Input: Kjuzak će igrati emotivnog plaćenog ubicu u filmu, u kojem pored njega glumi i tinejdžerska zvezda Hilari Daf.

Kjuzak

Hilari Daf


Input: Izložba koja naglašava hrvatsko-slovenačke kulturne veze otvorena je u Nacionalnoj biblioteci Josip Stipanov u Zagrebu.

Nacionalnoj biblioteci Josip Stipanov

Zagrebu


Input: Na izložbi pod nazivom "Kreatori dve kulture" predstavljena su dokumenta: rukopisi, magazini, knjige i mape koji datiraju iz srednjeg veka, što pokazuje dugotrajnu saradnju između dva suseda.

Kreatori dve kulture


Input: Izložba će u Zagrebu biti otvorena do 4. novembra, a potom se seli u Ljubljanu.

Zagrebu

Ljubljanu


Input: Izložba radova mlade makedonske slikarke Borjane Božinovske otvorena je u galeriji Čedomir Krstić u Pirotu, u Srbiji.

Borjane Božinovske

galeriji Čedomir Krstić

Pirotu

Srbiji


Input: Dela Božinovske, inspirisana religijom, rađena su u tehnici sličnoj ikonografiji.

Božinovske


Input: Lete cipele u srpskom parlamentu


Input: Gest jedne opozicione poslanice privukao je prošle nedelje veliku pažnju


Input: Poslanica u srpskom parlamentu Gordana Pop-Lazić.

Gordana Pop-Lazić


Input: Poslanica u parlamentu Gordana Pop-Lazić iz Srpske radikalne stranke (SRS) bacila je cipelu na potpredsednicu Skupštine Gordanu Čomić 26. novembra u znak protesta što je Čomićka odbila da dozvoli jednom radikalskom poslaniku da završi svoje izlaganje o statutu Vojvodine.

Gordana Pop-Lazić

Gordanu Čomić

Čomićka

Srpske radikalne stranke

SRS

Vojvodine


Input: "Ovo je cipela nezadovoljnih građana koji su glasali za Srpsku radikalnu stranku i koji bi učinili isto što i ja", rekla je Pop-Lazić novinarima pošto je morala da napusti parlament na jednoj cipeli.

Srpsku radikalnu stranku

Pop-Lazić


Input: Pop-Lazić je rekla da je njen čin izraz protivljenja onome što je opisala kao tiraniju nad opozicionom strankama u parlamentu.

Pop-Lazić


Input: Ona je takođe naglasila da njen gest nije naredio lider SRS Vojislav Šešelj, kome se sudi u Hagu.

SRS

Vojislav Šešelj

Hagu


Input: Iako je Pop-Lazić promašila potpredsednicu skupštine, kažnjena je sa 350 evra.

Pop-Lazić


Input: Potpredsednik radikala Dragan Todorović podržao je gest Lazićeve, rekavši da će "biti kažnjena zato što nije dobro naciljala i pogodila potpredsednicu skupštine".

Dragan Todorović

Lazićeve


Input: Todorović ju je uporedio sa iračkim novinarem koji je cipelom gađao bivšeg američkog predsednika Džordža Buša i rekao: "Njena cipela ću ući u istoriju."

Todorović

Džordža Buša


Input: Srpska državna televizija propustila je da snimi incident sa cipelom i izvinila se gledaocima zbog toga, s obrazloženjem da su kamere u tom trenutku radile u automatskom režimu snimanja.

Srpska državna televizija


Input: Neki mediji, među kojima i dnevni list Danas, osudili su incident, nazivajući ga "cirkusom", dok su drugi, poput Kurira javili da su cipele napravljene u Italiji i da koštaju stotinak evra.

Danas

Kurira

Italiji


Input: Jedan od glasnogovornika Demokratske stranke Srbije (DSS) Miloš Aligrudić rekao je da je reakcija Pop-Lazićke opravdana zbog, kako je rekao, "skandaloznog vođenja sednica" od strane potpredsednice skupštine.

Demokratske stranke Srbije

DSS

Miloš Aligrudić

Pop-Lazićke


Input: On je objasnio da "ako neko stalno provocira poslanike kršeći njihova prava, izmišlja pravila, tendenciozno krši poslovnik i prekida poslanike, onda je to zaista prekršilo svaku meru".


Input: Međutim, vladajuća koalicija sa skepsom je reagovala na takve tvrdnje.


Input: Njeni poslanici rekli su da je taj incident izveden sa ciljem da se osvoje jeftini politički poeni i da odražava vaspitanje Pop-Lazićke.

Pop-Lazićke


Input: Šefica poslaničke grupe Za evropsku Srbiju vladajuće koalicije Nada Kolundžija rekla je da je, bacajući cipelu, Pop-Lazićka "izvršila težak prekršaj" poslovnika.

Za evropsku Srbiju

Nada Kolundžija

Pop-Lazićka


Input: "Postoji vrlo jasan poslovnik koji važi za sve", rekla je ona.


Input: "Pokušaj [radikala] da pretvore parlament u cirkus bez ikakvih pravila neće uspeti, kao što ni do sada nije uspeo", dodala je Kolundžija.

Kolundžija


Input: Diplomatski dnevnik: Zemlje regiona razgovaraju o saradnji


Input: BiH, Srbija, Hrvatska i Crna Gora pozivaju na jačanje veza, dok Albanija i Srbija teže izgradnji svojih odnosa.

BiH

Srbija

Hrvatska

Crna Gora

Albanija

Srbija


Input: Predsednik Srbije Boris Tadić (desno), predsednik Crne Gore Filip Vujanović (drugi zdesna), predsedavajući Predsedništva BiH Haris Silajdžić (drugi sleva) i predsednik Hrvatske Ivo Josipović rukuju se posle sastanka u Sarajevu.

Srbije

Crne Gore

Hrvatske

Sarajevu

Boris Tadić

Filip Vujanović

Haris Silajdžić

Ivo Josipović

Predsedništva BiH


Input: Predsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Haris Silajdžić i predsednici Srbije, Hrvatske i Crne Gore -- Boris Tadić, Ivo Josipović i Filip Vujanović -- sastali su se u subotu (29. maja) u Sarajevu povodom razgovora o članstvu u EU.

Predsedništva Bosne i Hercegovine

EU

Haris Silajdžić

Boris Tadić

Ivo Josipović

Filip Vujanović

Srbije

Hrvatske

Crne Gore

Sarajevu


Input: U deklaraciji koja je potpisana na kraju sastanka poziva se na međusobno poverenje i regionalnu saradnju.


Input: Predsednik Crne Gore Filip Vujanović izjavio je u ponedeljak (31. maja) u Banja Luci da njegova zemlja poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine.

Crne Gore

Banja Luci

Bosne i Hercegovine

Filip Vujanović


Input: Posle sastanka sa predsednikom Republike Srpske (RS) Rajkom Kuzmanovićem, Vujanović je takođe izrazio podršku nastojanjima BiH da se pridruži EU i NATO-u.

