Input: Kaže da sve imaju različite životne svjetonazore i karaktere, no u pristupu dizajnu na istoj su valnoj duljini, pa studio dobro funkcionira.


Input: Lana Cavar je nakon završenog magisterija iz grafičkog dizajna na Yale Universityju ostala privremeno raditi u New Yorku odakle sudjeluje u zajedničkim projektima.

Lana Cavar

Yale Universityju

New Yorku


Input: Dodaje da su u početku redovno slale svoje radove na natječaje, no kasnije su odustale, "jer im se to činilo kao gubitak vremena, a manje kao dokaz kvalitete".


Input: Kao predsjednica HDD-a prošle je godine pokrenula Nacionalnu dizajnersku konvenciju, a također je oštro reagirala na dizajn kioska Duhana jer je smatrala da "direktori firmi ne mogu odlučivati o dizajnu urbane opreme grada".

HDD-a

Duhana

Nacionalnu dizajnersku konvenciju


Input: Studio najviše radi dizajn vizualnih identiteta.


Input: Primjerice, napravili su redizajn vizualnog identiteta Istre, a u suradnji s arhitektom Hrvojem Njirićem, autorom arhitektonskog dijela, dizajn Gradske knjižnice u Rijeci.

Istre

Hrvojem Njirićem

Gradske knjižnice u Rijeci


Input: Bio je zapažen identitet branda hrvatskih aromaterapeutskih proizvoda Aromateka, te redizajn ambalaže Plivinih lijekova, koji se dobivaju na recept.

Aromateka

Plivinih


Input: To im je bio vrlo izazovan posao jer je uključivao odgovornost prema tradiciji dobro oblikovanih vizualnih komunikacija Plive u prošlosti, ali je tražio i visoku razinu projektiranja tzv. informacijskog dizajna, koji mora biti jasan i nedvosmislen.

Plive


Input: Naime, dokazano je da se nepravilna upotreba lijekova koja je izazvala fatalne posljedice mogla u barem 30 posto slučajeva riješiti boljim grafičkim dizajnom.


Input: Na pitanje može li hrvatski dizajn konkurirati svjetskom, Ira Payer je odgovorila da su hrvatski grafički dizajneri čak i ispred mnogih zemalja srednje i istočne Europe, te da ne zaostaju niti za razvijenim zemljama Zapada.

Ira Payer

Europe

Zapada


Input: No u odnosu na uvijek isticani danski dizajn, Hrvatska je - na Mediteranu.

Hrvatska

Mediteranu


Input: "Ukoliko bi se neki od hrvatskih dizajnera poželio interpolirati u profesionalnu dizajnersku infrastrukturu neke zapadne zemlje, vjerujem da ne bi zaostajao za inozemnim kolegama", objasnila je.


Input: "To potvrđuje i nekoliko primjera hrvatskih dizajnera koji su se bez problema vrlo uspješno zaposlili u inozemstvu.


Input: No, malo je teže pronaći primjer hrvatskih dizajnera koji uspješno vode vlastite etablirane dizajn studije izvan Hrvatske.

Hrvatske


Input: Studio Cavarpayer nema te ambicije, iako Lana živi u New Yorku već treću godinu gdje uspješno ugovara prestižne dizajnerske poslove.

Cavarpayer

Lana

New Yorku


Input: Napravili smo i prve projekte za američke naručitelje, primjerice, ambalažu za poznate šminkerske šampone Bumble&Bumble, a trenutno radimo na identitetu i promotivnim materijalima za jedno kazalište na Off-Broadwayu.

Bumble&Bumble

Off-Broadwayu


Input: Kad bih trebala birati između nekog zvučnog američkog posla i odgovornog projekta u Hrvatskoj, izabrala bih ovaj hrvatski.

Hrvatskoj


Input: Naime, nama je dream job, čak i Lani u njezinom NY studiju, onaj kojim podižemo standarde u Hrvatskoj.

Lani

NY

Hrvatskoj


Input: Nedavno smo za Profil napravile dizajn školskih udžbenika za niže razrede osnovne škole iz likovne kulture.

Profil


Input: To je primjer odgovornog dizajnerskog posla, jer će tisuće djece kroz te stranice usvajati principe likovnosti.


Input: To je ono što nas prvenstveno zanima ", zaključila je Ira Payer.

Ira Payer


Input: Radovi reklamne agecije Bruketa & Žinić nekoliko su puta uvršteni u najpoznatije svjetske publikacije za dizajn i oglašavanje, primjerice, u Grafik i Print.

Bruketa & Žinić

Grafik

Print


Input: Američki magazini ID i HOW proglasili su ih u 2004. godini najboljim dizajnerima.

ID

HOW


Input: Sveukupno su dobili stotinjak nagrada u svijetu, a bili su i članovi žirija na festivalima MIAF, CRESTO i drugima.

MIAF

CRESTO


Input: Na njihovoj listi klijenata nalaze se neke od najjačih firmi kao što su Adris Grupa, Tele 2, Hypo Alpe Adria Group, Diners i Podravka.

Adris Grupa

Tele 2

Hypo Alpe Adria Group

Diners

Podravka


Input: Njihova sestrinska firma Brandoctor osmislila je brand strategiju i ambalažu za američki proizvod "Bold for Man", koji je uvršten u poklon pakete za uzvanike na zabavi uoči Oscara.

Brandoctor

Bold for Man

Oscara


Input: U njihovoj agenciji rade i stranci iz Južnoafričke Republike, Libanona, Velike Britanije i Njemačke.

Južnoafričke Republike

Libanona

Velike Britanije

Njemačke


Input: Zagrebački studio Numen opredijelio se za ekskluzivni, minimalistički dizajn pokućstva, koji rade za talijanske tvrtke, te u suradnji s hrvatskom DIN Novoselac.

Numen

DIN Novoselac


Input: Poznati su i po atraktivnim kazališnim scenografijama predstava "Tesla Electric Company" Teatra Uliks i "Velikom Gatsbyju" Zagrebačkog kazališta mladih.

Tesla Electric Company

Velikom Gatsbyju

Teatra Uliks

Zagrebačkog kazališta mladih


Input: Njihovo se pokućstvo prodaje, uz Hrvatsku, i u Austriji i Švicarskoj.

Hrvatsku

Austriji

Švicarskoj


Input: Favorit Brachia Maslina Agencije Tridvajedan prošle je godine dobila najviše nagrada za dizajn bijele boce maslinova ulja - Brachia Maslina, koju su osmislile dizajnerice Izvorka Jurić i Jelena Zečević.

Brachia Maslina

Agencije Tridvajedan

Brachia Maslina

Izvorka Jurić

Jelena Zečević


Input: Na međunarodnom natjecanju za ambalažu WorldStar, u svibnju u Chicagu, ponovno su nagrađeni za najbolju ambalažu.

WorldStar

Chicagu


Input: Također, nominirani su za President's Award za 2006., najznačajniju svjetsku nagradu za najbolja idejna rješenja ambalaže.

President's Award


Input: Rad je objavljen i u dizajnerskim časopisima kao što su DesignWeek, Print i How čime je agencija ušla u društvo priznatih dizajnera.

DesignWeek

Print

How


Input: Dizajnerice studija Cavarpayer napravile su redizajn vizualnog identiteta Istre, a bili su jako zapaženi identitet branda hrvatskih aromaterapeutskih proizvoda Aromateka te redizajn ambalaže Plivinih lijekova.

Cavarpayer

Aromateka

Plivinih

Istre


Input: Nedavno su osmislile naslovnice likovnih udžbenika za Profil što smatraju primjerom odgovornog dizajnerskog posla.

Profil


Input: Prema riječima prof. dr. sc. Marije Tomašević - Lišanin, redovite profesorice na Katedri za marketing Ekonomskog fakulteta u Zagrebu, knjiga Marketing i menadžment u kulturi i umjetnosti prvi put na hrvatskom jeziku nudi sistematičan pregled najvažnijih teorijskih saznanja, koja su kako uporabom primjera iz obrađenog područja, tako i metodološkim pristupom - primjerena budućim i sadašnjim djelatnicima u području kulture i umjetnosti.

Marije Tomašević - Lišanin

Katedri za marketing Ekonomskog fakulteta u Zagrebu

Marketing i menadžment u kulturi i umjetnosti


Input: Knjiga se sastoji od pet poglavlja, u kojima se obrađuju sljedeće teme: 1. Analiza kulturnih institucija i djelatnosti kulture i umjetnosti, 2. Analiza okruženja i vlastite organizacije, 3. Menadžment u kulturi i menadžerske vještine za upravljanje organizacijama kulture i umjetnosti, 4. Temeljna načela i specifičnosti marketinga institucija i organizacija kulture i umjetnosti, te 5. Niz izabranih izdvojenih tema u marketingu i menadžmentu institucija u kulturi i umjetnosti.


Input: Ovo se djelo izdvaja i nizom originalnih primjera iz prakse koji slijede svaku cjelinu, kao i integralni studiji slučaja na kraju svakoga poglavlja, koji ilustriraju primjenu iznesenih teorijskih načela u respektabilnim hrvatskim kulturno-umjetničkim institucijama.


Input: Uz knjigu dolazi i DVD koji sadrži 24 intervjua sa stručnjacima iz značajnih kulturnih i umjetničkih institucija u Hrvatskoj.

Hrvatskoj


Input: GfK je objavio analizu potrošačkih navika u maloprodajnim centrima prema kojoj je Konzum apsolutni lider u spontanoj (76 %) i ukupnoj poznatosti (98 %) kada se promatra proizvode svakodnevne potrošnje trgovačkih lanaca u Hrvatskoj.

GfK

Konzum

Hrvatskoj


Input: Znatnu ukupnu poznatost, veću od 90 %, osim Konzuma imaju još Billa, Getro i Kaufland, a vrlo blizu tome je i Mercator.

Konzuma

Billa

Getro

Kaufland

Mercator


Input: Promatrano prema osobnoj ocjeni količine novca potrošenog po trgovačkim lancima, opet su na vodećim pozicijama Konzum, Kaufland, Billa, Getro, odnosno čak više od 65 % novca potroši se u supermarketima.

Konzum

Kaufland

Billa

Getro


Input: Dakako, od ovog prosjeka postoje određena odstupanja kada se podaci analiziraju po regijama.


Input: Osnovni razlozi, nadalje, zbog kojih se odlazi u kupnju u određenu trgovinu svode se prije svega na blizinu stanovanja ili radnog mjesta, zatim na širinu ponuđenog asortimana proizvoda te prihvatljivost cijena, pri čemu su sva tri elementa izrazito važna za oko 60 % ispitanika kupaca.


Input: Važnost i zadovoljstvo pojedinih elemenata varira kada se podaci analiziraju po pojedinim konkretnim lancima.


Input: Ispitanici su najmanje zadovoljni kad ocjenjuju zadovoljstvo "loyalty" programima, pojedinim dodatnim servisima, razinom cijena i ukupnom brzinom prolaza kroz blagajne.


Input: I u ovom valu istraživanja, stoji u priopćenju GfK-a, lanac Interspar iskače i dobiva najvišu ocjenu kao mjesto kupnje koje su ispitanici spremni preporučiti svojim prijateljima.

GfK-a

Interspar


Input: Osim toga istraživanje je pokazalo kako više od polovice kupaca uglavnom koristi automobil za odlazak u kupnju, a posebno to čine kada kupuju u tipu trgovine kao što je "cash & carry" (74 %) ili u hipermarketu (73 %).


Input: Promotivne letke prima više od 80 % ispitanika kupaca, ali tek oko 50 % ih i pročita, a oko 15 % iskazuje da zaista kupuje proizvode promovirane letcima.


Input: Takve kupnje su opet najčešće u trgovačkim formatima kao što je "cash & carry", zatim u hipermarketima i supermarketima.


Input: Privatne marke pojedinih lanaca konačno su dobile svoje kupce.


Input: Više od polovice ispitanih potrošača sada kupuje privatne marke, a oko 10 % su redoviti kupci takvih proizvoda.


Input: Prodaju robe široke potrošnje u Hrvatskoj, zaključuju u GfK, karakterizira činjenica da se danas već oko 70 % odvija preko trgovačkih lanaca (vodeći su Konzum, Kaufland, Billa, Mercator i Getro), a na male trgovce otpada tek oko 30 %, i to s tendencijom daljnjeg pada njihova udjela.

Hrvatskoj

GfK

Konzum

Kaufland

Billa

Mercator

Getro


Input: BSkyB u svojoj ponudi ima neke vrlo popularne televizijske programe koji se mogu pratiti isključivo putem pretplate.

BSkyB


Input: Ponudu News Corpa od 700 penija po dionici Uprava BSKyB-a smatra nedovoljnom jer podcjenjuje stvarnu vrijednost kompanije i traži barem 14 posto veći iznos.

News Corpa

Uprava BSKyB-a


Input: Vodstvo BSkyB-a poručuje da je spremno ponovno razmotriti ponudu ukoliko će biti veća od 800 penija po dionici.

BSkyB-a


Input: BSkyB je u zadnjih nekoliko tromjesečja ostvario dobre poslovne rezultate zahvaljujući rastu broja pretplatnika koji prate prijenose sportskih događanja i emitiranje programa u visokoj definiciji.

BSkyB


Input: S druge strane globalna kompanija News Corporation u vlasništvu medijskog magnata Ruperta Murdocha napravila je iskorak prema razvoju poslovnih modela naplaćivanja internetskog sadržaja.

News Corporation

Ruperta Murdocha


Input: Murdochovo medijsko carstvo između ostalog uključuje poslovni list The Wall Street Journal, izdavačku kompaniju Dow Jones, televizijsku mrežu Fox TV, te društvenu mrežu MySpace.

Murdochovo

The Wall Street Journal

Dow Jones

Fox TV

MySpace


Input: Kompanija je ovih dana obznanila da je od grupacije Hearst Corporation kupila softversku platformu Skiff specijaliziranu za plasiranje vijesti na tablet računala, smartphoneove, elektronske čitače i mala prijenosna računala.

Hearst Corporation

Skiff


Input: Skiff je također i ime e-readera koji još nije krenuo u prodaju s time da je News Corp. kupio samo softver dok je uređaj ostao u vlasništvu Hearsta.

Skiff

News Corp.

Hearsta


Input: Murdochova kompanija je izvijestila i o ulaganju u tvrtku Journalism Online koja se bavi pronalaženjem načina naplaćivanja sadržaja na internetu.

Murdochova

Journalism Online


Input: Financijski detalji navedenih sporazuma nisu otkriveni.


Input: Inače, Rupert Murdoch glasno se zalaže za naplaćivanje sadržaja objavljenog na internetu.

