä 1900-luvun alkuun saakka persian kielen rinnalla Keski-Aasiassa, Itä-Turkestanissa sekä osittain myös Koillis-Iranissa, Pohjois-Afganistanissa ja Pohjois-Intiassa.

Keski-Aasian

Keski-Aasiassa

Itä-Turkestanissa

Koillis-Iranissa

Pohjois-Afganistanissa

Pohjois-Intiassa


Input: Se perustuu iranilaisvaikutteisiin karlukkilais-uiguurilaisiin murteisiin, joiden pohjalta kehittyivät myöhemmät uzbekin ja uiguurin kielet.


Input: Keski-Aasian türkiin ovat vaikuttaneet myös kiptšakkilaiset (nykyiset kazakin ja karakalpakin kielet) sekä itäoguusilaiset murteet (nykyinen turkmeeni), khorasaninturkki sekä uzbekin kielen oguusilaismurre.

Keski-Aasian


Input: Keski-Aasian kirjakielestä käytetään myös nimityksiä tšagatai, uustšagatai ja uzbekin vanha kirjakieli.

Keski-Aasian


Input: Sillä on rikas historiallinen ja kaunokirjallisuus, jota luettiin hyvin laajalla alueella.


Input: * Kultaisen ordan türki, jota käytettiin 1300-luvulta lähtien tataarien kaanikuntien virallisena kielenä Volgan alueella sekä Syrdarjan alajuoksulla.

Volgan

Syrdarjan


Input: Sitä kutsutaan myös horezminturkiksi ja kiptšakkilais-oguusilaiseksi kirjakieleksi.


Input: * Volgan türki, jota käytettiin Kazanin kaanikunnan kukistumisen jälkeen 1600-luvulta 1900-luvun alkuun saakka Volgan ja Uralin alueella.

Volgan

Kazanin

Volgan

Uralin


Input: Sitä kutsutaan myös tataarin vanhaksi kirjakieleksi.


Input: Ufan ja Orenburgin seuduilla siihen vaikutti voimakkaasti Keski-Aasian türki.

Ufan

Orenburgin

Keski-Aasian


Input: Kielellä on rikas uskonnollinen ja historiallinen kirjallisuus.


Input: Kaunokirjallisuus on vähäistä.


Input: * Pohjois-Kaukasian türki, jota käytettiin 1400-luvulta 1900-luvun alkuun Pohjois-Kaukasian ja Dagestanin turkkilaisten ja kaukasialaisten kansojen kirjakielenä.

Pohjois-Kaukasian

Pohjois-Kaukasian

Dagestanin


Input: Sillä käytiin kirjeenvaihtoa ja luotiin runoutta.


Input: * Krimin türki, johon turkin kieli oli vaikuttanut voimakkaasti.

Krimin


Input: * Vähän-Aasian türki.

Vähän-Aasian


Input: Kirjakielet perustuivat arabialaiseen kirjaimistoon, joka soveltui huonosti turkkilaisten kielten äänteiden merkitsemiseen.


Input: Kronreif, Trunkenpolz, Mattighofen eli KTM (arkikielessä kotari) on itävaltalainen moottoripyörävalmistaja.

Kronreif, Trunkenpolz, Mattighofen

KTM

kotari


Input: Yhtiön perusti Mattighofenissa vuonna 1934 insinööri Hans Trunkenpolz nimellä Kraftfahrzeuge Trunkenpolz Mattighofen, jolloin se oli vielä metallityöpaja.

Mattighofenissa

vuonna 1934

Hans Trunkenpolz

Kraftfahrzeuge Trunkenpolz Mattighofen


Input: Vuonna 1953 yhtiö ryhtyi valmistamaan moottoripyöriä.

Vuonna 1953


Input: Tuolloin tehtaan 20 työntekijää valmistivat kolme pyörää päivässä.


Input: Vuonna 1955 liikemies Ernst Kronreif tuli yhtiön osakkaaksi, jolloin sen nimi muutettiin nykyiseksi.

Vuonna 1955

Ernst Kronreif


Input: Hans Trunkenpolz kuoli vuonna 1962.

Hans Trunkenpolz

vuonna 1962


Input: Alkuaikoina lähes kaikki moottoripyörien osat valmistettiin KTM:n omassa tehtaassa.

KTM:n


Input: 1992 yhtiö ajautuu konkurssiin.


Input: KTM jaettiin kolmeen yhtiöön:

KTM


Input: * KTM Sportmotorcycles GmbH (1994 lähtien KTM Sportmotocycles AG)

KTM Sportmotorcycles GmbH

KTM Sportmotocycles AG


Input: * KTM Fahrrad GmbH (polkupyörät)

KTM Fahrrad GmbH


Input: * KTM Kühler GmbH (lämpöpatterit)

KTM Kühler GmbH


Input: Moottoripyöriä valmistava osa onnistui vakuuttamaan sijoittajat ja teki hienon paluun huipulle.


Input: Ruotsalaisen Husabergin osto vuonna 1995 ja uusi " hard enduro " -konsepti puri ostajiin ja KTM valmistaa nykyään noin 80 000 moottoripyörää vuosittain liikevaihdon ollessa lähes puoli miljardia euroa.