Republike Srpske

RS

BiH

Rajkom Kuzmanovićem

Vujanović

EU

NATO-u


Input: On je dodao bi tri konstitutivne etničke zajednice trebalo da pronađu načine da zemlja postane efikasnija, u cilju ostvarenja tih ciljeva.


Input: On je takođe izrazio nadu da će dve zemlje zaključiti sporazum o dvojnom državljanstvu u što skorije vreme.


Input: Cilj Albanije i Srbije je da grade strateški energetski savez, izjavio je u ponedeljak (31. maja) ministar energetike i ekonomije Dritan Prifti, posle razgovora sa srpskim kolegom Petrom Škundrićem u Tirani.

Albanije

Srbije

Tirani

Dritan Prifti

Petrom Škundrićem


Input: "Uprkos neslaganjima oko nekih pitanja, postoje mogućnosti gde možemo sarađivati, posebno na polju ekonomije", rekao je Prifti, najavljujući skoru posetu Beogradu.

Prifti

Beogradu


Input: Sastanak predstavnika deset zemalja sa "podeljenim gradovima" -- uključujući Kipar, Bosnu i Hercegovinu, Irak, Izrael i Liban -- završen je u petak (28. maja) u severnom delu Mitrovice, u kojem su Srbi većina.

Kipar

Bosnu i Hercegovinu

Irak

Izrael

Liban

Mitrovice

Srbi


Input: Učesnici su objavili zajedničko saopštenje, u kojem se poziva na ponovnu izgradnju poverenja između zajednica i izabranih vlasti.


Input: Skup je takođe rezultirao obećanjem o konkretnim merama, poput obuke i finansijske podrške.


Input: Rumunski predsednik Trajan Basesku je, tokom zvanične posete Skoplju u četvrtak (27. maja), izrazio svoju bezrezervnu podršku težnjama Makedonije za članstvo u NATO-u i EU.

Trajan Basesku

Skoplju

Makedonije

NATO-u

EU


Input: Na zajedničkoj konferenciji za novinare sa makedonskim kolegom Đorgem Ivanovim, Basesku je rekao da Rumunija podržava kompromis u sporu oko imena sa Grčkom.

Đorgem Ivanovim

Basesku

Rumunija

Grčkom


Input: Slovenački premijer Borut Pahor i njegov srpski kolega Mirko Cvetković složili su se u sredu (26. maja) da su bilateralni odnosi dobri i da ekonomske veze napreduju.

Borut Pahor

Mirko Cvetković


Input: Pahor je izrazio podršku Slovenije nastojanjima Srbije za članstvo u EU, dodajući da Ljubljana želi da sve zemlje u regionu uspešno završe svoj proces integracije u EU.

Pahor

Slovenije

Srbije

Ljubljana

EU

EU


Input: Turski premijer Redžep Tajip Erdogan pohvalio je u sredu (26. maja) nove prijateljske odnose sa Brazilom, a posebno diplomatsku saradnju između dve zemlje oko nuklearnog programa Irana.

Redžep Tajip Erdogan

Brazilom

Irana


Input: U obraćanju na poslovnoj konferenciji u Sao Paolu, Erdogan je ukazao da su Turska i Brazil, obe nestalne članice Saveta bezbednosti UN-a, imali hrabrosti da rešavaju izvor duboke zabrinutosti međunarodne zajednice.

Sao Paolu

Turska

Brazil

Erdogan

Saveta bezbednosti UN-a


Input: Kultura i sport: Roling Stonsi prodrmali Crnu Goru

Roling Stonsi


Input: Obožavaci iz regiona klicali su Miku Džegeru i Roling Stonsima u ponedeljak uveče u Crnoj Gori.

Miku Džegeru

Roling Stonsima

Crnoj Gori


Input: Takođe ove nedelje: u Turskoj završene Crnomorske igre, a Srpkinja Jelena Janković osvojila titulu šampiona u igri mešovitih parova na Vimbldonu.

Turskoj

Crnomorske igre

Srpkinja

Vimbldonu

Jelena Janković


Input: Mik Džeger (levo) nastupa sa gitaristom Kitom Ričardsom u blizini jadranskog grada Budve u Crnoj Gori u ponedeljak (9. jula), u sklopu turneje Roling Stonsa Big Beng.

Mik Džeger

Kitom Ričardsom

Budve

Crnoj Gori

Roling Stonsa

Big Beng


Input: Oko 55.000 obožavalaca iz Crne Gore, Albanije, Bosne i Hercegovine i Italije prisustvovalo je u ponedeljak (9. jula) koncertu Roling Stonsa na plaži Jaz u blizini Budve.

Crne Gore

Albanije

Bosne i Hercegovine

Italije

Jaz

Budve

Roling Stonsa


Input: Koncert grupe, koji je održan u sklopu turneje Big Beng, trajao je dva sata.

Big Beng


Input: Među prisutnima su bili hrvatski predsednik Stipe Mesić, predsednik Srbije Boris Tadić i bugarski predsednik Georgi Prvanov.

Stipe Mesić

Boris Tadić

Georgi Prvanov

Srbije


Input: Bugarska je osvojila prvo mesto u ženskom atletskom finalu na 62. Balkanijadi, regionalnom atletskom takmičenju koje je održano prošle nedelje u Sofiji.

Bugarska

Sofiji

62. Balkanijadi


Input: Bugarski tim bio je prvi sa ukupno 152 poena, a slede ga Grčka sa 139 i Turska sa 122 poena.

Grčka

Turska


Input: Od ukupno 11 zlatnih medalja za Bugarsku, Tezdžan Naimova i Teodora Kolarova osvojile su po tri.

Bugarsku

Tezdžan Naimova

Teodora Kolarova


Input: Prve Crnomorske sportske igre završene su u subotu (7. jula) u Trabzonu, u Turskoj.

Crnomorske sportske igre

Trabzonu

Turskoj


Input: Sportisti iz 11 zemalja takmičili su se u gađanju lukom i strelom, košarci, gimnastici, fudbalu, plivanju, te kvon dou, atletici, odbojci i rvanju.


Input: Džejmi Marej iz Velike Britanije i Srpkinja Jelena Janković osvojili su u nedelju (8. jula) titulu šampiona Vimbldona u mešovitim parovima, pobedivši u finalu Jonasa Bjorkmana iz Švedske i Australijanku Ališu Molik 6-4, 3-6, 6-1.

Džejmi Marej

Jelena Janković

Jonasa Bjorkmana

Velike Britanije

Švedske

Srpkinja

Vimbldona

Australijanku


Input: Janković je trenutno treća igračica sveta, posle poraza od Marion Bartoli u četvrtom kolu Vimbldona u pojedinačnoj konkurenciji za žene.

Janković

Marion Bartoli

Vimbldona


Input: Sedamnaesto tradicionalno okupljanje Karakačana održano je u nedelju (8. jula) na lokaciji Karandila kod Slivena u Bugarskoj.

Karakačana

Karandila

Slivena

Bugarskoj


Input: Manifestacija je okupila skoro 1.000 predstavnika etničke manjine Karakačani iz Bugarske i Grčke.

Karakačani

Bugarske

Grčke


Input: U Ohridu u Makedoniji od 22. juna do 6. jula održana je umetnička kolonija Balkanski duh.