Rupert Murdoch


Input: Stoga i ne čudi da se unutar njegove kompanije neprekidno istražuju mogućnosti i modeli naplaćivanja.


Input: Inače, kako smo već pisali, News Corporation je u tromjesečnom razdoblju zaključenom u ožujku ostvario 839 milijuna dolara neto dobiti nadmašivši očekivanja analitičara.

News Corporation


Input: Godinu ranije poslovao je s dobiti od 2,73 milijarde dolara.


Input: Operativna dobit je porasla 55 posto na 1,25 milijardi dolara, dok su prihodi pali 19 posto na 8,79 milijardi dolara.


Input: Signalizirajući da čvrsto vjeruje u obnovu povjerenja u posrnuli medijski sektor, News Corporation je povisio prognoze rasta dobiti za cijelu fiskalnu 2010. na 20 do 25 posto.

News Corporation


Input: U jednom od njih sudjelovao je i naš sugovornik, koji nije htio da mu se ime nađe u novinama bojeći se da bi mu obitelj mogla imati problema.


Input: No kune se da govori istinu.


Input: "Dobio sam 200 kuna da odem u prosvjed.


Input: I išao sam.


Input: Vikao sam protiv Rockwoola, tražio da zatvore tvornicu.

Rockwoola


Input: Ne znam jesu li svi dobili novac, ali većina vjerojatno je.


Input: Rekli su mi da odem liječniku i kažem da teško dišem i da me peku oči.


Input: To sam učinio ", priznaje naš sugovornik.


Input: Učinio je to jednom, a nakon toga mu je, kaže, bilo krivo pa više ne sudjeluje u prosvjedima.


Input: Ne želi otkriti od koga je primio novac, ali ukazuje na lokalne političare kao krivce za otpor protiv tvornice.


Input: U Potpićnu, u čijoj je industrijskoj zoni tvornica, žive i oni drugi, njeni manje ili više žestoki protivnici.

Potpićnu


Input: Tvrde da im doista suze oči otkako tvornica radi i da prvi put čuju da je netko plaćao za sudjelovanje na prosvjedima.


Input: Istina se, izgleda, nikad neće utvrditi jer, osim što i u samom susjedstvu postoje oni "za" i "protiv", podijeljena je i Istra.

Istra


Input: Štoviše, neki ljudi su sami drastično mijenjali mišljenje.


Input: Za čelnike Rockwoola nije problem dok svoj stav mijenja blagajnica u obližnjoj trgovini.

Rockwoola


Input: No, kad to čini istarski župan, stvar je, kažu, ozbiljna.


Input: Sastavni dio studije su izvješća i zaključci institucija među kojima su Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada, županijski Zavod za javno zdravstvo, Državna uprava za zaštitu i spašavanje, Ministarstvo zaštite okoliša i Inspekcija zaštite okoliša u Istarskoj županiji.

Institut za medicinska istraživanja i medicinu rada

Zavod za javno zdravstvo

Državna uprava za zaštitu i spašavanje

Ministarstvo zaštite okoliša

Inspekcija zaštite okoliša u Istarskoj županiji


Input: Pratili su se podaci od kolovoza 2008. do prosinca 2009., a zaključak je da je zrak na razini prve kategorije te da nema posljedica po zdravlje ljudi.


Input: No Jakovčić i lokalni političari, tvrde da će "njihova" analiza pokazati suprotno.

Jakovčić


Input: "Oni su se ovdje toliko blamirali da im više nitko ne vjeruje, pa ni ja.


Input: Predsjednik kompanije ispričao se Istrijanima zbog gluposti koje su radili na početku, obećao je da će sve dovesti u red, ali od toga nema ništa.

Istrijanima


Input: Ponašaju se kao u banana zemlji, a Istra to neće prihvatiti ", tvrd je Jakovčić.

Istra

Jakovčić


Input: Marco Boi, direktor u Rockwoolu, u čijoj su ingerenciji sve tvornice, tvrdi da je s istarskom tvornicom sve u redu i ne može dokučiti zbog čega se svi ti ljudi toliko protive.

Marco Boi

Rockwoolu


Input: "Ova je jedna od najboljih i najmodernijih tvornica kamene vune u svijetu.


Input: Garantiramo da je kakvoća zraka, tla i vode ista kao i prije našeg dolaska ", kaže Boi s kojim smo se sastali u tvornici.

Boi


Input: Bio je to jedan od toplijih srpanjskih dana, po prašnjavoj pristupnoj cesti tutnjali su kamioni za kojima su se dizali oblaci prašine.


Input: Iako se taj dio naziva "industrijskom zonom", gotovo ničeg više nema u tom dijelu osim Rockwoola, a dobar dio okolnih zgrada je napušten i oronuo.

Rockwoola


Input: Tvornica izgleda kao jedino mjesto gdje stanovništvo može naći posla.


Input: "Neki iz udruga, koji se sad bore protiv Rockwoola, prije toga su tražili da ih zaposlimo", kaže Boi.

Rockwoola

Boi


Input: Ljudi iz Rockwoola toliko se trude prikazati koliko je tvornica bezopasna, da su nas u obilazak poveli bez zaštitne opreme, pa i bez maske.

Rockwoola


Input: Nisu ih nosili ni radnici koje smo susretali, iako su se svugdje vidjele naslage prašine.


Input: Unatoč vrućem danu i zahuktaloj proizvodnji, smrad se osjetio tek u samom pogonu i to neposredno uz traku kojom klizi kamena vuna, ali ne i izvan pogona, a kamoli u obližnjem Potpićnu.

Potpićnu


Input: Tijekom objašnjavanja procesa proizvodnje, spominjale su se i donacije Rockwoola lokalnom stanovništvu.

Rockwoola


Input: Obnavljale su se škole, igrališta, sadilo drveće i dijelila kamena vuna.


Input: Možda im je nešto i pomoglo, jer prosvjedi više nisu tako česti i u njima je sve manje ljudi.


Input: Ipak, Općina Pićan se ne želi ni prijavljivati na natječaje za donacije, stoga one idu u druge istarske krajeve.

Općina Pićan


Input: Anton Bažon, pročelnik općine Pićan, žestoki je protivnik Rockwoola, a na dokumentaciju koja dokazuje da nema štete za ljude odmahuje rukom.

Anton Bažon

Pićan

Rockwoola


Input: "Riječ je tek o birokratskom pristupu problemu.


Input: Ljudi imaju zdravstvene probleme, a to će dokazati naša studija ", govori nam Bažon s kojim smo razgovarali u mjestašcu Pićnu koje se, poput Motovuna, smjestilo na vrh brežuljka.

Bažon

Pićnu

Motovuna


Input: Iz takvih gradića uvijek puca predivan pogled na prirodu.


Input: Ali mještani Pićna, kojih ima tek nešto više od 600, umjesto toga gledaju u dimnjak tvornice, udaljene tek kilometar - dva zračne linije.

Pićna


Input: Zbog toga ni cijene posjeda sigurno ne mogu parirati sličnima u Istri.

Istri


Input: Bažon je zastao kad smo mu ispričali o priznanju čovjeka da je primio novac za prosvjed, a potom rekao da mu je to prva informacija i da je čovjek vjerojatno vezan za Rockwool (što nije točno).

Bažon

Rockwool


Input: Ako je podatak o visini honorara točan, turski je glumac trenutno znatno "skuplji" od pjevačice Severine Vučković kojoj je Petrol za angažman u korporativnoj kampanji platio 400.000 kuna, što je otprilike pet puta manji iznos od onog koji je dobio Ergenc.

Severine Vučković

Ergenc

Petrol


Input: Zvijezda "1001 noći" možda će iskoristiti ovaj posjet za razgovor s vlasnikom Agrokora Ivicom Todorićem koji bi mu mogao savjetovati ulaganje u njegove perjanice.

1001 noći

Agrokora

Ivicom Todorićem


Input: Za 300.000 eura (otprilike 2,2 milijuna kuna) Ergenc bi mogao kupiti oko 12.808 dionica Konzuma, a možda bi mu ipak bila draža HT-ova dividenda pa bi u svoj portfelj mogao upisati oko 8174 dionice najvećeg domaćeg telekoma.

Ergenc

Konzuma

HT-ova


Input: Konzumov honorar Ergencu dovoljan je i za pokretanje 110 tvrtki (d.o.o.-a), ali i za pokrivanje gubitka Mediteranske plovidbe koji je zabilježila u prvih devet mjeseci ove godine (1,72 milijuna kuna).

Konzumov

Mediteranske plovidbe

Ergencu


Input: Ergenc bi dodatne simpatije hrvatske javnosti mogao pridobiti ako bi svoj "teško" stečen novac u Hrvatskoj iskoristio za pomoć djeci i mladima.

Ergenc

Hrvatskoj


Input: Honorar od 300.000 eura dovoljan je za godišnje stipendiranje 367 studenata koji mjesečno primaju 500 kuna.


Input: Navedenim se iznosom može platiti i godišnji smještaj u zagrebačkim vrtićima za 458 djece.


Input: Ulaganja su nasušno potrebna i hrvatskom zdravstvu.


Input: Primjerice, Klinika za kirurgiju splitskog KBC-a u planu ima izgradnju integrirane operacijske dvorane, no problem je kao i uvijek - novac.

Klinika za kirurgiju splitskog KBC-a


Input: Naime, za izgradnju jedne takve dvorane potrebno je 100 tisuća eura.


Input: Turski bi glumac mogao pomoći, pa bi se lako izgradile i tri.


Input: Toshiba je razvila i usluge Market Place i Music Place, koji nudi jednostavan pristup glazbenom katalogu i omogućuje jednostavno usklađivanje nekoliko uređaja.

Toshiba

Market Place

Music Place


Input: Od navedenih domena, u Hrvatskoj su najčešće smještene one sa nastavkom ".iz.hr" njih 70 posto, odmah iza njih su ".hr" sa 47 posto, dok su ".com.hr" najrjeđe smještene na poslužiteljima koji se nalaze u Hrvatskoj.

Hrvatskoj

Hrvatskoj


Input: Strane zemlje u kojima su najčešće smještene spomenute domene su: Sjedinjene Američke Države (37 posto), Njemačka (13 posto) i Nizozemska (1 posto), a manji broj smješten je u Velikoj Britaniji, Sloveniji, Austriji i Francuskoj, navodi se u priopćenju WhoisHR-a.

Sjedinjene Američke Države

Njemačka

Nizozemska

Velikoj Britaniji

Sloveniji

Austriji

Francuskoj

WhoisHR-a


Input: Ovi su podaci rezultat analize više od 50 tisuća domena koje se nalaze u bazi internetskog servisa WhoisHR.

WhoisHR


Input: Razlog zbog kojeg su domene smještene u inozemstvu leži u činjenici da većina hrvatskih tvrtki koje pružaju usluge web hostinga nemaju vlastite resurse već ih iznajmljuju u inozemstvu i Hrvatskoj te preprodaju.

Hrvatskoj


Input: Podsjetimo, web hosting je usluga iznajmljivanja diskovnog prostora i resursa za smještaj internetskih stranica na web poslužitelju, a vlasnik domene i web stranice obično taj prostor zakupljuje kod tvrtke specijalizirane za web hosting.


Input: Više od 82 posto domena tj. korisnika krajnju uslugu zakupa hostinga plaća hrvatskim tvrtkama dok se tek manji broj krajnjih korisnika odlučuje za direktno poslovanje sa stranim tvrtkama.


Input: No, zbog činjenice da domaće tvrtke samo preprodaju resurse vrlo malo kapitala ostaje u Hrvatskoj i zbog toga je i malo investicija u nabavu nove opreme te unaprjeđenje usluga, zaključuje se u priopćenju.

Hrvatskoj


Input: Pridošlice, koje su od kraja lipnja do kraja rujna zaronile u minus su: Partner banka, Credo banka i Kreditna banka Zagreb.

Partner banka

Credo banka

Kreditna banka Zagreb


Input: Još krajem lipnja, pokazuju privremeni podaci Hrvatske narodne banke (HNB), dobit prije oporezivanja ovih banaka bila je između jednog i pet milijuna kuna.

Hrvatske narodne banke

HNB


Input: Najveći gubitaši su, pak, Banka kovanica i Croatia banka.

Banka kovanica

Croatia banka


Input: Banka kovanica je kraj rujna dočekala s gubitkom prije oporezivanja od 37,6 milijuna kuna, a Croatia banka s gubitkom od 25,2 milijuna kuna.

Banka kovanica

Croatia banka


Input: Adekvatnost kapitala banaka koje posluju s minusom je relativno zadovoljavajuća, mada se ona u slučajevima Karlovačke i Credo banke bliži graničnim vrijednostima.

Karlovačke

Credo banke


Input: Na razini cijelog bankovnog sustava ta je mjera stabilnosti ponešto snižena u odnosu na kraj lipnja no još uvijek iznosi sasvim solidnih 18,67 posto.


Input: Ukupna aktiva poslovnih banaka je krajem rujna iznosila 384,2 milijarde kuna, pokazuju podaci HNB-a.

HNB-a


Input: Od početka godine ta je aktiva porasla skromnih 1,6 posto.


Input: Među šest najvećih banaka, koje imaju aktivu veću od 25 milijardi kuna, rast veći od prosjeka sustava zabilježila je samo najveća među njima, Zagrebačka banka.

Zagrebačka banka


Input: U devet mjeseci aktiva te banke porasla je za 2,1 posto na 94,8 milijardi kuna.


Input: Ostale su velike banke bilježile rast manji od prosjeka sustava, a neke od njih čak i pad aktive.


Input: Vrijedi istaknuti i da se borba za četvrto mjesto po visini aktive između Raiffeisen i Hypo Alpe-Adria banke dodatno zaoštrila.

Raiffeisen

Hypo Alpe-Adria banke


Input: RBA je krajem rujna imala aktivu od 39,04 milijardi kuna, a Hypo Alpe-Adria banka tek 80 milijuna kuna manju.

RBA

Hypo Alpe-Adria banka


Input: Na polugodištu ta je razlika bila desetak puta veća.


Input: Podaci o dobiti prije oporezivanja pokazuju da je ukupna dobit svih banaka ove godine desetak posto niža nego u prvih devet mjeseci prošle godine.


Input: Do kraja rujna je ta dobit dosegnula 3,45 milijardi kuna, dok je lani iznosila 3,81 milijardu.


Input: Zagrebačka banka ostala je jedina čija je, kao i lani, dobit bila viša od milijardu kuna.

Zagrebačka banka


Input: No, za razliku od lani kad je iznosila 1,4 milijardi, ove je godine ona tek premašila milijardu.


Input: Ugodno su iznenađenje, među najvećih šest banaka, već spomenute Raiffeisen i Hypo Alpe-Adria banke, koje su usprkos otežanim uvjetima poslovanja uspjele ostvariti višu dobit prije oporezivanja.