Ruotsalaisen

Husabergin

KTM

vuonna 1995


Input: KTM aikoo laajentaa voimakkaasti katukäyttöisiin moottoripyöriin, erityisesti nk. matkaenduroihin.

KTM


Input: Tätä suunnitelmaa ovat toteuttaneet viime vuosien 950 Adventure, 990 Adventure ja 950 Super Enduro.

950 Adventure

990 Adventure

950 Super Enduro


Input: Vuonna 2008 tuli KTM:ltä ensimmäinen kilpapyörä katukäyttöön-KTM RC8.

Vuonna 2008

KTM:ltä

KTM RC8


Input: Sen moottori on viritetty versio 990 Adventuren LC8:sista.

990 Adventuren


Input: KTM:n myydyin malli on EXC 125.

KTM:n

EXC 125


Input: Sittemmin KTM on siirtynyt myös moottoriurheilun puolelle.

KTM


Input: Erityisesti se on saavuttanut suosiota Pariisi–Dakar-aavikkorallissa, jossa viimeisenä viitenä vuonna moottoripyöräluokan voittoon on ajettu KTM:n pyörällä.

Pariisi–Dakar-aavikkorallissa

KTM:n


Input: 2003 lähtien KTM on osallistunut myös MotoGP-sarjaan.

KTM

MotoGP-sarjaan


Input: Suomalainen Mika Kallio ajoi Red Bull KTM-tallissa vuoteen 2008.

Mika Kallio

Red Bull KTM-tallissa

vuoteen 2008


Input: Suurimmat menestyksensä merkki on kuitenkin saavuttanut endurossa ja motocrossissa.


Input: 1990-luvun loppupuolella KTM nousi motocrossin MM-sarjassakin varteenotettavaksi japanilaismerkkien haastajaksi.

KTM


Input: 2000-luvulla merkillä on saavutettu lajeissa lukuisia maailman-, Euroopan-, Pohjoismaiden ja Suomenmestaruuksia.

Euroopan-

Pohjoismaiden


Input: Vuosikymmenen puolivälissä kilpailumenestys on nostanut KTM:n enduro- ja motocrosspyörät monessa Euroopan maassa myynnissä jo japanilaismerkkien ohi.

KTM:n

Euroopan


Input: KTM-tallissa ajoi kaudella 2008 11-kertainen maailmanmestari sekä 2-kertainen GNCC sarjan mestari Juha Salminen, sekä nelinkertainen maailmanmestari Samuli Aro, ja maailmanmestari Marko Tarkkala.

KTM-tallissa

GNCC sarjan

Juha Salminen

Samuli Aro

Marko Tarkkala


Input: Juha Salmisen jälkeen menestynein endurokuljettaja on Samuli Aro.

Juha Salmisen

Samuli Aro


Input: Menestynein ulkomaalainen on 2x maailmanmestari Ivan Cervantes.

Ivan Cervantes


Input: San Stefanon rauha solmittiin Venäjän keisarikunnan ja ottomaanien välillä Turkin sodan (1877-1878) päätteeksi.

San Stefanon rauha

Turkin sodan

Venäjän keisarikunnan


Input: Venäjä saneli pitkälti rauhanehdot ja kasvatti vaikutusvaltaansa Balkanilla voimakkaasti.

Venäjä

Balkanilla


Input: San Stefanossa sovittiin itsehallinnollisen Suur-Bulgarian ruhtinaskunnan luomisesta.

San Stefanossa

Suur-Bulgarian ruhtinaskunnan


Input: Tämä takasi Venäjälle satamayhteyden Välimerelle.

Venäjälle

Välimerelle


Input: Muut Euroopan suurvallat pelästyivät Venäjän vallan äkillistä kasvua, ja vielä samana vuonna kokoontui Berliinin kongressi, jossa San Stefanon rajoja muutettiin radikaalisti ottomaaneille edullisemmiksi.

Euroopan

Venäjän

San Stefanon

Berliinin kongressi


Input: Rauhansopimus allekirjoitettiin San Stefanossa (nykyinen Yeşilköy) Marmaranmeren rannalla 3. maaliskuuta 1878.

San Stefanossa

Yeşilköy

Marmaranmeren

3. maaliskuuta 1878


Input: Bulgariassa päivää juhlitaan nykyisin maan itsenäisyyspäivänä.

Bulgariassa


Input: Paul Gallagher (s. 9. elokuuta 1984 Glasgow, Skotlanti) on skotlantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Blackburn Roversia.

Paul Gallagher

9. elokuuta 1984

Glasgow

Skotlanti

Englannin Valioliigassa

Blackburn Roversia


Input: Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.


Input: Debyyttinsä Blackburnissa Gallagher teki tultuaan vaihdosta kentälle ottelussa Arsenalia vastaan 15. maaliskuuta 2003.

Blackburnissa

Arsenalia

Gallagher

15. maaliskuuta 2003


Input: Kaudella 2003-2004 skotti teki ensimmäisen liigamaalinsa 4-0 voitto-ottelussa Birminghamia vastaan.