Ohridu

Makedoniji

Balkanski duh


Input: Ukupno 15 umetnika iz Albanije, Austrije, Bugarske, Nemačke, Grčke, Makedonije, Crne Gore, Srbije i Turske učestvovalo je u radionici, koju su zajedno organizovali Fondacija za strateška istraživanja i Kulturno udruženje Ikon.

Albanije

Austrije

Bugarske

Nemačke

Grčke

Makedonije

Crne Gore

Srbije

Turske

Fondacija za strateška istraživanja

Kulturno udruženje Ikon


Input: Olimpijski komitet Crne Gore zvanično je u subotu (7. jula) primljen u Međunarodni olimpijski komitet (MOK).

Olimpijski komitet Crne Gore

Međunarodni olimpijski komitet

MOK


Input: Zahtev Crne Gore za članstvo zvanično je odobren na 119. zasedanju generalne skupštine MOK-a u Gvatemala Sitiju, nakon što je Crna Gora proglasila nezavisnost prošle godine.

Crne Gore

Gvatemala Sitiju

Crna Gora

MOK-a


Input: Grčka otvorila novi Muzej Akropolja

Grčka


Input: Švajcarski arhitekta Bernar Čumi projektovao je objekat 21. veka u kome će biti smeštena blaga Akropolja.

Bernar Čumi

Akropolja


Input: Međutim, da li će to pomoći Grčkoj u njenoj kampanji da povrati nedostajuće mermere Partenona?

Grčkoj

Partenona


Input: Skulpture su postavljene u specijalno projektovane metalno-drvene sanduke punjene polistirenskom penom.


Input: U nedelju, 14. oktobra, prva skulptura preseljena je u novi Muzej Akropolja.

Muzej Akropolja


Input: Tri visokobezbedne dizalice korišćene su za prebacivanje remek-dela teškog 2,3 tone.


Input: Glavni ciljevi poduhvata, koji je trajao 90 minuta, bili su preciznost i bezbednost.


Input: "To je istorijski događaj od velikog značaja", rekao je grčki ministar kulture Mihalis Lijapis.

Mihalis Lijapis


Input: On je nadgledao transfer zajedno sa arhitektom novog muzeja Bernarom Čumijem, 25 ambasadora država članica EU i brojnim novinarima.

Bernarom Čumijem

EU


Input: Prebacivanje svih artikala u muzej bi trebalo da bude gotovo u naredna dva do tri meseca, zavisno od vremenskih uslova.


Input: Temperatura, vetar i vlažnost mere se pred svaki transfer, koji se zaustavlja svaki put kada jako pada kiša ili duva snažan vetar.


Input: Porozni predmeti se ne premeštaju u uslovima ekstremne vlažnosti.


Input: Za pomeranje ukupno 4.246 antikviteta, ukupne težine 297 tona, koriste se tri dizalice.


Input: Skulpture se stavljaju u specijalno projektovane sanduke od drveta i metala, punjene polistirenskom penom.


Input: Svakog dana se prenosi najviše četiri sanduka.


Input: Projekat se realizuje pod nadzorom glavnog inženjera Kostasa Zambasa.

Kostasa Zambasa


Input: Razgovori o izgradnji novog muzeja, koji će zameniti postojeći koji je sagrađen 1865, počeli su pre više decenija.


Input: Bivša ministarka kulture Melina Merkuri je 1989. otvorila međunarodni konkurs za projekat novog objekta, ali odabrani projekat nikada nije realizovan.

Melina Merkuri


Input: U septembru 2001. održan je novi konkurs.


Input: Jedan od sudija bio je Santijago Kalatrava, nagrađivani španski arhitekta.

Santijago Kalatrava


Input: Pobedio je projekat Bernara Čumija, švajcarskog arhitekte koji živi u Njujorku.

Bernara Čumija

Njujorku


Input: Projektni crtež prikazuje jednu od galerija novog muzeja.


Input: Novi muzej nalazi se u podnožju Akropolja i pruža direktan pogled na Svetu stenu.

Akropolja

Svetu stenu


Input: To je staklena konstrukcija na stubovima na tri nivoa i površine je 23.000 kvadratnih metara.


Input: Nekih 30 odsto troškova izgradnje muzeja i transporta antikviteta, ukupno blizu 129 miliona evra, obezbediće EU.

EU


Input: Samo prebacivanje sadržaja muzeja koštaće 1,6 miliona evra, a antikviteti su osigurani na 400 miliona evra.


Input: Prizemlje muzeja, koje nadgleda iskopinu Makrijani, sadrži privremeni izložbeni prostor i pomoćne prostorije.

Makrijani


Input: Na srednjem nivou, gde se nalazi velika trapezoidna sala, nalaze se sve galerije od arhajskog perioda do Rimskog carstva.

Rimskog carstva


Input: Tu je i multimedijalni auditorijum, a na međuspratu bar i restoran, koji gledaju na Akropolj.

Akropolj


Input: Konačno, na prvom nivou je Galerija Partenon.

Galerija Partenon


Input: Čitava kolekcija biće smeštena oko jednog spoljašnjeg dvorišta i pokrivena vrhunskom staklenom tehnologijom.


Input: Dizajn novog muzeja omogućava posetiocima da proučavaju mermere Partenona dok istovremeno gledaju njihovu originalnu lokaciju - sam Akropolj.

Partenona

Akropolj


Input: Organizacija unutar galerije je istovetna kao u Partenonu pre više vekova, tako da posetilac ima osećaj kao da je unutar hrama.

Partenonu


Input: Novi muzej je najznačajnija moderna konstrukcija koja će biti sagrađena tako blizu Akropolju i projekat nije prošao bez kontroverzi.

Akropolju


Input: Kritičari tvrde da mu je dizajn previše savremen u odnosu na okruženje.


Input: "Neki ljudi su rekli da je nepoštovanje Partenona nemati dorske stubove, ali ja nisam želeo da imitiram Partenon", odgovara Čumi.

Partenona

Partenon

Čumi


Input: "Mene zanima stepen savršenosti mojih objekata i svojstveno uklapanje arhitekture s početka 21. veka."


Input: Novi muzej nalazi se u podnožju Akropolja i pruža direktan pogled na Svetu stenu.

Akropolja

Svetu stenu


Input: Novi muzej biće u potpunosti funkcionalan 2009. godine.


Input: Galerija Partenona biće otvorena prva, početkom 2008.

Galerija Partenona


Input: Uslediće postepeno otvaranje preostalih galerija i izložbi.


Input: Mnogi Grci nadaju se da će ovaj napredni muzej pomoći da se povrate mermeri Partenona, koji su trenutno izloženi u Britanskom muzeju.

Grci

Partenona

Britanskom muzeju


Input: Nepostojanje odgovarajućih objekata za njihov smeštaj bio je jedan od razloga trvenja oko njihovog povratka.


Input: Grčka se nada da će moći da počne nove pregovore sa Velikom Britanijom.

Grčka

Velikom Britanijom


Input: "Svi smo veoma impresionirani novim Muzejom Akropolja", rekao je predsednik Međunarodne organizacije za reunifikaciju skulptura Partenona Dejvid Hil.