Raiffeisen

Hypo Alpe-Adria banke


Input: Kod RBA ona je porasla sa 390,9 milijuna kuna lani na 433,8 milijuna kuna ove godine, a kod Hypo banke dobit je skočila sa 207,4 na gotovo 244 milijuna kuna.

RBA

Hypo banke


Input: No nad ovakve pozitivne vijesti još se uvijek nadvija zloglasan podatak o sve većem broju banaka koje posluju s gubitkom.


Input: Ta je situacija posebno zabrinjavajuća kod onih koje te gubitke bilježe već nekoliko uzastopnih tromjesečja.


Input: Sudbina tih banaka vrlo je neizvjesna, a opcija je mnogo.


Input: Najbolja bi bila da se te banke spoje s nekim većim bankama koje bi možda mogle imati interesa u ovakvom načinu širenja.


Input: Prinudne uprave ili stečajevi lošija su rješenja, no još uvijek bolja od beskonačne agonije i gomilanja gubitaka.


Input: PBZ uvela je tako bankarsku uslugu PBZ365@NET za čije je korištenje potrebno biti vlasnik ili opunomoćenik tekućeg ili žiroračuna u Privrednoj banci Zagreb s urednim poslovanjem, te popuniti pristupnicu koja se predaje u matičnu poslovnicu u kojoj je otvoren račun.

PBZ

Privrednoj banci Zagreb


Input: Zagrebačka banka pokrenula je uslugu E-ZABA koja također omogućava vođenje računa i obavljanje bezgotovinskog kunskog i deviznog platnog prometa putem Interneta.

Zagrebačka banka

E-ZABA


Input: Usluga E-ZABA internetskog bankarstva omogućuje trenutno izvršenje naloga u korist računa primatelja unutar banke te ostala obavljanja domaćeg i deviznog platnog prometa.

E-ZABA


Input: Sa 215.000 korisnika internetskog bankarstva, više od 160.000 korisnika telefonskog bankarstva, 240.000 korisnika SMS usluge te najveću mrežu od 550 bankomata, E-ZABA danas predstavlja vodeću financijsku instituciju na području direktnog bankarstva.

E-ZABA


Input: Hypo Alpe-Adria-Bank ima uslugu HYPOnet internetskog bankarstva namijenjenu svim pravnim subjektima koji imaju otvoren kunski i ili devizni račun u toj banci za obavljanje domaćeg i deviznog platnog prometa.

Hypo Alpe-Adria-Bank

HYPOnet


Input: Prema posljednjim podacima iz Hypo-Alpe-Adria banke, HYPOnet uslugom internetskog bankarstva služi se više od 10.000 korisnika.

Hypo-Alpe-Adria banke

HYPOnet


Input: Za sljedeću godinu planira se koncentracija na uvođenje novih funkcionalnosti u okviru postojećih usluga i općenito poboljšanje postojećih usluga radi njihova daljnjeg prilagođavanja zahtjevima korisnika.


Input: RBA kontinuirano ostvaruje porast broja korisnika internetskog bankarstva, a prema posljednjim podacima, ukupno je zabilježeno nešto više od 45 tisuća korisnika, od čega se gotovo 30.000 odnosi na stanovništvo, a ostatak na pravne osobe.

RBA


Input: U 2006. godini RBA planira proširenje usluge internetskog bankarstva novim produktima i uslugama, što je prvenstveno ciljano na pravne osobe koje sve više koriste internetsko bankarstvo kao primaran način komunikacije s bankom.

RBA


Input: Erste NetBanking usluga internetskog bankarstva Erste banke zabilježila je samo od početka godine do sredine rujna porast broja korisnika navedene usluge za 36 posto na gotovo 27.000 korisnika, koji su prepoznali prednosti navedene usluge.

Erste NetBanking

Erste banke


Input: U Erste banci i dalje očekuju porast broja korisnika navedene usluge internetskog bankarstva, a i interes klijenata za mBanking, mobilno bankarstvo - jedinu uslugu te vrste u Hrvatskoj koja će početkom prosinca biti dostupna svim klijentima.

Erste banci

mBanking

Hrvatskoj


Input: Ovisno o broju zadanih naloga, svaka fizička, odnosno pravna osoba značajno štedi koristeći uslugu internetskog bankarstva Erste NetBanking u odnosu na obavljanje transakcija putem šaltera.

Erste NetBanking


Input: Volksbanka uskoro izlazi s novom verzijom internetskog bankarstva koja će omogućiti više različitih pregleda, naloga kao i pohranjivanja predložaka, a paralelno će izdavanjem čip kartice po tekućim računima omogućiti građanima identifikaciju i odobravanje plaćanja.

Volksbanka


Input: Za plaćanja drugima članicama grupe pojedine banke uglavnom ne zaračunavaju naknade, bez obzira na način plaćanja.


Input: Jednako tako, naknada se ne zaračunava ni za plaćanja u humanitarne svrhe.


Input: Pristupnine banke naplaćuju u rasponu od nula do 45 kuna, a mjesečne članarine kreću se u rasponu od nula do 20 kuna.


Input: U PBZ-u mjesečna naknada stoji osam kuna, a upisnina 45 kuna.

PBZ-u


Input: Usluge internetskog bankarstva jeftinije su i do četiri puta od šalterskih.


Input: Usluga internetskog bankarstva E-Zaba za građane ugovara se bez naplate pristupnine, a mjesečna naknada stoji deset kuna.

E-Zaba


Input: Za prijenose na račun poduzeća s računom unutar banke klijent plaća 0,50 kuna, a prijenos na račune drugih banaka stoji kunu po nalogu.


Input: Za pravne je osobe trošak pristupnine servisu internetskog bankarstva besplatan u Erste NetBankingu, servisu Volks@bank i E-Zabi, dok se mjesečne naknade za te servise kreću u rasponu od nula do 30 kuna.

Erste NetBankingu

Volks@bank

E-Zabi


Input: U odnosu na prethodni kolovoz rujanski promet u maloprodaji smanjen je 10,9 posto.


Input: Populaciju, rastrošnu višestruko iznad osobnih mogućnosti mnogi su godinama opominjali i pozivali na štednju, no odjeka nije bilo.


Input: Još donedavno obuću, odjeću, torbe i ostale (ne) potrebne sitnice čija je cijena prelazila visinu prosječne plaće kupovalo se avanturistički na 36 do 60 obroka.


Input: Kako bi se okruženju svjedočio visoki standard i provocirala zavist.


Input: A onda se dogodila recesija.


Input: S njom je stiglo i otrežnjenje u kojem se događa povijesno neviđeni rasplet.


Input: Nezaposlenost hvata nove rekorde, pada potrošnja, a raste štednja u bankama.


Input: Je li tome uzrok strah od posljedica globalne krize ili su presudniji ovdašnji 'endemski rizici'?


Input: Taj detalj gotovo je nevažan.


Input: Dogodio se i za očekivati je da će imati dugoročnu i poučnu rolu.


Input: Država smo koju nastanjuje populacija brojna tek za predgrađe neke veće europske metropole, a 64 posto od 1,52 milijuna zaposlenih ima mjesečna primanja ispod razine nacionalnog prosjeka koji je za kolovoz iznosio tek 5391 kunu.


Input: Uz to, 51 posto od 1,19 milijuna umirovljenika paralelno dobije manje od 2000 kuna.


Input: Stoga je nemoguće sanjati visoki standard, pogotovo dodaju li se uz spomenute brojke i podaci o armiji nezaposlenih.


Input: U potrazi za poslom u tom ešalonu opet dnevno stupa više od 304.000 osoba.


Input: "Prije krize svaka nova kreditna linija u kratkom je roku donosila rast.


Input: Lani smo pak češće telefonom odgovarali na upite znatiželjnika nego što smo s klijentima konkretno ugovarali kredite, dok nam, kako 2010. odmiče, telefoni sve rjeđe zvone".


Input: Ovako je situaciju u vlastitoj kući opisao zaposlenik jedne banke, rangirane među pet najvećih unutar grupacije.


Input: Nekakav zaokret, blagi rast potrošnje, kaže, nemoguće je očekivati prije druge polovice 2012.


Input: Danas, na izmaku 2010. vidljivo je doista koliko je kriza ohladila Hrvate od opsesivnog šopinga.

Hrvate


Input: Tome svjedoče i oprezne najave trgovaca.


Input: Bit će, otkrivaju, zadovoljni ostvare li i najmanji pomak u odnosu na prošlogodišnji učinak.


Input: Prema njihovu istraživanju indeksa optimizma građana i zadovoljstva trgovačkim lancima, građani su najoptimističniji bili također u siječnju prošle godine kada je indeks iznosio 42,3, dok je najniži bio u studenom s vrijednošću 36,5.


Input: U prosincu prošle godine hrvatski kupci najzadovoljniji su bili trgovačkim lancem InterSpar koji je dobio prosječnu ocjenu 4,32.

InterSpar


Input: Slijede ga Hipermarketi Coop sa 4,72 i Metro sa 4,19.

Coop

Metro


Input: U tom ocjenjivanju najlošije su prošli Diona, koja je dobila prosječno samo 3,78 te trgovački lanac KTC s ocjenom 3,84.

Diona

KTC


Input: Ostali trgovački lanci smjestili su se između tih krajnosti.


Input: Kada su se morali izjasniti o osobinama trgovačkog lanca zbog kojih su ga ocijenili višom ili nižom ocjenom, potrošači su općenito bili najzadovoljniji s radnim vremenom koje je u istraživanju dobilo ocjenu 4,2.


Input: Kako je anketa provedena sredinom prosinca, ne čudi da su kupci posebno isticali radno vrijeme jer osim što se radilo nedjeljom i praznicima, neke trgovine su u predblagdansko vrijeme radile i produženo.


Input: Nakon radnog vremena kupci su najzadovoljniji ljubaznošću osoblja.


Input: U Austriji grupa poduzetnika može osnovati energetsku tvrtku ili, još bolje, u selima zemljoradničku zadrugu jer tada dobivaju i poticaje od Ministarstva poljoprivrede, kada se odluče na kogeneracijsku elektranu za grijanje i prodaju struje.

Austriji

Ministarstva poljoprivrede


Input: Moraju imati zemljište na kojem će izgraditi kotlovnicu, kupiti kotlovsko postrojenje i investirati u toplovode do korisnika.


Input: Danas je sve kompjuterizirano i radi automatski, a potrošnja topline mjeri se kod svakog potrošača u kilovat satima kao i struja.


Input: Investitorima se uloženi kapital obično vrati već kroz priključne takse koje plaćaju korisnici, dok se ostatak investicije pokrije poticajima i povoljnim kreditima.


Input: Društvo ili zadruga dobiva poticaje od regije i ministarstava, a bilo je dosta projekata koji su u početnoj fazi dobivali i bespovratna sredstva EU.

EU


Input: Primjerice, općina Preddvor u Sloveniji je uvela kompletno grijanje na šumsku biomasu koje je bilo financirano iz fondova EU.

Preddvor

Sloveniji

EU


Input: Kotao za grijanje jednog manjeg mjesta jačine između 4 i 5 megavata košta oko 800.000 eura, ali treba dodati još i dalekovode.


Input: U Hrvatskoj postoje mogućnosti koje su možda i bolje nego u Austriji jer dosta gradova ima toplinske mreže i mogli bi se zamijeniti samo kotlovi na biomasu.

Hrvatskoj

Austriji


Input: Bio sam u Slavonskom Brodu gdje bi to bilo idealno, ali grad je investirao zamjenu mazuta plinom.

Slavonskom Brodu


Input: Osim toga Hrvatske šume osnovale su tvrtku Šumska biomasa koja pročišćuje šume i proizvodi biomasu kao vrlo atraktivno gorivo koje se može koristiti za takva postojenja.

Hrvatske šume

Šumska biomasa


Input: Puno sam radio u Hrvatskoj i bivšoj Jugoslaviji na industrijskim postrojenjima u drvnoj industriji.

Hrvatskoj

Jugoslaviji


Input: U Hrvatskoj surađujem s Hrvatskim šumama koje su investitor u dva postojenja za grijanje neindustrijskih potrošača.

Hrvatskoj

Hrvatskim šumama


Input: To su u Ogulinu gdje se griju uprava HŠ i nekoliko kuća te u Gospiću gdje se griju isto uprava HŠ, neke kuće i škole.

Ogulinu

Gospiću

HŠ

HŠ


Input: Kotlovi su naši, a investitor je HŠ.

HŠ


Input: Radimo na nekoliko projekata na postrojenjima za proizvodnju električne i toplinske energije.


Input: Od šumske biomase će se raditi peleti, a od onog što ostaje i što je manje vrijedno proizvodit će se toplina koja će se koristiti za sušenje piljevine za pelete.


Input: Struja će se prodavati HEP-u po poticajnoj cijeni.

HEP-u


Input: Hrvatska naime ima jako dobar tarifni sustav s poticajnim cijenama za struje iz obnovljivih izvora.

Hrvatska


Input: Koliko znam ovdje još nema takvog proizvođača koji bi prodavao struju HEP-u.

HEP-u


Input: No, do proljeća će u Udbini proraditi elektrana Stjepana Hrešća snage jednog megavata.

Udbini

Stjepana Hrešća


Input: To je optimalna veličina postrojenja zato što se šumska biomasa nalazi u krugu od 100 kilometara.


Input: Protivnik sam gradnje velikih elektrana na šumsku biomasu zato što se ne može iskoristiti toplina koja se proizvodi nego se ona uništava.


Input: Smisao kogeneracije je da se sva toplina koja nastaje iskoristi jer tada je dobit najveća kao i isplativost ulaganja, a i čuva se okoliš.


Input: Sva postrojenja koja smo mi radili u EU su veličine do 2,5 megavata električne i do 15 megavata toplinske energije.

EU


Input: Ima samo jedna u Beču, no to je bila više politička odluka.

Beču


Input: Tvrdim da 20 megavata elektrana nije optimalna ekonomski, tehnički ni u odnosu na zaštitu okoliša.


Input: Postoje dakako proizvođači koji su isporučili elektrane i snage 20 megavata, ali to su naručile drvne industrije koje režu i do pet milijuna kubičnih metara drva.


Input: Takve elektrane imaju još i velike tvornice papira.


Input: Za usporedbu, najveća hrvatska pilana reže tek oko 100.000 kubika drva.


Input: Zagreb ima nekoliko toplana i neke od njih mogle bi također koristiti biomasu.

Zagreb


Input: Govori se da bi se u Velikoj Gorici napravila toplana s jedan ili dva megavata električne struje i 10 megavata topline za grijanje.