Birminghamia


Input: Helmikuussa 2004 Gallagher teki myös maajoukkue debyyttinsä 4-0 tappio-ottelussa Walesia vastaan.

Helmikuussa 2004

Gallagher

Walesia


Input: Gallagher vietti suurimman osan kaudesta 2005/06 lainasopimuksella Stoke Cityssa.

Gallagher

Stoke Cityssa


Input: Stokessa Gallagher pelasi enimmäkseen laiturina, joka ei ollut hänen lempipaikkojaan.

Stokessa

Gallagher


Input: 37:ssä pelaamassaan lainaottelussa Gallagher teki 11 maalia.

Gallagher


Input: Huhtikuussa 2006 hän palasi Blackburniin.

Huhtikuussa 2006

Blackburniin


Input: Espoon Kaupunginteatteri on Espoossa toimiva ammattiteatteri.

Espoon Kaupunginteatteri

Espoossa


Input: Se perustettiin vuonna 1988 nimellä Espoon Teatteri, ja nykyinen nimi on ollut käytössä vuoden 2000 alusta.

vuonna 1988

vuoden 2000

Espoon Teatteri


Input: Espoon Kaupunginteatterin johtajaksi valittiin vuonna 2000 Jussi Helminen.

Espoon Kaupunginteatterin

vuonna 2000

Jussi Helminen


Input: Vuonna 2005 teatterissa vieraili noin 22 000 katsojaa.

Vuonna 2005


Input: Espoon Kaupunginteatterilla on kaksi varsinaista esitystilaa.

Espoon Kaupunginteatterilla


Input: Ne ovat Louhisali ja Revontulihalli, jotka molemmat sijaitsevat Tapiolan kaupunginosassa-Louhisali Kulttuurikeskuksessa ja Revontulihalli Revontulentiellä.

Louhisali

Revontulihalli

Tapiolan

Louhisali

Kulttuurikeskuksessa

Revontulihalli

Revontulentiellä


Input: Kuningasgambiitti 1.e4 e5 2.f4 on yksi shakin avauksista.


Input: Se oli 1800-luvun suosituimpia avauksia.


Input: Kuningasgambiitilla on voitettu lukemattomia pelejä hienoin mattihyökkäyksin, ja hävitty lähes yhtä useita uhrattavien upseerien loppuessa ja mustan tyynesti realisoidessa etunsa.


Input: Kuningasgambiitti on yksi vanhimmista dokumentoiduista avauksista.


Input: Italialainen shakinpelaaja Giulio Polerio tutki sitä 1600-luvulla.

Giulio Polerio


Input: Nykyisin kuningasgambiitti ei ole enää suurmestarien suosiossa, sillä mustan on todettu voivan pitää kiinni sotilaastaan ja puolustautuvan tarpeeksi hyvin.


Input: Valkean toinen siirto 2.f4 on hyvin looginen yritys saada jalansijaa keskustassa ja hyökätä välittömästi mustan heikohkon sotilaan kimppuun.


Input: Lisäksi siirto avaa f-linjan, jota pitkin valkean raskaat upseerit pääsevät usein musertavalla voimalla mustan kuninkaan kimppuun, avustettuna valkean lähetin tulivoimalla diagonaalilla a2-f7 ja ratsun taitavalla käytöllä.


Input: Klassisimmillaan kuningasgambiitti etenee mustan lyödessä sotilaan ja tukien sitä g5 siirrolla, ehkä myös h6, ja yrittäen saada upseerinsa peliin ja kuninkaan nopeasti turvaan.


Input: Valkea puolestaan on valmis uhraamaan pienimmästäkin tekosyystä.


Input: Hyvä esimerkki kuningasgambiittimaisesta pelaamisesta on yksi kuuluisimmista pelatuista shakkipeleistä, nk. kuolematon peli, joka pelattiin Adolf Anderssenin ja Kieseritzkyn välillä Lontoossa 1851.

Adolf Anderssenin

Kieseritzkyn

Lontoossa


Input: Tavallinen tapa torjua gambiitti on pelata 2...Lc5.


Input: Lähetti estää valkeaa linnoittamasta ja usein valkea pyrkiikin pelaamaan Rc3-Ra4-Rxc5 päästäkseen eroon mustan lähetistä.


Input: Musta voittaa tässä kaksi tempoa.


Input: Avauksen mielletään yleisesti antavan valkealle liian paljon tilaa keskustassa.


Input: Esimerkiksi jatko 1.e4 e5 2.f4 Lc5 3.Rf3 d6 4.c3 Rf6 5.d4 tai fxe5 antaa valkealle hyvän tilanteen ja vahvan keskustan.


Input: Siirto 2...Lc5 sisältää myös avausansan aloittelijoille: Jos valkea jatkaa fxe5?, musta pelaa 3...Dh4+, jolloin valkea menettää joko torninsa (4.g3 Dxe4+) tai joutuu matitetuksi (4.Ke2 Dxe4#).


Input: Myös muut torjutut jatkot ovat mahdollisia, mutta harvinaisia.