Muzejom Akropolja

Međunarodne organizacije za reunifikaciju skulptura Partenona

Dejvid Hil


Input: "To je sjajan adut za Grčku i najbolji argument za povratak mermera Partenona."

Grčku

Partenona


Input: Nedostajući mermeri, poznati i pod imenom Elginovi mermeri, nekada su krasili Partenon i druge zgrade Akropolja.

Elginovi mermeri

Partenon

Akropolja


Input: Oni predstavljaju više od polovine preostalih skulpturnih dekoracija ove lokacije.


Input: Uklonjeni su početkom 19. veka, a njihov povratak je bio bitno pitanje za nekoliko grčkih vlada tokom godina.


Input: Među mermerima se nalazi 75 metara Partenonskog friza (od prvobitnih 160 m), 15 metopa (od originalne 92), uzetih sa južne strane Partenona i 17 figura sa istočnog i zapadnog zabata.

Partenona


Input: Pored toga, kolekcija sadrži i karijatidu iz Erehtejona (od prvobitnih šest), četiri table iz friza Hrama Atine Nike i arhitekturalne fragmente Partenona, Propilaje, Erehtejona i hrama Atine Nike.

Erehtejona

Hrama Atine Nike

Partenona

Propilaje

Erehtejona

hrama Atine Nike


Input: U novom muzeju, prostor gde bi trebalo da se nalaze nedostajući mermeri biće ostavljen prazan umesto da se popuni livenim zamenama.


Input: "Način na koji ćemo prikazati mermere biće stalni protest za njihov povratak", kaže profesor Dimitris Pandermalis, predsednik Organizacije za izgradnju novog Muzeja Akropolja.

Dimitris Pandermalis

Organizacije za izgradnju novog Muzeja Akropolja


Input: Implementacija postojećih obaveza glavni prioritet Bugarske kao predsedavajućeg OEBS-a

Bugarske


Input: Implementacija obaveza OEBS-a biće glavni prioritet Bugarske kao predsedavajućeg ove 55-člane organizacije tokom 2004. godine, izjavio je bugarski ministar inostranih poslova.

OEBS-a

Bugarske


Input: Obećavajući nastavak kontinuiteta, Bugarska je saopštila da će implementacija obaveza OEBS-a predstavljati glavni prioritet tokom njenog mandata na mestu predsedavajućeg ove 55-člane organizacije u 2004. godini.

Bugarska

OEBS-a


Input: Međutim, oblast kojoj će biti posvećena najveća pažnja je borba protiv trgovine ljudima, kao i napori u borbi protiv ksenofobije, rasizma i diskriminacije.


Input: Podsticanje obrazovanja i proširenje saradnje sa drugim međunarodnim organizacijama takođe se nalaze na listi bugarskih prioriteta.


Input: "Ministarski sastanak u Mastrihtu rezultirao je određenim brojem ključnih strategija koje ćemo slediti narednih godina", izjavio je u četvrtak (15. januara) u Beču bugarski ministar inostranih poslova Solomon Pasi podsećajući na sastanak ministara inostranih poslova zemalja članica OEBS-a u decembru.

Mastrihtu

Beču

Solomon Pasi

OEBS-a


Input: "Implementacija strategija mora početi odmah i to će biti glavni prioritet našeg predsedavanja u 2004. godini", istakao je novi predsedavajući OEBS-a.

OEBS-a


Input: Predstojeće proširenje EU i NATO-a, dodao je Pasi "predstavljaće značajan korak ka unapređivanju bezbednosti i saradnje i jačanju stabilnosti šire oblasti OEBS-a", od Vankuvera do Vladivostoka.

EU

NATO-a

OEBS-a

Pasi

Vankuvera

Vladivostoka


Input: Prema njegovim rečima, Bugarska će pridati poseban značaj Strategiji za rešavanje problema pretnje bezbednosti i stabilnosti u 21. veku, koja je usvojena na sastanku u Mastrihtu, kao i drugim ključnim dokumentima OEBS-a o sprečavanju i borbi protiv terorizma.

Bugarska

Mastrihtu

Strategiji za rešavanje problema pretnje bezbednosti i stabilnosti u 21. veku

OEBS-a


Input: Pasi je pozvao na "praktične robusne mere" u obračunu sa terorističkim pretnjama.

Pasi


Input: Nakon Ohridske konferencije o sigurnosti granica na Balkanu, OEBS ove godine planira da organizuje konferenciju o kontroli i bezbednosti granica.

Ohridske konferencije o sigurnosti granica na Balkanu

OEBS


Input: Pasi je ukazao da bi ta konferencija -- koja će biti usredsređena na problem ilegalne prodaje oružja i narkotika, trgovine ljudima i nuklearnim i radioaktivnim materijalima -- trebalo da bude održana u širem formatu koji bi uključivao i UN.

Pasi

UN


Input: Pasi je takođe pomenuo tri druge konferencije planirane za ovu godinu.

Pasi


Input: One će biti posvećene antisemitizmu, izgradnji tolerancije i borbi protiv rasizma i diskriminacije, kao i povezanosti rasističke internet propagande i zločina mržnje.


Input: Bugarska će težiti da promoviše širu i efikasniju saradnju između OEBS-a i UN-a, EU, NATO-a, Saveta Evrope i drugih međunarodnih organizacija, rekao je Pasi.

Bugarska

OEBS-a

UN-a

EU

NATO-a

Saveta Evrope

Pasi


Input: On je dodao da će obrazovanje biti još jedan od njegovih glavnih prioriteta kao predsedavajućeg, ističući značaj obrazovanja za uspostavljanje demokratskih institucija, unapređivanje tolerancije i stvaranje uslova za uspešnu tržišnu ekonomiju.


Input: Pozdravljajući način na koji su održani prevremeni predsednički izbori u Gruziji, Pasi je obećao dalju podršku OEBS-a toj zemlji u izgradnji demokratskih institucija i sprovođenju tržišnih reformi.

Gruziji

Pasi

OEBS-a


Input: On je takođe obećao da će, na osnovu napretka postignutog tokom 2003. godine, raditi na postizanju održivog i trajnog rešenja pridnjestrovskog konflikta.


Input: Kao predsedavajući, ministar inostranih poslova zemlje članice OEBS-a koja je izabrana na mesto jednogodišnjeg predsedavajućeg organizacije, odgovoran je za sve izvršne odluke i koordinaciju aktivnosti OEBS-a.

OEBS-a

OEBS-a


Input: Njemu kao predsedavajućem pomaže takozvana ministarska trojka u kojoj su ove godine ministri inostranih poslova Holandije, Bugarske i Slovenije.

Holandije

Bugarske

Slovenije


Input: Bugarska je prvog januara od Holandije preuzela mesto predsedavajućeg OEBS-a, a Pasi je na funkciji predsedavajućeg zamenio bivšeg holandskog ministra inostranih poslova Japa de Hopa Šefera, novog generalnog sekretara NATO-a.