Velikoj Gorici


Input: To bi bilo optimalno i s time je recimo usporediv grad Lienz u istočnom Tirolu koji se grije na biomasu i ima dvije kogeneracije koje rade cijele godine.

Lienz

Tirolu


Input: Skoro svi turistički centri u Austriji griju se, a neki imaju i struju od drvne biomase.

Austriji


Input: Turisti koji ljeti dolaze dive se kako su nam šume čiste jer se pročišćavaju i ta se sječka koristi za bioenergiju.


Input: Kohlbach je dosada u Hrvatskoj isporučio kotlovska postrojenja za više industrija koje ih koriste za toplinu, grijanje, i tehnološke potrebe.

Kohlbach

Hrvatskoj


Input: To su, recimo, FinvestCorp u Gerovu, PM Lignum u Ogulinu, Hrast Puklavec u Donjem Martijancu, DI Čazma u Čazmi, Drvenjača u Fužinama, Ravna u Ravnoj Gori, Pana u Čakovcu i Lokve prozori u Lokvama.

FinvestCorp

PM Lignum

Hrast Puklavec

DI Čazma

Drvenjača

Ravna

Pana

Lokve prozori

Gerovu

Ogulinu

Donjem Martijancu

Čazmi

Fužinama

Ravnoj Gori

Čakovcu

Lokvama


Input: Prvo kogeneracijsko postojenje bit će u Udbini, dva su u fazi narudžbe, a za petnaestak imamo ponuda.

Udbini


Input: Neki ljudi vjeruju u jednog boga, drugi u više njih.


Input: Jedni se smatraju agnosticima i ne žele se izjasniti, a drugi su pak ateisti.


Input: Svi moraju živjeti zajedno.


Input: A taj zajednički život mora, na temelju Deklaracije o pravima Čovjeka i građanina, osigurati svima i slobodu savjesti i jednaka prava.

Deklaracije o pravima Čovjeka i građanina


Input: Sloboda savjesti isključuje svaki vjerski ili ideološki utjecaj.


Input: Jednakopravnost je nespojiva s privilegiranim isticanjem jednog religijskog vjerovanja ili ateizma.


Input: Država, stvar zajednička svima, kao što dobro kaže latinska izreka respublica, bit će dakle neutralna na vjerskom planu: neuter, također na latinskom, znači upravo "ni jedan ni drugi".


Input: Ta vjerska neutralnost ujedno je i jamstvo nepristranosti i uvjet da se svatko, bez obzira na svoje duhovno uvjerenje (ateistički humanizam ili vjerski humanizam na primjer), može prepoznati u toj republici, ili državi, čiji se svi pripadnici tako nalaze u ravnopravnom položaju.


Input: Međutim ako sloboda savjesti isključuje svako prisilno ili zabranjeno vjerovanje, ona se time određuje isključivo na negativan način.


Input: Njena pozitivna definicija preuzima problematiku intelektualne i moralne autonomije, onakve kakvom je nastoji promicati javno obrazovanje, ali i politika koja može osigurati svima egzistencijalne uvjete za dostatno samoispunjenje.


Input: Što se jednakopravnosti tiče, ona također proizlazi iz tih dviju težnji.


Input: Laička emancipacija ne svodi se dakle na minimalni pravni mehanizam ni na puku suzdržanost države.


Input: Ona radije zahtijeva pravedan omjer svojih polja djelovanja.


Input: U 2011. potražnja bi trebala rasti za 1,05 milijuna barela dnevno, čime je potvrđena važeća prognoza.


Input: "Usprkos mjestimičnim previranjima i posrtanjima, oporavak svjetskog gospodarstva i dalje podupire potrošnju nafte", konstatirao je OPEC u redovnom mjesečnom izvješću o tržištima nafte.

OPEC


Input: Rast potražnje u ovoj godini temelji se na nešto snažnijem gospodarskom rastu u prvoj polovini godine, koji su potaknule poticajne mjere, ističu u OPEC-u.

OPEC-u


Input: U sljedećoj će pak godini potražnju pritisnuti niže stope rasta u pojedinim zemljama, poboljšana energetska učinkovitost i očekivana pojačana potrošnja alternativnih izvora energije, tumače u naftnom kartelu.


Input: Pritom će rast potražnje u prvom redu ovisiti o kineskoj energetskoj politici dok je potražnja u SAD-u "potpuna nepoznanica".

SAD-u


Input: Tema neizvjesnog gospodarskog oporavka dominirat će i sastankom OPEC-a u četvrtak u Beču.

OPEC-a

Beču


Input: Sudeći po izjavama njihovih dužnosnika, ne očekuju se nikakve promjene proizvodne politike.


Input: Tako je saudijski ministar za naftu Ali al-Naimi izjavio da je zadovoljan tržištem nafte.

Ali al-Naimi


Input: Cijene između 70 i 80 dolara idealne su, naglasio je saudijski ministar, nagovijestivši da najmoćnija članica naftnog kartela ne planira inzistirati na njihovoj višoj vrijednosti.


Input: Zbog važnosti koju dinamičko upravljanje investicijskim potencijalom energetskog sektora može imati na ukupan rast BDP-a Hrvatske posebnu pozornost treba usmjeriti na elektroenergetske objekte veće snage.

Hrvatske


Input: Privlačenje privatnoga kapitala za planirane investicije u tom sektoru bit će velik izazov jer su mogućnosti financiranja takvih projekata smanjene zbog globalne krize.


Input: Stoga će za privlačenje inozemnoga kapitala biti ključna uloga države kroz osiguranje dugoročne političke i makroekonomske stabilnosti te usvajanjem jasnoga regulativnog okvira otvorenog tržišta električne energije.


Input: Vlada je najavila golem ciklus investicija u energetskom sektoru veći od 3,8 mlrd. eura, a za njih treba privući strane investitore.

Vlada


Input: U tvrtkama koje upravljaju objektima za prijenos energije država bi trebala zadržati kontrolni paket, a proizvodnju nakon restrukturiranja HEP-a bilo bi dobro potpuno privatizirati, i tu vidim mogućnost investiranja stranoga kapitala.

HEP-a


Input: Važno je završiti modernizaciju rafinerija.


Input: Dugoročno se opskrba Hrvatske može povećati gradnjom infrastrukturnih objekata poput naftovoda Družba Adria, plinovoda Južni tok i spajanjem na plinski sustav EU.

Hrvatske

Družba Adria

EU

Južni tok


Input: Nekoliko je pravaca za relativno brz razvoj energetike.


Input: O nafti i plinu, s obzirom na moju buduću ulogu u NO-u Ine, ne bih govorio.

Ine


Input: Ostaju alternativni oblici energije pred kojima je široka paleta mogućnosti.


Input: Postoje već projekti i inicijative malih developera, no sporo se kreću zbog administracije, problema s investiranjem i nedostatnog interfacea s HEP-om.

HEP-om


Input: Država treba osnovati novu tvrtku zelenu Inu, samo za projekte obnovljive energetike.

Inu


Input: Za svaki projekt država bi bila partner u omjeru ne ispod 50 %, jamčeći pritom ulogom u zemljištu, infrastrukturi, spojem na HEP i dozvolama.

HEP


Input: Tržište treba demonopolizirati, na razini izvršne vlasti donijeti program povezivanja s transnacionalnim projektima gdje je još moguće, a u javnosti razbiti uvriježenu famu da smo energetski bogati.


Input: HEP je nužno demontirati na tri cjeline: proizvodnju, distribuciju i prijenos.

HEP


Input: Pritom nema razloga ne uvesti konkurenciju u proizvodnji te koncesijski model u distribuciji za pojedina područja.


Input: Nužno je racionalizirati i privatizirati sustav lokalne distribucije plina te riješiti odnos Ine i države.

Ine


Input: Janafu je potreban strateški partner, a treba završiti i sapunicu LNG terminal.

Janafu


Input: Takav je slučaj, primjerice, iznos potpora namijenjenih razvoju obrta u Hrvatskoj koji je na istoj razini od 6,5 milijuna kuna prenijet s Ministarstva na HAMAG.

Hrvatskoj

Ministarstva

HAMAG


Input: I poticanje konkurentnosti zadruga preneseno je na HAMAG, no koliko je vidljivo, stavka je s ovogodišnjih 4,5 milijuna kuna podijeljena između HAMAG-a i Ministarstva, a svaki će dobiti po dva milijuna kuna za tu namjenu.

HAMAG

HAMAG-a

Ministarstva


Input: Skok na stavkama HAMAG-a imaju i jamstva za malo gospodarstvo, kojima agencija jamči kreditorima u slučajevima kada poduzetnici ne raspolažu s dovoljno instrumenata osiguranja za povrat kredita.

HAMAG-a


Input: Za ovu godinu HAMAG je iz riznice za tu namjenu dobio 2 milijuna kuna, a u 2011. raspolagat će sa 20 milijuna kuna.

HAMAG


Input: Kreatori proračuna opravdali su takav skok podacima da je ove godine sa 140 odobrenih jamstava HAMAG osigurao 570 milijuna kuna vrijedne investicije u malom gospodarstvu, a iduće godine ciljana je vrijednost povećati broj jamstava na 200 i osigurati ulaganja u vrijednosti 730 milijuna kuna.

HAMAG


Input: Predviđa se 23,3 milijuna kuna za jačanje konkurentnosti, što je smanjenje sredstava namijenjenih za taj u HAMAG-u godinama najznačajniji program.

HAMAG-u


Input: U 2009. je, primjerice, po tom programu poduzetnicima isplaćeno 55,7 milijuna kuna, a u ovoj godini već je plaćeno 61,6 milijuna kuna, od inače ukupno 89,9 milijuna kuna odobrenih sredstava po šest projekata koje je HAMAG provodio.

HAMAG


Input: U državnim institucijama službeno nisu htjeli komentirati promjene i preraspodjele sredstava namijenjenih malom gospodarstvu, no pojedine brojke doista zbunjuju.


Input: Primjerice, u proračunu Ministarstva gospodarstva s ovogodišnjih 326 milijuna kuna u idućoj godini za jačanje konkurentnosti poduzetništva namijenjeno je tek 175,67 milijuna kuna.

Ministarstva gospodarstva


Input: No u vladinim krugovima uvjeravaju kako je riječ o preraspodjeli na druge korisnike poput HAMAG-a te sadržanoj promjeni nekih programa, ali će ukupna sredstva za malo gospodarstvo biti čak i za 700.000 kuna iznad ovogodišnje razine.

HAMAG-a


Input: Konkretna preraspodjela sredstava, tvrde naši izvori, bit će vidljivija kada se bude početkom godine donosio Operativni plan za malo i srednje poduzetništvo, na temelju kojega će se i raspisivati natječaji.

Operativni plan za malo i srednje poduzetništvo


Input: Poduzetnicima će u 2011. iz proračuna biti dostupna ista razina subvencija za poduzetničke kredite, točnije 41,5 milijuna kuna, dok su sredstva za poticanje ženskog poduzetništva, nakon lanjskoga iznimnog interesa za taj program, povećana sa 6 na 9,3 milijuna kuna.


Input: Osjetan pad bilježi se na stavkama za ulaganja u poduzetničke zone, za koje je s ovogodišnjih 74,2 proračunski fond smanjen na 50 milijuna kuna.


Input: Odgovor je to Vlade na zastupničko pitanje HNS-ove zastupnice Vesne Pusić koju su zanimali iznosi i strukture proračunskih troškova u prošloj godini na vjerske zajednice u Hrvatskoj.

Vlade

HNS-ove

Vesne Pusić

Hrvatskoj


Input: Usporedbe radi, za rad svih parlamentarnih stranaka iz proračuna se izdvojilo 54 milijuna kuna, odnosno, sedam puta manje nego za Katoličku crkvu.

Katoličku crkvu


Input: Lošije od Kaptola u raspodjeli proračunskog novca 2008. godine prošli su, primjerice, i Vlada koja je na raspolaganju imala 289 milijuna kuna, Sabor 177, a Ured predsjednika 55 milijuna kuna.

Kaptola

Vlada

Sabor

Ured predsjednika


Input: Ostale vjerske zajednice podijelile su desetak puta manji iznos, oko 30,5 milijuna kuna, od kojih je 17 milijuna kuna otišlo Srpskoj pravoslavnoj crkvi, a Islamskoj zajednici 5,5 milijuna kuna.

Srpskoj pravoslavnoj crkvi

Islamskoj zajednici


Input: Slijedom Ugovora sa Svetom stolicom Ministarstvo financija Katoličkoj je crkvi isplatilo 314,48 milijuna kuna, a preostalih 68 milijuna kuna donacije su Ministarstava kulture, znanosti te zdravstva, te sredstva koja je Vlada dijelila iz proračunske rezerve temeljem posebnih odluka.

Ugovora

Svetom stolicom

Ministarstvo financija

Katoličkoj je crkvi

Ministarstava kulture

Vlada


Input: U Vladi se uvriježilo pravilo da donacije vjerskim zajednicama utvrđuje na zatvorenim sjednicama, a u 2008. pale su odluke o 21 donaciji u iznosu od 15,7 milijuna.

Vladi


Input: Iz proračunskih zaliha išlo je i 12,5 milijuna kuna kroz 19 donacija katoličkim župama, samostanima i Caritasu.

Caritasu


Input: Zanimljivo je kako Vesni Pusić u Vladinom odgovoru nisu dostavljeni podaci koliko MUP i MORH troše na Vojni ordinarijat, koji su prema sporazumu s Vatikanom dužni uzdržavati.

Vesni Pusić

Vladinom

MUP

MORH

Vojni ordinarijat

Vatikanom


Input: U proračunu Ministarstva unutarnjih poslova samo je navedeno milijun kuna za ordinarijat, dok smo naknadno iz Ministarstva obrane dobili informaciju da je za funkcioniranje Vojnog ordinarijata izdvojeno oko 6,4 milijuna kuna, i to bez iznosa za plaće na Ksaveru, koje su i dalje nedostupne javnosti.

Ministarstva unutarnjih poslova

Ministarstva obrane

Vojnog ordinarijata

Ksaveru


Input: Ljerka Puljić, starija izvršna potpredsjednica Agrokora, je među onima što su zagovarali snažnu šok terapiju jer se iza toga 'uvijek dogodi nešto pozitivno'.

Ljerka Puljić

Agrokora


Input: "Tebamo ubrzati promjene, ojačati i repozicionirati privatni sektor, dati mu prioritet, priznati mu da snosi rizike i dati mu pravo na profite", rekla je Puljić, snažno se založivši za pokretanje novog investicijskog ciklusa bez kojeg neće biti izlaska iz krize i novih radnih mjesta.

Puljić


Input: Ispravila je one koji smatraju da je napala male subjekte u prehrambenoj industriji rekavši da zapravo tvrdi da trebaju veliki kako bi živjeli i mali.