Bugarska

Holandije

OEBS-a

NATO-a

Pasi

Japa de Hopa Šefera


Input: Prvog januara 2005. godine Pasija će na funkciji predsedavajućeg zameniti slovenački ministar inostranih poslova.

Pasija


Input: U Hrvatskoj počinje tesna, konfliktna kampanja

Hrvatskoj


Input: HDZ i SDP vode toliko tesnu borbu da neki razmatraju mogućnost široke koalicije.

HDZ

SDP


Input: Čovek prolazi pored izbornog plakata Hrvatske narodne stranke u Zagrebu.

Hrvatske narodne stranke

Zagrebu


Input: Trka uoči parlamentarnih izbora 25. novembra je izjednačena, pokazuju poslednje ankete.


Input: Agencija Puls zaključuje da vladajuća stranka desnog centra Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) i njen glavni rival na levici Socijaldemokratska partija (SDP) imaju svaka po 30,3 odsto podrške birača.

Agencija Puls

Hrvatska demokratska zajednica

HDZ

Socijaldemokratska partija

SDP


Input: Kampanja je zvanično počela u subotu (3. novembra), kada je istekao krajnji rok za sve kandidate da predaju svoje liste Državnoj izbornoj komisiji.

Državnoj izbornoj komisiji


Input: U naredne tri nedelje kandidati će obilaziti Hrvatsku, održavati skupove i pozivati birače da učestvuju.

Hrvatsku


Input: S obzirom da je trka tako tesna, analitičari spekulišu o mogućnosti koalicije HDZ - SDP, ili takozvane "plavo - crvene" koalicije.

HDZ

SDP


Input: To bi bila prva takva koalicija u Hrvatskoj.

Hrvatskoj


Input: Predsednik Stipe Mesić je prvi pomenuo tu mogućnost, ukazujući da bi u suprotnom pobedniku izbora moglo biti teško da formira vladu.

Stipe Mesić


Input: Ako i predstoji široka koalicija, trenutno nema puno pokazatelja toga.


Input: Obe stranke su odbacile tu ideju, a kampanja je do sada bila žestoka.


Input: HDZ je, na primer, koristila bilborde podeljene na crveno (što predstavlja SDP) i plavo (HDZ).

HDZ

SDP

HDZ


Input: Na plavoj strani se reklamiraju uspesi HDZ, dok se na crvenoj nalaze nespretno formulisana saopštenja SDP protiv politike vladajuće stranke.

HDZ

SDP


Input: SDP se u početku opredelila da ostane iznad toga, koncentrišući se na sopstvenu platformu umesto da napada HDZ.

SDP

HDZ


Input: Međutim, stranku su naljutile tvrdnje da je kandidat SDP Ljubo Jurčić prvobitno ponudio svoju podršku HDZ-u u zamenu za mesto u parlamentu.

SDP

HDZ-u

Ljubo Jurčić


Input: "Nikada se nikome nisam nudio, čak ni HDZ-u", istakao je Jurčić.

HDZ-u

Jurčić


Input: Zapravo, mesto pomoćnika ministra ekonomije u vladi premijera Ive Sanadera bilo je ponuđeno Jurčiću, koji je bio član vlade u prethodnoj administraciji.

Ive Sanadera

Jurčiću


Input: Jurčić je međutim odbio to mesto.

Jurčić


Input: Nijedna stranka nije obelodanila koliko će novca potrošiti u kampanji niti imena glavnih donatora, ali su obećale da će to učiniti posle izbora.


Input: Prema Državnoj izbornoj komisiji, za parlament (Sabor) prijavljeno je ukupno 3.585 kandidata.

Državnoj izbornoj komisiji

Sabor


Input: Starosna dob kandidata kreće se između 18 i 89 godina, a skoro 30 odsto njih su žene.


Input: Hrvatska ima deset izbornih jedinica, od kojih svaka daje 15 članova parlamenta.

Hrvatska


Input: Dijaspora ima 12 poslaničkih mesta, a nacionalne manjine osam.


Input: Da bi bila zastupljena u parlamentu, politička stranka mora da dobije preko 5 odsto glasova.


Input: Hrvatska odobrila prvi azil

Hrvatska


Input: Dvadesetsedmogodišnja Sudanka prva je osoba koja je dobila azil u Hrvatskoj.

Sudanka

Hrvatskoj


Input: UN se nadaju da će taj događaj pokrenuti svojevrsni trend u regionu.

UN


Input: Pomoćnik hrvatskog ministra unutrašnjih poslova Žarko Katić (u sredini) obelodanio je odluku o azilu.

Žarko Katić


Input: Hrvatske vlasti saopštile su prošle nedelje da su odobrile azil jednoj ženi iz Sudana, po veroispovesti hrišćanki.

Sudana


Input: Dvadesetsedmogodišnja katolkinja tvrdi da je pretrpela progon zbog svojih uverenja i da su joj pretili da će joj unakaziti genitalije ako se vrati u svoju rodnu zemlju.


Input: U cilju zaštite privatnosti, vlasti nisu obelodanile njeno ime.


Input: Na konferenciji za medije u sredu (15. novembra), Ministarstvo unutrašnjih poslova potvrdilo je da je ta žena prva osoba koja je dobila azil u Hrvatskoj.

Ministarstvo unutrašnjih poslova

Hrvatskoj


Input: Prema rečima pomoćnika ministra unutrašnjih poslova Žarka Katića, ona je stigla u Hrvatsku u junu i podnela molbu za azil u septembru.

Žarka Katića

Hrvatsku


Input: U zemlju je ušla sa važećom vizom i pasošem.


Input: Dobijanjem azila u Hrvatskoj, ona će steći pravo na socijalnu i zdravstvenu zaštitu i imaće pravo na rad.

Hrvatskoj


Input: Za pet godina moći će da dobije hrvatsko državljanstvo.


Input: UNHCR je pohvalio Hrvatsku zbog takve odluke i izrazio nadu da će to podstaći ostale pretendente na članstvo u EU u regionu da krenu istim putem.

UNHCR

EU

Hrvatsku


Input: "Sa prvim priznavanjem jedne izbeglice, Hrvatska je napravila važan korak u pravcu funkcionalnog sistema azila, u skladu sa Konvencijom o izbeglicama iz 1951. godine i evropskim standardima i praksom", saopštio je predstavnik UNHCR u Hrvatskoj Žan-Klod Konkolato.

Hrvatska

Hrvatskoj

Konvencijom o izbeglicama

UNHCR

Žan-Klod Konkolato


Input: Liberalizacija režima azila jedan je od kriterijuma koji se moraju ispuniti radi usklađivanja sa EU standardima.

EU


Input: Od 2004. godine, kada je donet hrvatski zakon o azilu, 382 osobe zatražile su azil, ali su sve odbijene.


Input: Od 186 zahteva podnetih prošle godine, najviše ih je stiglo iz Bangladeša, bivše državne zajednice Srbije i Crne Gore, Indije, Makedonije i Moldavije.

Bangladeša

Srbije i Crne Gore

Indije

Makedonije

Moldavije


Input: Početkom godine, lokalni mediji javili su da će azil zatražiti jedan visoki irački zvaničnik.


Input: Advokat Đovani di Stefano najavio je da bivši ministar spoljnih poslova Sadama Huseina, Tarik Aziz, želi da zatraži azil u Hrvatskoj.

Đovani di Stefano

Sadama Huseina

Tarik Aziz

Hrvatskoj


Input: Međutim, kada je vlada dobila zahtev da razmotri njegovu molbu, odbacila ga je.


Input: EU dala Turskoj dve nedelje da ispoštuje trgovinske obaveze prema Kipru

EU

Turskoj


Input: Turska mora da otvori svoje luke i aerodrome za saobraćaj sa Kipra pre 6. decembra ili se suoči sa mogućom suspenzijom pregovora o pridruživanju, saopštila je EU u ponedeljak.

Turska

Kipra

EU


Input: "Ako ne bude dogovora i Turska ne ispuni svoje obaveze, EU će morati da razmotri implikacije po proces pridruživanja.

Turska

EU


Input: To nije dobar scenario i značilo bi neizvesnu budućnost", rekao je finski premijer Mati Vanhanen.

Mati Vanhanen


Input: Turska je u ponedeljak (20. novembra) upozorena da do prve nedelje decembra ima rok da ispoštuje svoje trgovinske obaveze prema Kipru ili se suoči sa mogućim odlaganjem pregovora o članstvu u EU.

Turska

Kipru

EU


Input: "Vreme ističe", rekao je u jednom govoru u Helsinkiju finski premijer Mati Vanhanen, čija zemlja trenutno predsedava Predsedništvom EU.

Helsinkiju

Mati Vanhanen

Predsedništvom EU


Input: "Ukoliko ne bude sporazuma i Turska ne ispuni svoje obaveze, EU će morati da razmotri implikacije po proces pridruživanja.

Turska

EU


Input: To nije dobar scenario i značilo bi neizvesnu budućnost."


Input: Nekoliko meseci pre zvaničnog početka pregovora o članstvu sa Briselom u oktobru 2005, Ankara je potpisala protokol o proširivanju carinskog sporazuma sa EU na sve države članice, uključujući Kipar.

Briselom

Ankara

Kipar

EU


Input: Međutim, Turci od tada odbijaju da dozvole brodovima i avionima kiparskih Grka da koriste njihove luke i aerodrome; Ankara insistira da EU prvo ispuni svoje obećanje iz 2004. godine da će ukinuti ekonomsku izolaciju kiparskih Turaka.

Turci

Grka

Turaka

Ankara

EU


Input: Kipar je podeljen po etničkim linijama od 1974. godine, kada je Turska rasporedila na hiljade vojnika na severu ostrva posle kratkog puča kiparskih Grka, podržanog od strane Atine, koji je bio pokušaj da se Kipar ujedini sa Grčkom.

Kipar

Turska

Atine

Kipar

Grčkom

Grka


Input: Početkom meseca, Evropska komisija (EK) objavila je prilično oštar izveštaj o napretku Turske u procesu pridruživanja.

Evropska komisija

EK

Turske


Input: Ankara je kritikovana zbog sporih reformi i odbijanja da sprovede sporazum o carinskoj uniji, ali EK nije preporučila da pregovori o članstvu budu nastavljeni ili suspendovani.

Ankara

EK


Input: Očekuje se da Komisija predstavi svoje preporuke 6. decembra.

Komisija


Input: Šefovi diplomatija EU razmatraće te preporuke pet dana kasnije, kada se budu sastali radi priprema za samit EU u Briselu 14. i 15. decembra.

EU

EU

Briselu


Input: Finska "nema nameru da pokreće pitanje Turske" na sastanku EU lidera, izjavio je Vanhanen u ponedeljak.

Finska

Turske

EU

Vanhanen


Input: "Odluke će biti donete pre toga.


Input: Stvarni rok je pre nego što Komisija predstavi svoje preporuke."

Komisija


Input: Visoki komesar EU za proširenje Oli Ren, koji već mesecima upozorava na mogući "brodolom" u pregovorima sa Turskom, dao je sličnu izjavu.

EU

Oli Ren

Turskom


Input: "Nije nam potreban još jedan samit sa Turskom kao 2004. i 2005. godine", rekao je Ren na konferenciji za novinare u ponedeljak.

Turskom

Ren


Input: "Poslednji sastanak Komisije održaće se 6. decembra; samim tim, to bi mogao da bude logičan trenutak da se dâ preporuka ako Turska nije ispunila svoje obaveze."

Komisije

Turska


Input: U međuvremenu, Turska je dala do znanja da ne planira da ukine svoj embargo.

Turska


Input: "Mi ostajemo pri svom stavu", izjavio je turski ministar pravde i portparol vlade Džemil Čiček u ponedeljak, a prenosi agencija AFP.

Džemil Čiček

AFP


Input: "Politika Turske veoma je jasna i odlučna.

Turske


Input: Vlasti EU su te koje nisu ispunile svoja obećanja."

EU


Input: Bugarska, Grčka i Rusija potpisale sporazum o projektu izgradnje značajnog naftovoda

Bugarska

Grčka

Rusija


Input: Bugarska, Grčka i Rusija postigle su dogovor o izgradnji novog transbalkanskog naftovoda za koji se očekuje da će, kada postane operativan 2008. godine, smanjiti pritisak na Bosfor.

Bugarska

Grčka

Rusija

Bosfor


Input: "Ovo je vrlo važan prvi korak za implementaciju ovog složenog infrastukturnog projekta", izjavio je bugarski ministar razvoja Valentin Cerovski posle potpisivanja sporazuma.

Valentin Cerovski


Input: Posle pregovora o izgradnji naftovoda Burgas - Aleksandropolis, koji su trajali više od deset godina, Bugarska, Grčka i Rusija potpisale su 12. aprila memorandum o saradnji, utirući put pokretanju projekta.

Burgas

Aleksandropolis

Bugarska

Grčka

Rusija


Input: Ministri razvoja Bugarske i Grčke Valentin Cerovski i Dimitris Siufas potpisali su dokument zajedno sa ruskim ministrom industrije i energetike Viktorom Kristenkom, na ceremoniji koja je održana u Sofiji.

Bugarske

Grčke

Sofiji

Valentin Cerovski

Dimitris Siufas

Viktorom Kristenkom


Input: "Ovo je vrlo važan prvi korak za implementaciju ovog složenog infrastrukturnog projekta", rekao je Cerovski.

Cerovski


Input: Sporazumom u iznosu od 522 miliona evra predviđena je izgradnja naftovoda dužine 285 kilometara, kojim će se kaspijska sirova nafta prebacivati od bugarske crnomorske luke Burgas do Aleksandropolisa, na grčkoj obali Egeja.

Burgas

Aleksandropolisa

Egeja


Input: Nafta će biti utovarana u ruskoj luci Novorosijsk i preko Crnog mora dopremana do Burgasa, gde će Bugari izgraditi skladište kapaciteta od 50 miliona tona.

Novorosijsk

Crnog mora

Burgasa

Bugari


Input: Nafta će se potom naftovodom prebacivati do Aleksandropolisa, a zatim u zapadnu Evropu.