Input: "Nastojimo raditi transfer znanja i tehnologije što mali ne mogu isfinancirati", rekla je Puljić.

Puljić


Input: Franjo Luković, predsjednik Uprave Zagrebačke banke, zaključio je kako treba tražiti kratkoročna rješenja, jer je sve ostalo predugo.

Franjo Luković

Uprave Zagrebačke banke


Input: I on se složio da treba napraviti analizu koja bi razlučila neuspješne od uspješnih.


Input: "Sve razvojne strategije rade se tako da se nakon analize gradi na snagama, a ne na slabostima.


Input: Suprotno od socijalne politike pomaganja nejakih, u gospodarskoj politici intuitivno je pomagati one koji mogu biti još jači ", kaže Luković koji se osvrnuo i na olako zaduživanje države.

Luković


Input: "Fascinira me s kojom se lakoćom donose odluke o dodatnom zaduživanju, pogotovo javnog sektora.


Input: Istodobno postoje ogromni resursi i potencijalni koji nisu aktivirani u hrvatskom gospodarstvu ", rekao je Luković, dodajući kako bi trebalo aktivirati potencijale u poljoprivredi, turizmu, energetici i transportu.

Luković


Input: Darinko Bago, predsjednik Udruge hrvatski izvoznici i čelnik Končara, nije podržao tezu o šok terapiji.

Darinko Bago

Udruge hrvatski izvoznici

Končara


Input: "Nisam za šokove ni revoluciju.


Input: Ne znam je li ijedna revolucija uspjela u svijetu, one su uglavnom pojele svoju djecu.


Input: Nama treba evolucija ", zaključio je Bago.

Bago


Input: Potpredsjednik Vlade Ivan Šuker je naglasio da Hrvatskoj treba novi model investicija, da je model državnog poticanja ulaganja naprosto potrošen, ali je ponovno podsjetio na strukturne probleme hrvatskog gospodarstva naslijeđene iz prošlosti koje naprosto treba riješiti.

Vlade

Ivan Šuker

Hrvatskoj


Input: Ilustrirao je to primjerom brodogradnje u koju su, prema njegovim riječima, hrvatski porezni obveznici u proteklih osam godina, uključujući i obveze koje će tek doći na naplatu, upumpali 24 milijarde kuna.


Input: Naveo je i problem 1,2 milijuna umirovljenika koje Hrvatska ne može naprosto prebrisati iako su svi svjesni da u ovako definiranom modelu izdvajanja za mirovine to stvara proračunski manjak od 16 milijardi kuna godišnje.

Hrvatska


Input: Poručio je da Vlada poduzetnicima stoji na dispoziciji za sve njihove probleme.

Vlada


Input: Početkom tjedna euro je bio pod snažnim pritiskom dužničkih problema Irske.

Irske


Input: Irska je morala spašavati tri od šest svojih velikih banaka koje su se našle pred kolapsom zbog sloma tamošnjeg tržišta nekretnina, pa sada mora uvesti mjere stroge proračunske štednje.

Irska


Input: No, zasad odbija pomoć Europske Unije.

Europske Unije


Input: Zbog toga je euro bio pod snažnim pritiskom, pa je početkom tjedna njegov tečaj potonuo na samo 1,3446 dolara, najnižu razinu u 7 tjedana.


Input: No, polovicom tjedna Irska je, ipak, pristala na suradnju s timom stručnjaka iz EU-a i Međunarodnog monetarnog fonda, pa na tržištima prevladava uvjerenje da će uskoro biti donesena odluka o pomoći Irskoj da prevlada krizu.

Irska

Irskoj

EU-a

Međunarodnog monetarnog fonda


Input: Misija EU-a i MMF-a od četvrtka analizira državne financije te zemlje kako bi pomoć bila spremna u slučaju da je Dublin službeno zatraži.

EU-a

MMF-a

Dublin


Input: To je pozitivno utjecalo na europsku valutu, a analitičari ističu da bi dogovor o paketu pomoći dao dodatnu podršku euru.


Input: Ako pak izostane, euro bi se mogao ponovno naći pod pritiskom.


Input: Irska je vlada najavila nastavak razgovora idućega tjedna, a ministar financija Brian Lenihan kazao je u govoru u parlamentu kako vlada još uvijek nije došla do točke u kojoj joj treba zajam.

Irska je vlada

Brian Lenihan


Input: "Na tržištu vlada mir u očekivanju skorašnjeg razrješenja problema irskih banaka, što je potaknulo jačanje apetita za rizikom i rast vrijednosti eura, koji bi mogao dosegnuti i 1,40 dolara", ocjenjuje Lee Hardman, valutni strateg u Bank of Tokyo-Mitsubishi UFJ.

Lee Hardman

Bank of Tokyo-Mitsubishi UFJ


Input: No, neizvjesnosti su i dalje prisutne, te neki analitičari ističu da će tržišni igrači čak i uz brzi dogovor o rješenju irskog pitanja nastaviti brinuti zbog izloženosti gospodarstava pojedinih članica eurozone dužničkoj krizi, što posebno vrijedi za Portugal i Španjolsku.

eurozone

Portugal

Španjolsku


Input: Ocijenio je kako knjiga po svom obuhvatu ima enciklopedijsku širinu i dubinu, a govori o najvažnijem svjetskom događaju s kraja 20. stoljeća.


Input: Primjećuje i kako su događaji na našim prostorima, odnosno raspad Jugoslavije, bili dijelom ruske kapitalističke revolucije, ali smo previše bili zaokupljeni svojim problemima da bismo je bitnije uočili.

Jugoslavije


Input: Ova je knjiga izvrstan prikaz Rusije proteklih desetljeća, ali i svega s čime su se tranzicijske zemlje susretale proteklih godina, rekao je glavni urednik i član Uprave Poslovnog dnevnika Darko Markušić.

Rusije

Uprave Poslovnog dnevnika

Darko Markušić


Input: Pojasnio je kako je upravo ta knjiga prva u novoj biblioteci jer je Poslovni dnevnik jedine hrvatske novine u čijem fokusu uistinu nije samo Hrvatska.

Poslovni dnevnik

Hrvatska


Input: Budući da u Poslovnom dnevniku pišu i strani autori, i političari i ekonomisti, pa i Åslund, riječ je o logičnom nastavku suradnje, ali i dodatku uspješnoj suradnji (tjedni prilog ponedjeljkom) Poslovnog dnevnika s New York Timesom.

Poslovnom dnevniku

Poslovnog dnevnika

New York Timesom

Åslund


Input: Na predstavljanju knjige, u društvu savjetnika u Veleposlanstvu Ruske Federacije Aleksandra Botjanovskija, svoje doživljaje iz Rusije prepričali su i promotori knjige Davor Štern i Mladen Pejnović.

Veleposlanstvu Ruske Federacije

Aleksandra Botjanovskija

Davor Štern

Mladen Pejnović

Rusije


Input: Njih su profesionalne karijere osamdesetih i devedesetih odvele u Rusiju, odnosno tada SSSR.

Rusiju

SSSR


Input: Anegdotama iz vlastita života dali su dodatno svjedočanstvo o revoluciji koju je Åslund opisao.

Åslund


Input: Štern je kazao da knjiga vrlo realno oslikava kako je jedna zemlja iz najdubljega komunizma prešla u najdublji kapitalizam.

Štern


Input: Bila je to revolucija naočigled, prisjetio se Štern, ili točnije, anarhija, jer je čvrsta autokratska država prestala funkcionirati.

Štern


Input: Pohvalio je povijesnu ulogu Borisa Jeljcina koji je u tom trenutku preuzeo kontrolu nad državom kojom je upravljala mafija i uspio zaustaviti raspad Rusije.

Borisa Jeljcina

Rusije


Input: No i njemu je istekao rok trajanja pa su mu, kaže, došli dečki iz KGB-a i pozvali Vladimira Putina da uvede red, i ta se promjena dogodila gotovo preko noći.

KGB-a

Vladimira Putina


Input: I Pejnović po dobrome pamti Jeljcina, rekavši kako je nebitno što je bio pijanac jer je bio revolucionar koji je znao da je važno demontirati sovjetski imperij i koji je dao vladu u ruke ekonomistima koji su bez dileme dotadašnji ekonomski sustav krenuli rušiti i graditi potpuno novi.

Pejnović

Jeljcina


Input: No oligarsi koji su tada stasali, dodaje, danas su svršena stvar.


Input: Pejnović ocjenjuje kako današnje rusko poimanje demokracije još nije u našim kriterijima, ali za njih je strašan posao što su demontirali SSSR i socijalistički sustav.

Pejnović

SSSR


Input: Gledano ruskim očima, ističe, Putin je uspio vratiti ruski ponos i uspostaviti vertikalu vlasti.

Putin


Input: Govoreći o aktualnim ekonomskim odnosima Hrvatske i Rusije, Pejnović upozorava kako se naši ekonomski putevi malo dodiruju, eventualno na energetskom dijelu.

Hrvatske

Rusije

Pejnović


Input: I Štern ističe kako se hrvatska državna politika mora odrediti prema energetskom potencijalu Rusije, i što za nas uopće znači Rusija, jer bi bila velika pogreška zapostaviti tu zemlju.

Štern

Rusije

Rusija


Input: Jedna je od glavnih prednosti sektora malih samoposluga to što kupce mogu poslužiti u vrijeme koje njima odgovara.


Input: Duže radno vrijeme trgovina kupcima postaje sve privlačnije jer i sami u Engleskoj sada rade duže nego ikad prije.

Engleskoj


Input: IGD-ov izvještaj o malim trgovinama pokazuje kako prodavaonice iz tog sektora produljuju svoje radno vrijeme i tako odgovaraju na potrebe kupaca.

IGD-ov


Input: Prošle je godine prosječna mala trgovina tijekom sedmodnevnog razdoblja radila 113,3 sata, a godinu prije 110 sati.


Input: Iako produljenje radnog vremena ovisi o nekoliko faktora, kao što su lokacija i trošak trgovine, oni koji se mogu prilagoditi otkrit će da im to stvara bolje izglede za ispunjenje budućih potreba kupaca.


Input: Nekoć malen broj trgovaca na malo koji istražuju svijet mobilne tehnologije ubrzano se pretvara u bujicu pa aplikacije za pametne telefone (smartphone) za mnoge predstavljaju veliku priliku za ostvarivanje budućih prihoda.


Input: U Europi su lanci poput 7 Elevena i Alberta Heijna bili među prvima koji su pokrenuli ovu vrstu tehnologije i stvorili napredne pretraživače prodavaonica te alate osmišljene za čitanje bar kodova i sastavljanje popisa za kupnju.

Europi

7 Elevena

Alberta Heijna


Input: U Engleskoj su ove godine Tesco, Sainsbury's i Waitrose bili aktivni na tržištu mobilne telefonije, a nedavno je i The Co-operative Group osmislila aplikaciju koja kupcima omogućuje da provjere podrijetlo hrane.

Engleskoj

Tesco

Sainsbury's

Waitrose

The Co-operative Group


Input: Ovaj će se trend bez sumnje nastaviti, a čini se da je sektor kvartovskih samoposluga spreman profitirati iz povećane upotrebe pametnih telefona i sve raširenije bežične tehnologije.


Input: Lanci kvartovskih samoposluga nastoje smanjiti vrijeme transakcije i povećati kretanje kupaca, a kako bi te ciljeve ostvarili, ključna im je upotreba alata za samostalnu naplatu.


Input: Njih najviše ima u tvrtkama s velikom mrežom prodavaonica, u porastu su u cijelom sektoru.


Input: Prema IGD-ovu izvještaju o malim trgovinama, 2,9 % svih prodavaonica ima barem jednu blagajnu za samostalnu naplatu.

IGD-ovu


Input: Tescovi podaci upućuju na to da se 25 % svih engleskih transakcija odvija putem samonaplatnih blagajni, a ta je tehnologija posebno značajan aspekt njihovih Express trgovina.

Tescovi

Express


Input: I doista, u 2009. u Kingsleyu, u Northamptonu ta je tvrtka otvorila svoju prvu trgovinu isključivo s blagajnama za samonaplatu.

Kingsleyu

Northamptonu


Input: Rast velikih lanaca unutar sektora kvartovske trgovine svakako će biti značajan za razvoj samonaplate, ali sigurno je da će veliku ulogu odigrati i potreba za većom efikasnošću unutar trgovina.


Input: Po samoj svojoj prirodi, sektor malih kvartovskih samoposluga sklon je nuditi lokalna i pristupačna rješenja za kupnju.


Input: Kako se konkurencija zaoštrava, tako se neki lanci okreću usluzi kućne dostave ne bi li se dodatno istakli.


Input: Npr. AF Blakemore (Tates) nudi besplatnu dostavu kupcima njihove SPAR prodavaonice u Broomhillu, za sve transakcije iznad 25 funti.

AF Blakemore

Tates

SPAR

Broomhillu


Input: Drugi, kao što je Thornton's Budgens Crouch End, isprobavaju slične usluge kako bi svoju ponudu učinili pristupačnijom lokalnim kupcima.

Thornton's Budgens Crouch End


Input: Co-operative trenutačno kombinira kućnu dostavu s najnovijom tehnologijom i uvodi kioske sa zaslonima osjetljivima na dodir (touchscreen) koji kupcima omogućuju da brzo i učinkovito odaberu vrijeme dostave u trgovinu.

Co-operative


Input: Brz razvoj i jaka konkurencija znače da lanci i njihovi dobavljači moraju budno pratiti trendove i prepoznavati prilike za suradnju na novim tehnologijama i uslugama.


Input: Samo će tako ostvariti značajne prihode.


Input: Uz postojanu temeljnu ponudu, takve će inicijative stvoriti različitost koja donosi pobjedu na lokalnom tržištu.


Input: Više nego ikada prije sada je važno ostati blizu kupca.


Input: Treba razumjeti kako klijent pristupa sektoru kvartovske samoposluge i pomoći mu da postane fleksibilniji, efikasniji i privlačniji svojoj ciljanoj publici.


Input: Do srpnja 2010. punih 21 mjesec maloprodaja je bilježila pad.


Input: Turistička sezona pojačala je potrošnju, no već je rujan nastavio pesimizam.


Input: Prema rujnu 2009. promet je realno bio veći tek 0,4 %, dok je u odnosu na kolovoz 2010. realno pao gotovo 11 %.


Input: Kriza je unijela strah i među Hrvate, štednja u bankama raste brže nego prije.

Hrvate


Input: Međutim, uz prosječnu plaću od 5391 kune ne treba očekivati veliku rastrošnost uoči blagdana.