Aleksandropolisa

Evropu


Input: Naftovod, koji će, kako se očekuje, postati operativan 2008. godine, omogućiće Rusiji da zaobiđe preopterećeni Bosforski moreuz u Turskoj, gde se tankeri često zadržavaju po nekoliko dana.

Rusiji

Bosforski moreuz

Turskoj


Input: Trenutno se otprilike trećina ruskog izvoza nafte odvija preko tog prometnog moreuza.


Input: Očekuje se da će ova alternativna ruta obezbediti brže, sigurnije i jeftinije dopremanje ruske nafte.


Input: Naftovod će imati kapacitet od 700.000 barela dnevno.


Input: Planirani godišnji kapacitet za prvu fazu projekta iznosi 15 miliona tona.


Input: Ta količina bi trebalo da se poveća na 24 miliona tona u drugoj godini i 35 miliona tona u trećoj, sa opcijom dodatnog povećanja do 50 miliona tona sirove nafte godišnje.


Input: Inicijalni razgovori o projektu počeli su 1993. godine, ali nisu brzo napredovali zbog neslaganja tri zemlje oko finansijskih i vlasničkih pitanja.


Input: U studiji tehničkih i ekonomskih parametara predloženog projekta, koju je 1999. godine izradila nemačka kompanija ILF, zaključeno je da će naftovod Burgas - Aleksandropolis biti najkraća, najbezbednija i finansijski najisplativija ruta.

ILF

Burgas

Aleksandropolis


Input: "Sporazum je usledio nakon što smo se sa geopolitičkog prebacili na tržišni pristup", rekao je Cerovski.

Cerovski


Input: Pozdravljajući potpisivanje političkog sporazuma, grčki premijer Kostas Karamanlis opisao ga je kao "istorijski dogovor" kojim se stvaraju uslovi za implementaciju projekta od velikog značaja ne samo za zemlje koje u njemu učestvuju nego i za ceo region.

Kostas Karamanlis


Input: Ni jedna od tri vlade neće obezbediti sredstva za realizaciju projekta -- njega će finansirati kompanije koje su zainteresovane za vođenje i korišćenje naftovoda.


Input: Zajednička britansko-ruska firma TNK-BP britanske naftne kompanije BP imaće ulogu koordinatora projekta.

TNK-BP

BP


Input: Prema izveštajima medija, među drugim partnerima su grčki Helenik Petroleum, američka kompanija Kembridž Enerdži Riserč Asosijets, ruske kompanije Lukoil i Rosneft, i bugarska kompanija Tehnoeksportstroj.

Helenik Petroleum

Kembridž Enerdži Riserč Asosijets

Lukoil

Rosneft

Tehnoeksportstroj


Input: Kultura i sport: Hrvatska atletičarka Vlašić pobedila u skoku u vis na svetskom prvenstvu u dvorani

Vlašić


Input: Blanka Vlašić iz Hrvatske postala je svetska prvakinja u skoku u vis u dvorani.

Blanka Vlašić

Hrvatske


Input: Takođe u vestima ove nedelje: počeo Solunski festival dokumentarnog filma, a u Skoplju otvoren prvi makedonski međunarodni festival pantomime.

Solunski festival dokumentarnog filma

Skoplju


Input: Blanka Vlašić iz Hrvatske proslavlja pobedu u finalu skoka u vis za žene u nedelju (9. marta) na 12. IAAF Svetskom dvoranskom prvenstvu koje je održano u Valensiji, u Španiji.

Blanka Vlašić

Hrvatske

Valensiji

Španiji

12. IAAF Svetskom dvoranskom prvenstvu


Input: Hrvatica Blanka Vlašić postala je u nedelju (9. marta) svetska prvakinja u skoku u vis u dvorani na 12. IAAF Svetskom prvenstvu u Valensiji.

Hrvatica

12. IAAF Svetskom prvenstvu

Blanka Vlašić

Valensiji


Input: Ona je preskočila 203 cm.


Input: Vlašić je prošle godine osvojila zlatnu medalju na svetskom prvenstvu u skoku u vis na otvorenom, koje je održano u Osaki.

Vlašić

Osaki


Input: Devetodnevni Solunski festival dokumentarnog filma otvoren je u petak (7. marta) u grčkom gradu Solunu.

Solunski festival dokumentarnog filma

Solunu


Input: Festival, koji se održava pod nazivom "Slike 21. veka", proslavlja svoju desetu godinu postojanja, a na njemu će biti prikazani dokumentarni filmovi iz celog sveta.

Slike 21. veka


Input: Grčka se u nedelju (9. marta) oprostila od zime karnevalima i tradicionalnim ritualima održanim širom zemlje.

Grčka


Input: Godišnji festival u Patrasu okupio je na ulicama oko 40.000 ljudi.

Patrasu


Input: Prvi Međunarodni festival pantomime u Makedoniji otvoren je u ponedeljak (10. marta) u Skoplju, a na njemu nastupaju izvođači iz Bugarske, Rumunije, Japana i Sjedinjenih Država.

Prvi Međunarodni festival pantomime u Makedoniji

Skoplju

Bugarske

Rumunije

Japana

Sjedinjenih Država


Input: Organizatori festivala kažu da postoji samo 20 takvih festivala u svetu.


Input: Drama "Yumurta" (Jaje) turskog režisera Semiha Kaplanoglua osvojila je u nedelju (9. marta) nagradu za najbolji film na 13. Festivalu tursko-nemačkog filma u Nirnbergu.

Yumurta

Jaje

13. Festivalu tursko-nemačkog filma u Nirnbergu

Semiha Kaplanoglua


Input: Nežat Išler iz filma "Yumurta" osvojio je nagradu za najboljeg glumca na tom festivalu, koji je trajao od 28. februara do nedelje.

Nežat Išler

Yumurta


Input: Dvanaesti Sofijski filmski festival, najveća kinematografska manifestacija u Bugarskoj, počeo je u četvrtak (6. marta), a na njemu će biti prikazano oko 100 dugometražnih igranih filmova, 20 dokumentarnih filmova i 60 kratkih filmova.

Dvanaesti Sofijski filmski festival

Bugarskoj


Input: Festival, koji se zatvara u nedelju (16. marta), fokusiran je na balkansku kinematografiju.


Input: Jelena Tomašević predstavljaće Srbiju, koja je u maju domaćin ovogodišnjeg takmičenja za Pesmu Evrovizije, sa svojom pesmom "Oro".

Jelena Tomašević

Srbiju

Pesmu Evrovizije

Oro


Input: Tomašević je pobedila u finalu takmičenja Beovizija 2008, koje je održano u ponedeljak (10. marta).

Tomašević

Beovizija 2008


Input: Prošle godine, pesma "Molitva" predstavnice Srbije Marije Šerifović pobedila je na takmičenju za Pesmu Evrovizije održanom u Helsinkiju.

Molitva

Pesmu Evrovizije

Srbije

Helsinkiju

Marije Šerifović


Input: Kosovski umetnici organizovali su u četvrtak (6. marta) brojne manifestacije povodom obeležavanja desete godišnjice smrti nacionalnog heroja Adema Jašarija.