Input: Eventualna nadanja trgovaca da prosinac može popraviti lošu godinu ruše i podaci Državnog zavoda za statistiku.

Državnog zavoda za statistiku


Input: Otkrivaju da je rastrošnost Hrvata presahnula još 2006.

Hrvata


Input: U DZS-u prvi put samo za Poslovni dnevnik na osnovi struktura tromjesečnih i mjesečnih izvješća iznose "procjenu prometa ostvarenog u prosincu unatrag četiri godine jer ne raspolažu traženim mjesečnim apsolutnim podacima", opravdava se Maja Marković.

DZS-u

Poslovni dnevnik

Maja Marković


Input: Usporedi li se potrošnja u prosincu, kako iskazuje DZS, na ukupno posljednje tromjesečje u kalendarskoj godini, nameće se zaključak da su blagdani potrošnju u 2006. povećali 2,1 milijardu te 1,2 milijarde u 2007., dok je prosinac 2008. i 2009. u odnosu na potrošnju u listopadu i studenom dao rast prometa veći samo po 200.000 kuna.

DZS


Input: Trgovci su uglavnom oprezni u procjenama.


Input: "Bit će dobro ostane li potrošnja na razini lanjske", zaključuje Martin Evačić, čelnik NTL-a, lanca koji okuplja 16 trgovaca.

Martin Evačić

NTL-a


Input: Ni u Konzumu nisu veliki optimisti.

Konzumu


Input: "Očekujemo barem 5 % veću potrošnju u odnosu na lanjski prosinac", kaže glasnogovornica Ana Mitrović.

Ana Mitrović


Input: "Jedan od fokusa u 2010. odnosio se na proširenje ponude uz povoljnije cijene.


Input: U Mercatoru nudimo niže cijene brojnih proizvoda, dok smo u Getrou osigurali širu ponudu, brojne akcije i još niže cijene pa je povećana i prodaja i broj kupaca.

Mercatoru

Getrou


Input: Uz blagdanske akcije i sniženja očekujemo rast prometa ", kaže Rajko Tetičkovič, član Uprave Mercatora, ali ne konkretizira mogući učinak.

Rajko Tetičkovič

Uprave Mercatora


Input: Na prosinac s više optimizma gledaju tek u Billi.

Billi


Input: Glasnogovornica Aleksandra Šobat kaže: "Očekujemo povećanje prodaje za 40 % u odnosu na studeni te oko 10 % naspram prosinca 2009.

Aleksandra Šobat


Input: Kako propisuje novi Zakon o zdravstvenoj zaštiti, bolnički menadžment svest će se na ravnatelja i njegova zamjenika, u domovima zdravlja i bolnicama njima će se pridružiti glavna sestra koja postaje pomoćnik za sestrinstvo, a samo u kliničkim bolnicama ravnatelji će moći imati i pomoćnika za financijsko poslovanje.

Zakon o zdravstvenoj zaštiti


Input: Aktualni pomoćnici postaju obični službenici, najvjerojatnije voditelji službi i plaća će im pasti za oko tri tisuće kuna.


Input: Prema gruboj procjeni, godišnje će se na bolničkom menadžmentu uštedjeti dvanaestak milijuna kuna.


Input: Iako je rekonstrukcija bolničkih uprava prošla u javnoj raspravi o reformi, većina bolničkih uprava i ravnatelja nezadovoljna je i postoje najave da će se odredba pokušati srušiti prije početka primjene.


Input: Doduše, sindikati podržavaju rezanje menadžmenta i tvrde da su pomoćnici menadžeri samo na papiru i po plaći.


Input: Većina uprava hrvatskih bolnica uz ravnatelja se sastoji od barem dva pomoćnika, u nekim bolnicama osim ravnatelja, zamjenika i glavne sestre u ravnateljstvu sjedi i do 10 pomoćnika.


Input: Njihov broj pritom često nema veze s veličinom bolnice, a odluku o imenovanju pomoćnika donosi ravnatelj.


Input: Kako je rok za prilagodbu lipanj, većina ravnatelja još ne razmišlja o rekonstrukciji uprave, poput Željka Reinera, ravnatelja KBC-a Zagreb koji osim zamjenika i glavne sestre ima pet pomoćnika pa četiri treba smijeniti.

Željka Reinera

KBC-a Zagreb


Input: U KBC-u Rijeka je sedam suvišnih pomoćnika, u KBC-u Split tri.

KBC-u Rijeka

KBC-u Split


Input: KB Osijek ima pet pomoćnika, a zadržat će tek onog za financije, a ravnatelj KB Dubrava ima četiri pomoćnika.

KB Osijek

KB Dubrava


Input: Andro Vlahušić, ravnatelj OB Dubrovnik s dva pomoćnika, misli da je ovakvo rezanje katastrofalno rješenje.

Andro Vlahušić

OB Dubrovnik


Input: "Pomoćnici vode poslovanje, što je važno u našim bolnicama čiji ravnatelji se postavljaju po političkom ključu.


Input: Ovako zbog minimalne uštede zadržat će se samo političke funkcije, a stručne ljude ćemo smijeniti ", upozorava Vlahušić.

Vlahušić


Input: Panika je bila bar donekle korisna time što je primorala njemačku kancelarku Angelu Merkel da prizna kako prosperitet njezine zemlje ovisi o gospodarski održivoj Europskoj uniji.

Angelu Merkel

Europskoj uniji


Input: Njen zakašnjeli pristanak da se uključi u jamstveni fond koji je bio u pripremi konačno je pomogao smiriti tegobe vezane uz tržište vrijednosnicama kojima je njezino ranije oklijevanje pridonijelo.


Input: Trenutni osjećaj samozadovoljstva opasniji je budući da se nitko nije pozabavio temeljnim problemima eura, od sve većeg gospodarskog jaza između 16 nacija koje koriste tu valutu, do manjka vjerodostojnih fiskalnih mehanizama provedbe.


Input: Krizni proračuni i gospodarski oporavak neće sami od sebe riješiti ove probleme.


Input: Neće ih otjerati općenito pozitivni financijski izvještaji dani najvećim europskim bankama u srpnju (84 od 91 ih je prošlo ispit).


Input: Postoje neka fundamentalna pitanja koja moraju biti riješena prije udara neizbježne sljedeće krize tržišta vrijednosnih papira.


Input: A ti problemi zahtijevat će teške korake najbogatijih i najmoćnijih europskih zemalja, ne samo onih siromašnijih i slabijih.


Input: Zemlje u deficitu kao što su Grčka, Španjolska, Portugal, Italija i Irska moraju poduzeti mnoge bolne mjere, uključujući podizanje stope poreza, rezanje broja zaposlenih u javnim službama i odgađanje nužnih javnih ulaganja.

Grčka

Španjolska

Portugal

Italija

Irska


Input: Kako bi platili račune, moraju i povećati iznos neto izvoza.


Input: Neće to biti u mogućnosti ukoliko zemlje koje već imaju velike trgovinske viškove istovremeno krenu prema cilju povećavanja tih viškova.


Input: Nitko ne očekuje da će njemački radnici postati manje učinkoviti.


Input: No, kratkovidno usvajanje mjera fiskalne štednje od strane Berlina moglo bi u potpunosti onemogućiti drugima izlaz iz trenutnih poteškoća.

Berlina


Input: Premda je eurozona oduvijek imala jasne smjernice glede dozvoljenog deficita, on nikada nije bio valjano praćen niti provođen.

eurozona


Input: Grčka se godinama izvlačila s lažnim brojkama sve dok kriza nije eksplodirala.

Grčka


Input: I Njemačka i Francuska redovito su kršile smjernice o deficitu, čak i u razdobljima gospodarskog vrhunca, i nikada nisu kažnjene.

Njemačka

Francuska


Input: Odnedavna upravo te dvije zemlje pozivaju sve da prate smjernice, međutim ukoliko to ne budu činile, nema zakonski obvezujuće kazne.


Input: Siromašnije zemlje teže traže žrtvovanje od vlastitih naroda kad velike zemlje zanemaruju pravila.


Input: Europski vođe moraju progurati sustav političkih i financijskih sankcija koji se može provesti, sa strogim kaznama za prekršitelje fiskalnih smjernica, posebice one koji ih se u više navrata ne pridržavaju.


Input: Usklađivanje gospodarske neravnoteže i provedba novih fiskalnih pravila neće biti nimalo laki.


Input: Europski vođe većinom su politički slabi ili imaju drugog, važnijeg posla.


Input: No, kriza eurozone nije prošla.

eurozone


Input: Ako novi pritisak tržišta prisili jednu ili više zemalja da se odreknu zajedničke valute, moglo bi to postati noćna mora za ionako poremećeno trgovanje i osporavana dugovanja.


Input: Nema vremena za samozadovoljstvo.


Input: Hrvatski povijesni atlas sadrži 250 zemljovida i tekst u kojem je dan sažetak prapovijesnih i povijesnih razdoblja do ranoga srednjeg vijeka te hrvatske povijesti, prateći je do polovice XVI. st. prema područnoj razdiobi, a od polovice XVI. st. kao cjelinu s razdijelnom godinom 1918.

Hrvatski povijesni atlas


Input: Radi boljega razumijevanja gospodarskog i kulturnoga razvoja hrvatskog prostora tijekom povijesnih razdoblja te njegove povezanosti sa širim, europskim prostorom, iza svakoga povijesnog razdoblja nalazi se i kraći sažetak gospodarskog i kulturnoga razvoja.


Input: Velika većina zemljovida u Atlasu obuhvaća područje omeđeno približno 42. i 47. stupnjem sjeverne geografske širine te 13. i 20. stupnjem istočne geografske dužine.

Atlasu


Input: Unutar tog okvira obuhvaćen je sav prostor Republike Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a djelomično i prostor Slovenije, Madžarske te Srbije i Crne Gore.

Republike Hrvatske

Bosne i Hercegovine

Slovenije

Madžarske

Srbije i Crne Gore


Input: Gledano povijesno - demografski, unutar toga nalaze se gotovo sva ona područja na kojima danas žive Hrvati kao većinski ili manjinski narod, ali i sva ona područja koja su se tijekom prošlosti nalazila u sklopu Hrvatske ili su pripadale nekoj od hrvatskih povijesnih zemalja.

Hrvati

Hrvatske


Input: Atlas sadrži dvije vrste povijesnih zemljovida, političke i tematske, te grafičke priloge, koji su svrstani kronološki.

Atlas


Input: Prema riječima direktora Profil Multimedije Krunoslava Krunića, u izdanju Profil Internationala u prvoj polovici godine prodano je 20 % više nego u istom razdoblju lani, dok je ukupna prodaja u Profilovim knjižarama porasla za 10 %.

Profil Multimedije

Profil Internationala

Profilovim

Krunoslava Krunića


Input: Takav rezultat smo i očekivali s obzirom na ulaganja u nove knjižare, kao i kulturna događanja koja smo organizirali, kaže Krunić i dodaje da je u Rijeci otvorena nova knjižara.

Krunić

Rijeci


Input: Krunić naglašava da se online prodaja u usporedbi s prošlom godinom utrostručila.

Krunić


Input: Zadovoljni smo rezultatima.


Input: Vjerujemo da će se stanje na tržištu poboljšati, ali nismo mijenjali strategiju razvoja, već smo je prilagodili trenutnoj situciji, zaključuje Krunić.

Krunić


Input: S druge strane, izdavačka kuća Jesenski i Turk bilježi pad prodaje od 10 %, dok im je online prodaja pala za 20 %.

Jesenski i Turk


Input: Na internet prodaju odrazilo se stanje u cijeloj branši zbog kojeg je ove godine izašlo neusporedivo manje novih naslova nego prijašnjih godina, pa tako imamo i manji ukupni promet, pojašnjava direktorica prodaje Jesenskog i Turka Vesna Juriško.

Jesenskog i Turka

Vesna Juriško


Input: Pad prodaje, kako ističe, ublažili su širenjem tržišta i sudjelovanjem na većem broju sajmova, a zadovoljni su rezultatima online prodaje antikvarnih knjiga.


Input: Promet tim knjigama ravnopravan je fizičkim antikvarijatima te on-line prodaju smatramo četvrtim prodajnim mjestom, kaže Juriško.

Juriško


Input: Dodaje da se u sljedećem razdoblju nadaju blagom oporavku koji će donijeti sezona udžbenika.


Input: U segmentu online prodaje, Algoritam bilježi pad od 3 %.

Algoritam


Input: Možemo reći da smo zadovoljni ostvarenim rezultatima, kaže voditeljica marketinga maloprodaje Algoritma Lana Šoštarić.

Algoritma

Lana Šoštarić


Input: Zbog akcija zabilježen je blagi pad prihoda, iako nije bilo pada prodaje.


Input: Iako u Nakladi Ljevak bilježe pad prodaje od 15 %, prema riječima direktorice marketinga Lidije Krvarić te kuće, nadaju se da će ostvariti planirane rezultate.

Nakladi Ljevak

Lidije Krvarić


Input: Online prodaja raste.


Input: Do kraja godine očekujemo da će činiti najmanje 15 do 20 % prihoda, najavljuje Krvarić.

Krvarić


Input: Pokreću i portal s cjelokupnom ponudom knjiga na tržištu.


Input: U Algoritmu ističu kako su u maloprodajnom lancu u prvoj polovici godine prodali više od 70.000 knjiga, što je, u odnosu na lani, povećanje od 40 %.

Algoritmu


Input: Međutim, treba uzeti u obzir da je Algoritam na akciji Knjiga za kunu za 20. rođendan, prodao oko 20.000 knjiga.

Algoritam

Knjiga za kunu


Input: Bez toga, količinska prodaja Algoritmovih izdanja jednaka je prošlogodišnjoj.

Algoritmovih


Input: Ova saznanja izazvala su polemike.


Input: Sve do nedavno menadžeri su trebali znati čitati financijska izvješća, organizirati poslovne procese i procedure, analizirati tržište te uspješno plasirati proizvod ili uslugu.


Input: Sve su se te vještine, s pravom, smatrale važnima za dobro poslovanje.


Input: Međutim, sustavno se zanemarivalo znanje o najvažnijim elementima svake organizacije, bez kojih niti najsofisticiraniji poslovni planovi nemaju šanse za uspjeh, a to su ljudi.


Input: Između odlično osmišljenih poslovnih planova i izvrsnih rezultata nalaze se ljudi koji omogućuju da ovaj proces zaživi i ostvari se.


Input: Zašto se ljudskom faktoru posvećivala tako mala pozornost u menadžerskim edukacijama?


Input: Zbog različitih predrasuda koje su dominantno vladale u poslovnom svijetu.


Input: Prva od njih je da bi ljudi sami po sebi trebali poslu pristupati odgovorno.


Input: Po završetku škole ili fakulteta od novopečenih se djelatnika očekivalo da imaju sva potrebna znanja i savjestan pristup poslu.


Input: Stoga se selekcijskim postupcima provjeravala inteligencija i stručnost, što je poslodavcima bila garancija da će zaposliti kvalitetnu osobu.


Input: Ukoliko se osoba nije kasnije u poslu pokazala dovoljno dobrom, krivnja se prebacivala na loš selekcijski postupak.


Input: Današnja istraživanja govore da samo 19 % osoba koje se zapošljavaju nakon završenog školovanja ima dobro razvijene radne navike.


Input: Zna se i da kvocijent inteligencije pridonosi uspješnosti u poslu do najviše 25 %.


Input: Istraživanja na zaposlenicima ukazuju da više od 50 % nema motivacije za daljnje učenje i usavršavanje na poslu, a 40 % njih ne zna kako surađivati s kolegama.


Input: Svi ovi podaci ruše tezu da su ljudi nakon školovanja potpuno pripremljeni za savjestan rad na poslovnim izazovima.


Input: Možda su dobili temelje stručnih znanja i vještina, ali su još daleko od prave profesionalne kompetentnosti koja uključuje i uspješnu suradnju s kolegama, učinkovito upravljanje vremenom, dobro nošenje sa stresnim situacijama i sl.


Input: U redovnom školskom sustavu o tome se ne uči i većina djelatnika se s ovim pojmovima susreće tek kada počne raditi i osjeti nedostatnost u postojećim znanjima, koja im onemogućuje uspješno obavljanje posla.


Input: Da bi djelatnici usvojili potrebne stručne kompetencije rukovoditelj im treba dati priliku i poticati ih.


Input: Međutim u tome ih sprečava druga raširena predrasuda, a to je da su u temelju svih tih vještina karakterne osobine koje se ne mogu mijenjati.


Input: Drugim riječima, neki rukovoditelji još uvijek vjeruju da su npr. savjesnost, komunikativnost i miroljubivo rješavanje sukoba nešto s čime se čovjek rađa, te da se to ne može naučiti.


Input: Djelatnicima koji se pokažu talentiranijim za ove poslovne vještine rado će delegirati posao, dok će drugima dodjeljivati nezahtjevne poslove, jer u njih nemaju povjerenja i sumnjaju da se mogu razviti.


Input: Treća predrasuda je ta da ljudima treba rukovoditi autoritarno i stalno ih tjerati na rad, jer u suprotnom većina ih ne bi radila ništa.


Input: Međutim, sva istraživanja ukazuju da ljudi pod pritiskom rade samo onoliko koliko moraju, odbijaju odgovornost, rješenja problema traže od svojih nadređenih i zatomljuju svoj kreativni potencijal.


Input: Drugim riječima, u poslu sudjeluju mehanički i ne osjećaju osobnu uključenost u ono što rade.


Input: Kada se djelatnike pita zašto ne rade onoliko dobro i predano koliko bi mogli, najčešće daju dva odgovora: nitko im nije rekao što točno trebaju raditi, kao niti kako treba izgledati kvalitetan rad.


Input: Vrlo često navode da ne znaju rade li dobro ili loše, jer im o tome nitko ne govori.


Input: Stoga je jedna od temeljnih zadaća menadžera definirati zaposlenicima točan opis njihovog posla i standarde rada kojih se trebaju pridržavati.


Input: Nadalje, trebali bi im redovito davati povratne informacije o tome kako kvalitetno trenutačno rade i što trebaju poboljšati.


Input: U slučaju problema trebali bi ih učiti kako da ih sami riješe, jer tako povećavaju njihovu kompetentnost.


Input: Trebali bi ih redovito pitati i za mišljenje i ideje, pogotovo kada se radi o konkretnom području njihovog rada.


Input: Sve to rukovoditelji ne mogu ostvariti bez svakodnevne otvorene komunikacije sa svojim ljudima.


Input: Poznati uspješan menadžer, Lee Iacocca, koji je tvrtci Chrysler omogućio novi uspon i prosperitet, uvijek ističe sljedeće: Motivacija je presudna za djelovanje tvrtke, a jedini način motiviranja ljudi je komunikacija s njima.

Lee Iacocca

Chrysler


Input: Dobar rukovoditelj treba slušati barem isto toliko koliko i govoriti.


Input: Rukovoditelj je onaj koji, kako mu ime kaže, treba pružiti ruku svojim djelatnicima i povesti ih prema cilju.


Input: Ipak, to mnogim suvremenim rukovoditeljima predstavlja veliki problem.


Input: S obzirom da se u pravilu regrutiraju iz dobrih stručnjaka, lako rješavaju stručne probleme, dok u kontaktu s ljudima pokazuju puno manje strpljenja i kreativnosti.


Input: Struka im predstavlja izazov, a rad s ljudima teret.


Input: Nemaju se vremena baviti ispitivanjem uzroka slabijeg rada ljudi, kao niti pronalaženjem najboljeg pristupa za njihovo rješavanje.


Input: Što učiniti?


Input: Ako je netko stručnjak, onda će se ponašati stručno i kompetentno u svim poslovnim izazovima.


Input: To znači da će i na menadžerskoj poziciji svjesno i odgovorno odabrati pravi pristup za postizanje uspjeha, a to je kvalitetan rad s ljudima.


Input: Prvi korak je iskrena analiza postojećih znanja i vještina rada s ljudima.


Input: Zatim slijedi usvajanje vještina koje su razvijene u manjoj mjeri, kao i njihova stalna praktična primjena.


Input: Samo takav pristup omogućuje priznatim stručnjacima da postanu priznati i u svojoj novoj, rukovoditeljskoj ulozi.


Input: Rezultati koje će tako ostvarivati bit će onakvi na kakve su već navikli baveći se svojom osnovnom strukom.


Input: Vrhunski.


Input: Novi distributivni centar, vrijedan 15 milijuna eura, osigurao je posao za 180 stanovnika grada Subotice i okolice.

Subotice


Input: Veronika Puncheva, predsjednica Upravnog odbora kompanije METRO Cash & Carry Srbija, Christian Mielsch, regionalni direktor kompanije METRO Cash & Carry za centralnu i istočnu Europu, Slobodan Milosavljević, ministar trgovine i usluga Vlade Srbije, Oliver Dulić, ministar životne sredine i prostornog planiranja Vlade Srbije, i Saša Vučinić, gradonačelnik Subotice, svečano su otvorili novi objekt u prisustvu predstavnika kompanije, republičkih i lokalnih vlasti, diplomatskog kora, poslovnih partnera i medija.

Veronika Puncheva

Christian Mielsch

Slobodan Milosavljević

Oliver Dulić

Saša Vučinić

Upravnog odbora

METRO Cash & Carry Srbija

METRO Cash & Carry

Vlade Srbije

Vlade Srbije

Europu

Subotice


Input: "Naša misija je pružiti uslugu za profesionalne kupce iz različitih sektora, fokusirajući se na male, nezavisne trgovine i ugostiteljski sektor, i pružajući odgovarajuća rješenja za naše partnere.


Input: Od sutra, profesionalni kupci u Subotici imat će novog partnera, naš novi distributivni centar, koji će im na ukupnoj površini od 10.500 kvadratnih metara ponuditi asortiman visokokvalitetnih proizvoda, široki spektar od preko 20.000 prehrambenih i neprehrambenih proizvoda, i izuzetno konkurentne cijene ", izjavila je na ceremoniji otvaranja Veronika Puncheva.

Subotici

Veronika Puncheva


Input: Kroz izložbeni, stručni i edukacijski program, Prime će i ove godine okupiti oglašivače, medije, agencije, istraživačke i produkcijske kuće te ostale sudionike industrije marketinga.

Prime


Input: Na sajam se prijavilo 170 izlagača iz 17 zemalja koji će se predstaviti na 6500 četvornih metara.


Input: Kamilo Antolović, predsjednik Hure, kaže kako priredba želi postati mjesto susreta svih sudionika struke tržišnog komuniciranja i marketinga u cjelini u Hrvatskoj, ali i pregleda te inauguracije najnovijih svjetskih trendova.

Kamilo Antolović

Hure

Hrvatskoj


Input: Prema svim predviđanjima, oglašivačka industrija će i u ovoj godini rasti, doduše ne skokovito kao početkom 2000. godine, ali znatno višim postotkom od rasta domaćeg bruto proizvoda.


Input: Glavno obilježje idućih godina bit će svojevrsna stagnacija, ali i stabilizacija marketinške struke, procijenio je predsjednik Hure.

Hure


Input: Smatra kako je došao trenutak da struka inicira sustavno uređenje ove industrije donošenjem jedinstvenog Zakona o oglašavanju.

Zakona o oglašavanju


Input: Oglašavanje i tržišno komuniciranje, pa i marketing u cjelini, uređuju kodeksi strukovnih udruženja (HGK, Hura i sl.) te velik broj zakona i pravilnika kao što su Zakon o medijima, Zakon zaštiti potrošača te još neki.

HGK

Hura

Zakon o medijima

Zakon zaštiti potrošača


Input: Kamilo Antolović podsjeća da Hura kao udruženje društava za tržišno komuniciranje putem svojih članica drži više od dvije trećine ukupnog agencijskog prometa marketinške industrije.

Kamilo Antolović

Hura


Input: U Hrvatskoj se u marketingu vrti godišnje već više od pola milijarde eura prometa od čega najveći dio otpada na oglašavanje, zaključuje Antolović.

Hrvatskoj

Antolović


Input: PRIME će ove godine ugostiti poznate domaće i strane stručnjake iz više europskih zemalja i Izraela.

PRIME

Izraela


Input: Primjerice, o novim tendencijama u učinkovitom tržišnom komuniciranju govorit će dr. Zvonimir Pavlek, prvi doktor brendinga u Hrvatskoj, a u subotu će se održati predavanje vezano uz inicijativu da se u Hrvatsku dovede međunarodna nagrada Effie kojom se nagrađuju najbolje kampanje prema procjenama klijenata, agencija i istraživačkih institucija.

Zvonimir Pavlek

Hrvatskoj

Hrvatsku

Effie


Input: Ovogodišnji rezultati poslovanja prilično su šaroliki.


Input: Najveća, Prva stambena štedionica iz grupe Zagrebačke banke, u prvih pola godine ostvarila je 18,6 milijuna kuna bruto dobiti.

Prva stambena štedionica

Zagrebačke banke


Input: Raiffeisen stambena štedionica, koja Prvu aktivom slijedi u stopu, ostvarila je gubitak od gotovo pola milijuna kuna.

Raiffeisen stambena štedionica

Prvu


Input: PBZ-ova štedionica, na tržištu prisutna od 2003., ostvarila je 6,4 milijuna kuna dobiti, dok su na začelju Wüstenrot sa 2,7 milijuna kuna te štedionica Hrvatske poštanske banke s dobiti od 109.000 kuna.

PBZ-ova

Wüstenrot

Hrvatske poštanske banke


Input: Da situacija za stambene štedionice polako ide, nabolje govori činjenica da su čak tri prošlu godinu završile u minusu: gubitak Raiffeisenove štedionice premašio je 11,1 milijun kuna, HPB-ova je zabilježila 2,7 milijuna, a Wüstenrotova 782.000 kuna.

Raiffeisenove štedionice

HPB-ova

Wüstenrotova


Input: Ovogodišnji gubitak u Raiffeisenu objašnjavaju činjenicom da štedionica većinu svoje imovine ima investiranu u državne obveznice raspoređene u portfelj koji se vrednuje po fer vrijednosti, odnosno da se cijena obveznica usklađuje s dnevnim tržišnim cijenama.

Raiffeisenu


Input: Operativni rezultat, bez vrijednosnog usklađenja, u prvih šest mjeseci je pozitivan za približno tri milijuna kuna, napominju u RSŠ.

RSŠ


Input: Popularnost stambene štednje u posljednjih godinu dana je porasla, što potvrđuje ukupan rezultat i prednosti stambene štednje u odnosu na druge oblike ulaganja, kažu u Raiffeisenu.

Raiffeisenu


Input: Godišnje se u prosjeku sklopi oko 25.000 novih ugovora čija je ciljana vrijednost između 7000 i 10.000 eura.


Input: U Prvoj stambenoj štedionici kažu da se štediše najčešće odlučuju na štednju s ugovornih 10.000 eura jer time u prvoj godini na uplaćenih 5000 kuna dobivaju maksimalnih 750 kuna poticaja, čemu kad se zbroji kamatna stopa na štednju, efektivna kamata iznosi oko sedam posto godišnje.

Prvoj stambenoj štedionici


Input: Osim poticajnih sredstava i činjenice da država osigurava depozite do 400.000 kuna, što je daleko ispod najviših uloga, nakon isteka ugovorenih rokova štedionice jedine nude mogućnost stambenoga kreditiranja uz fiksnu kamatnu stopu.


Input: Unatoč usporavanju stambenoga kreditiranja u 2009. (samo Wüstenrot je do kraja srpnja odobrio gotovo 40 posto manje kredita nego prije godinu dana), HNB do kraja godine očekuje da će banke zbog posrnulih građevinara, koje su obilno financirale, preferirati upravo stambene kredite.

Wüstenrot

HNB


Input: Promijenjene štedne navike i fiksna kamatna stopa na kredite aduti su kojima bi stambena štednja mogla iznova dobiti na važnosti.


Input: Kao i banke, i stambene štedionice postrožile su uvjete za odobravanje kredita, ponajviše kod učešća vlastitih sredstava.


Input: Tržišna situacija štedionicama ide u prilog jer su banke smanjile tempo odobravanja stambenih kredita, no i potražnja je drastično pala.


Input: U prvih pola godine aktiva svih stambenih štedionica smanjena je 5,25 posto, podaci su Hrvatske narodne banke.

Hrvatske narodne banke


Input: Usporedbe radi, Hrvatska nema inflaciju nego - neki će reći - čak i prečvrstu kunu.

Hrvatska


Input: Zato pak u Hrvatskoj buja javni dug.

Hrvatskoj


Input: Što je gore - javni dug ili inflacija?


Input: To ovisi od zemlje do zemlje.


Input: Hrvatska nema problema s inflacijom, a državni dug je kao u svim zemljama posljedica bivših državnih deficita.

Hrvatska


Input: To znači da prvo treba smanjivati deficit države i proračuna, najbolje formiranjem primarnog suficita i onda se s njim može smanjivati državni dug.


Input: Slovenija je uvijek imala tradiciju restriktivne politike proračuna, što znači da smo u devedesetima ponekad imali i suficit.

Slovenija


Input: U ovom desetljeću naš deficit polagano pada.


Input: Godine 2002. bili smo još iznad 3 posto BDP-a novog zaduživanja, što je kriterij Maastrichta da bi 2005. on bio 1,8 posto.

Maastrichta


Input: To je pak posljedica restrikcija u različitim programima državne potrošnje, napominje Mavko.

Mavko


Input: Europska središnja banka stalno upozorava na oprez nove zemlje Unije da nipošto ne žure s uvođenjem eura jer je to odricanje od prava suverene države da upravlja vlastitim financijama.

Europska središnja banka

Unije


Input: To je velik i praktično nepovratan potez koji ni u kojem slučaju ne odgovara državama koje nemaju potencijala za suočavanje s konkurencijom cijele Europske unije.

Europske unije


Input: Je li Slovenija, bez obzira na znatne industrijske potencijale, žurila biti prva ili je dobro promislila prije toga?

Slovenija


Input: Ja ipak mislim kako je Slovenija pažljivo promislila prije tog koraka.

Slovenija


Input: Kao prvo, znamo da sve zemlje koje su pristupile Uniji 2004. moraju jednog dana uvesti euro.

Uniji


Input: Mi nemamo opciju koju imaju još samo Danska i Velika Britanija, koje se nisu na to obvezale.

Danska

Velika Britanija


Input: To znači da će sve te zemlje, prije ili poslije, uvesti euro.


Input: Na svakoj državi je da sama procijeni kada su najpovoljniji uvjeti da bi to učinila.


Input: Mi smo izradili jednu vrlo ozbiljnu analizu već 2003., a zaključak je bio da Slovenija ima takozvani optimal currency area s područjem eura, što znači da imamo golemu razmjenu sa zemljama koje su već preuzele euro.

Slovenija


Input: Našim izvoznicima i uvoznicima koristilo je da uvedemo euro, ističe dužnosnik slovenskog ministarstva financija.


Input: Valja naglasiti činjenicu kako uvođenje eura ne koristi samo dokonim turistima, nego prije svega nacionalnim izvoznicima kakvih Slovenija ima čitav niz.

Slovenija


Input: Bilo je bojazni da će ulaskom u europski exchange rate mechanism II (ERM II) zbog nestanka deprecijacije oslabiti položaj izvoznika.


Input: Prošlotjedno pisanje o odluci Državnog inspektorata da na 30 dana zatvori poslovnicu Kaufland u Osijeku što je posljedica nalaza do kojega su došli inspektori iz tamošnje podružnice prethodno otkrivši niz nezakonitih postupanja u dijelu prava zaposlenika, utvrđenih Zakonom o radu, jučer se konačno oglasila i uprava te trgovačke tvrtke.

Državnog inspektorata

Kaufland

Osijeku

Zakonom o radu


Input: "Razlozi zatvaranja poslovnice Kaufland u Osijeku u nekim su medijima prikazani tako da odstupaju od stvarnog stanja.

Kaufland

Osijeku


Input: Naime, tvrdi se da izvršeni rad naših djelatnika nije adekvatno obračunat i plaćen, što nije istina ", tvrdi Branko Vintar, direktor Kaufland Hrvatska.

Branko Vintar

Kaufland Hrvatska


Input: Vintar dalje navodi da je Kaufland uvijek nadoknadio obavljeni rad svojih djelatnika i da su svi propisani doprinosi uredno podmireni.

Vintar

Kaufland


Input: Upravo iz tog razloga očekujemo da će nadležne institucije prilikom provjere dostavljene dokumentacije ustanoviti da naši djelatnici nisu zakinuti ", uvjeren je Vintar.

Vintar


Input: U nastavku prvi čovjek hrvatskog Kauflanda otkriva da su u međuvremenu sa svim djelatnicima obavljeni razgovori "kako bi zajednički našli rješenje za razdoblje dok je poslovnica zatvorena".

Kauflanda


Input: "Dogovoreno je da će djelatnici, prema svojoj želji, koristiti ili godišnji odmor ili obavljati posao u nekoj drugoj poslovnoj jedinici", ističe Vintar i dodaje kako je upravi Kauflanda "iznimno žao što je zbog navedenih događaja došlo do neugodnosti za kupce i djelatnike.

Vintar

Kauflanda


Input: Jamčimo da nam nikako nije bila namjera povrijediti važeće zakone.


Input: "Posjet ekipe iz Državnog inspektorata, ako je suditi po jučer najavljenom obećanju koje potpisuje direktor Branko Vintar, ipak će, tako barem izgleda, donijeti obrat u dosadašnjoj poslovnoj praksi Kauflanda na ovom tržištu.

Državnog inspektorata

Kauflanda

Branko Vintar


Input: Mjere izrečene od strane osječke inspekcije posebno su važne budući da zaposlenicima donose najavu iz koje bi oni konačno ipak mogli profitirati.


Input: "Na osnovi aktualne situacije odlučili smo da ćemo do daljnjega u svim našim poslovnim jedinicama u Hrvatskoj zapošljavati samo djelatnike na puno radno vrijeme.

Hrvatskoj


Input: Pored toga, svim djelatnicima, koji nisu zaposleni na puno radno vrijeme, ponudit ćemo ugovor na puno radno vrijeme.


Input: Nadamo se da ćemo s tim ponudama naći adekvatno rješenje za naše djelatnike ", ovako Branko Vintar, direktor Kauflanda Hrvatska zaključuje svoje javno izrečeno jamstvo radnicima Kauflanda.

Branko Vintar

Kauflanda Hrvatska

Kauflanda


Input: Usto je samo u prošloj godini registrirano 900 novih ekoloških proizvođača, čime je u ekološkoj proizvodnji zaposleno gotovo 22.000 seljaka.


Input: No vodeću poziciju u ekološkoj poljoprivredi Austrija ne potvrđuje samo kvantitativnim kriterijima, već i mjerilima kvalitete, budući da ekološki proizvodi "Made in Austria" ispunjavaju najstrože norme te se mogu podičiti brojnim međunarodno priznatim certifikatima.

Austrija

Austria


Input: Sve je to pridonijelo tome da su ekoproizvodi i u kriznoj 2009. godini, u kojoj je prodaja prehrambenih proizvoda zabilježila pad od 0,7 posto, zabilježili značajan porast prometa od 5 %, čime je ukupan promet ekološkim proizvodima dostigao gotovo milijardu eura.


Input: U pojedinim sektorima austrijska se ekoproizvodnja već etablirala i izvan granica matične zemlje.


Input: Međutim, kako bi se navedeni pozitivni trendovi odrazili i na inozemna tržišta, udruženja Bio Austria i Agrarmarkt Austria pokrenula su izvoznu ofenzivu ekoloških proizvoda pod motom "Bio aus Österreich", kako bi se austrijski ekološki proizvodi diljem svijeta promovirao kao vrhunski brend.

Bio Austria

Agrarmarkt Austria

Bio aus Österreich


Input: Potražnja ekoloških proizvoda je od 2003. do 2009. godine porasla 51 posto, a prema istraživanjima tržišta 86 posto Austrijanaca redovito kupuje ekološke proizvode, pri čemu kao glavni razlog svog izbora ovih proizvoda nešto višeg cjenovnog razreda navode sigurnost i zajamčenu kvalitetu ekoproizvoda.

Austrijanaca


Input: Naime, na ekološkim proizvodima obavezno moraju biti navedeni podaci o nadzornoj stanici koja je proizvod certificirala, te izdala svjedodžbu o kvaliteti, a dodatni jamac sigurnosti svakako je prepoznatljivi AMA-in ekoznak.

AMA-in


Input: Uostalom, tradicija proizvodnje ekohrane u Austriji seže čak do 1927. godine, iako su pravi boom ekoproizvodi doživjeli tek u devedesetim godinama prošlog stoljeća.

Austriji


Input: Danas je veliki dio ekološke proizvodnje namijenjen izvozu, u čemu prednjače mesni i mliječni proizvodi, te sirevi.


Input: Međutim, ponuda obuhvaća i vino, sokove, ulja i druge specijalitete iz ekološkog uzgoja.


Input: Životinje u ekološkom uzgoju žive u skladu sa svojim prirodnim potrebama za kretanjem i boravkom u prirodi.


Input: U skladu s time je i njihov boravak u stajama uređen na ugodan i komforan način, dok je ishrana prirodna i uglavnom dolazi s vlastite farme.


Input: Rizici i dugoročni utjecaj na okoliš koji mogu ostaviti genetski modificirani organizmi još nisu u potpunosti razjašnjeni.


Input: Stoga su u ekološkom uzgoju genetski modificirani organizmi zabranjeni.


Input: Hrana pripremljena iz ekoproizvoda ima najbolji okus.


Input: Zato sve više vrhunskih kuhara koristi ekološke proizvode i svoje klijente zadivljuje vrhunskim i neusporedivim užitkom za nepce.


Input: Ekološka poljoprivreda na višestruko pozitivan način djeluje na prirodu i okoliš.


Input: Prirodna raznolikost vrsta i plodnost tla, osim što proizvode značajno manje emisije stakleničkih plinova, štite i podzemne i nadzemne vodotoke, te na taj način utječu na cjelokupno očuvanje prirode.


Input: A da bi se to postiglo, u ekološkoj proizvodnji se ne koriste kemijski ni sintetički pesticidi, štetna mineralna gnojiva, dok se za proizvodnju energije koriste isključivo obnovljivi izvori energije.


Input: Na taj se način ekološka poljoprivreda istodobno brine i za održivost cjelokupnog ekosustava.


Input: Ekološki proizvodi proizvedeni su bez dodataka genetski modificiranih organizama, na potpuno prirodan način.


Input: Mnogobrojni dodaci uobičajeni u prehrambenoj industriji u ekološkoj proizvodnji su zabranjeni.


Input: To je zadatak za koji je potrebno mnogo suptilnosti, manipulacije i umijeća uvjeravanja.


Input: E tu opet dolazimo do pitanja zašto se hrvatskom narodu moralo lagati kad su nedavno (vjerojatno u sklopu povećanog opsega akcija koje NATO provodi) hrvatski vojnici uključeni u borbena djelovanja.

NATO


Input: Dotaknut je i problem sanacije odlagališta otpada Viševac.

odlagališta otpada Viševac


Input: Sastoji se od temeljnih prirodnih elemenata te dokazano poboljšava i udobnost stanovanja, osigurava reguliranu mikroklimu prostorija s umjerenom vlagom u zraku.


Input: Posjetio je i vodeće kulturne i vjerske institucije Hrvata u BiH.

Hrvata

BiH


Input: Zbog toga smo neizmjerno zahvalni Svetom ocu što nam je još jednom pružio prigodu da, kao mali narod Europe, pokažemo svijetu svoju bogatu kulturnu baštinu, i vjeru, koja je pratila sve hrvatske bitke za očuvanje svoje crkve, za vlastitu državu i nezavisnost.

Svetom ocu

Europe


Input: Napad je počeo ispaljivanjem 1000 granata na grad iz 26 topova i talijanskih tenkova koje su fašisti nakon kapitulacije Italije prepustili komunistima.

Italije


Input: Tijekom srednjega vijeka teolozi su prilično slobodno raspravljali o različitim (prijevodnim i redaktorskim) verzijama Biblije, no zahtjevi tiskanja, možda više nego drugi, teološki zahtjevi, primorali su ih da traže verziju koja bi bila najbliža izgubljenim izvornicima.

Biblije


Input: Suradnja s Danskom zauzima posebno mjesto jer ta zemlja ima sličan broj stanovnika kao i Hrvatska.

Danskom

Hrvatska


Input: Nastupilo je šest Osnovnih škola - tridesetak natjecatelja u muškoj i ženskoj selekciji.


Input: U objašnjavanju putova emocionalne inteligencije dr. Zoran Milivojević je jasan i izravan tako da će njegova knjiga mnogima pomoći u prevladavanju neugodnih emocija i nalaženju načina kako pametno uživati u ugodnim emocijama.

Zoran Milivojević


Input: U posebnim prilikama kod onih jako senzibilnih ponekad se javlja nervoza, iščekivanje, nestrpljivost, a katkada i osjećaj mučnine.


Input: U cijelom događaju maloljetnica je zadobila brojne ozljede, a počinitelj i njegov prijatelj otkriveni su nedugo nakon silovanja.


Input: Rukometna škola Karlovac i Hrvatski rukometni savez organizirali su 12. otvoreno državno prvenstvo u mini i super mini rukometu za djevojčice i dječake.

Rukometna škola Karlovac

Hrvatski rukometni savez

12. otvoreno državno prvenstvo u mini i super mini rukometu za djevojčice i dječake


Input: Ove godine obilježava se petnaest godina od potpisivanja Erdutskog sporazuma, koji je u istočnu Slavoniju, Baranju i zapadni Srijem doveo UN-ovu prijelaznu upravu, nakon čega je to područje mirno reintegrirano u pravni sustav Republike Hrvatske.

Erdutskog sporazuma

Slavoniju

Baranju

Srijem

Republike Hrvatske

UN-ovu


Input: Na jugu SAD-a, Columbia i Atlanta imale su prvi bijeli Božić od 19. stoljeća.

SAD-a

Columbia

Atlanta

Božić


Input: Hrvatskoj će od 2012., ako uđe u EU, na raspolaganju biti 3,5 milijardi eura iz fondova Unije, ali o sposobnosti Hrvatske ovisi koliko će tih sredstava iskoristiti, upozoravaju u Vladi.

Hrvatskoj

Hrvatske

EU

Unije

Vladi


Input: Odlično je, poput pravog znalca i rutinera, što nesumnjivo jest, reagirao na iznenađenja koja su uzrokovale netipične dječje reakcije, šarmantnim improvizacijama ugrađujući ih u tijek predstave, kao i pokoju grešku koju je klaunovskom tehnikom naglašavanja i ponavljanja pretvarao u vic.


Input: Dobivalo je značajna priznanja od matičnog Saveza u Zagrebu, a o visokom ugledu svjedoče i brojni plenumi, proširene sjednice Predsjedništva i skupštine koje su se u Čakovcu događale u proteklih četiri i pol desetljeća.

Saveza

Predsjedništva

Zagrebu

Čakovcu


Input: Pojačat će se aktivnosti usmjerene na suradnju s osnovnim školama, a već je uspostavljena odlična suradnja s Gradskom knjižnicom Zadar.

Gradskom knjižnicom Zadar


Input: Sisačko područje doista je bilo jedna od najdramatičnijih ratnih zona Republike Hrvatske: prve formacije naoružanih srpskih dobrovoljaca pojavile su se vrlo rano, u srpnju 1991., Hrvati su već u kolovozu iste godine protjerani iz glinskih sela, istodobno je počela tiha evakuacija obitelji oficira JNA, kao najava bombardiranja Siska i Petrinje.

Republike Hrvatske

Siska

Petrinje

Hrvati

JNA