Adema Jašarija


Input: Domaćini događaja kojima je obeležena godišnjica bili su Umetnička galerija Kosova, Kosovski balet i Kosovski centar za dečije pozorište.

Umetnička galerija Kosova

Kosovski balet

Kosovski centar za dečije pozorište


Input: EK poziva Bugarsku da pojača borbu protiv organizovanog kriminala i korupcije

EK

Bugarsku


Input: Bugarska narednih meseci mora pokazati opipljiv napredak u primeni pravosudnih reformi i u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, izjavio je u ponedeljak u Sofiji visoki zvaničnik za proširenje EU.

Bugarska

Sofiji

EU


Input: Bugarski ministar za evropska pitanja Meglena Kuneva.

Meglena Kuneva


Input: Nekoliko nedelja pre objavljivanja presudnog izveštaja Evropske komisije (EK) o spremnosti Bugarske za članstvo u EU, visoki briselski zvaničnik pozvao je Sofiju u ponedeljak (13. mart) da pojača napore za rešavanje pitanja koja ozbiljno zabrinjavaju Uniju.

Evropske komisije

EK

EU

Uniju

Bugarske

Sofiju


Input: "EK uviđa da je u Bugarskoj došlo do određenog napretka posle objavljivanja oktobarskog posmatračkog izveštaja, ali još uvek postoje oblasti koje izazivaju ozbiljnu zabrinutost", rekao je generalni direktor EK za proširenje Majkl Li.

EK

EK

Bugarskoj

Majkl Li


Input: U svojoj godišnjoj proceni napretka Bugarske u pridruživanju, koja je objavljena u oktobru, EK je ukazala da ukoliko zemlja želi da pristupi EU u januaru 2007. godine mora odmah da se uhvati u koštac sa problemima na polju konkurentnosti, usluga, poljoprivrede, regionalne politike i pravosuđa i unutrašnjih poslova.

Bugarske

EK

EU


Input: Sledeći posmatrački izveštaj, koji treba da bude objavljen 17. maja, sadržaće zaključke nedavnih ekspertskih procena problematičnih oblasti.


Input: Takođe će biti izneta preporuka da li Bugarska treba da uđe u EU 1. januara ili da se njen prijem odloži na godinu dana u skladu sa zaštitnom klauzulom.

Bugarska

EU


Input: Lideri EU doneće odluku u junu na osnovu ovog izveštaja.

EU


Input: EK želi da vidi stvaran, opipljiv napredak u primeni pravosudnih reformi, unapređivanju efikasnosti pravosudnog sistema i u borbi protiv organizovanog kriminala i korupcije, rekao je Li posle sastanka sa ministrom za evropska pitanja Meglenom Kunevom.

EK

Li

Meglenom Kunevom


Input: U razgovoru sa premijerom Sergejem Staniševim zvaničnik EK je pohvalio Sofiju za pozitivne korake koje je preduzela od novembra, uključujući usvajanje određenog broja novih zakona i postavljenje novog glavnog tužioca.

Sergejem Staniševim

EK

Sofiju


Input: Međutim, rekao je on, neophodne su zakonodavne izmene kojima bi se osigurali nezavisnost, efikasnost i odgovornost pravosuđa.


Input: Li je takođe izrazio zabrinutost u pogledu sposobnosti zemlje da apsorbuje sredstva iz evropskih fondova koja će dobijati u budućnosti.

Li


Input: U međuvremenu, glavni tužilac Bugarske Boris Velčev i ministri pravosuđa i unutrašnjih poslova Georgi Petkanov i Rumen Petkov sastali su se u ponedeljak u Briselu sa komesarom za proširenje EU Olijem Renom, trudeći se da ga uvere da zemlja preduzima adekvatne mere za ispunjavanje svojih obaveza u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala i korupcije.

Bugarske

Briselu

Boris Velčev

Georgi Petkanov

Rumen Petkov

Olijem Renom

EU


Input: Velčev, koji je preuzeo funkciju pre manje od mesec dana, informisao je Rena o planiranim strukturnim promenama u tužilaštvu, obećavajući takođe da će optužnice protiv ključnih vođa podzemlja biti podignute narednih dana.

Velčev

Rena


Input: Oko 150 ljudi ubijeno je u Bugarskoj od 2001. godine u nizu bombaških napada i plaćenih ubistava, a do sada niko nije osuđen za ta krivična dela.

Bugarskoj


Input: Kampanje u BiH ulaze u digitalno doba

BiH


Input: Dok se političari i nevladine organizacije trude da mobilizuju birače i izbore se sa apatijom, internet dobija na snazi kao jedno od sredstava za kampanju.


Input: Sve veći broj političkih kandidata u BiH koristi Fejsbuk da bi doprli do mladih birača.

BiH

Fejsbuk


Input: Kampanja uoči izbora 3. oktobra se zahuktava, a mnoge nevladine organizacije rešene su da izvrše uticaj na birače.


Input: Suočene sa apatijom, posebno među mladima, neke organizacije naporno rade na tome da organizuju i uključe mlade ljude.


Input: Otprilike 50 odsto te demografske grupe stanovništva ne izlazi na izbore.


Input: "Glas mladih" i "Glas žena" samo su neki od slogana na mnogobrojnim panoima koji su postavljeni u gradovima širom zemlje.

Glas mladih

Glas žena


Input: Video spotovi sa sličnom porukom, u kojima se pojavljuju glumci i druge poznate osobe, redovno se emituju na televiziji.


Input: Neke organizacije, poput Društva za odgovorno poslovanje u BiH (DOP), kažu da čak planiraju organizovanje konferencija na kojima bi političke stranke -- pre svega predstavnici podmladaka stranaka -- govorili o specifičnim problemima sa kojima se suočavaju mladi ljudi.

Društva za odgovorno poslovanje u BiH

DOP


Input: Konferencije će biti održavane "bez upućivanja bilo kakvih političkih poruka i bez vođenja kampanje", izjavio je predsednik DOP Kenan Hodžić.

DOP

Kenan Hodžić


Input: Drugi, poput Alternativnog kluba iz Trebinja, su zabrinuti oko etičkih aspekata izbora.

Alternativnog kluba

Trebinja


Input: Predsednik Kluba Blažo Stevanović pozvao je javnost da prijavi svakog kandidata koji je optužen ili krivično gonjen za ratne zločine ili za aktivnosti vezane za organizovani kriminal.

Kluba

Blažo Stevanović


Input: "U istočnoj Hercegovini smo već primetili neke [kandidate] koji su osumnjičeni za kršenje međunarodnog humanitarnog prava, kao i one koji su optuženi za ozbiljne zločine", rekao je Stevanović.

Hercegovini

Stevanović


Input: Mišljenja analitičara u pogledu uloge nevladinih organizacija su podeljena.


Input: Sociolog Srđan Puhalo kaže da kampanje informisanja javnosti mogu da proizvedu neke rezultate, ali da je malo verovatno da imaju veliki uticaj.

Srđan Puhalo


Input: "Niko neće glasati zbog postera ili video spota, nego zbog organizacije sa dobrom reputacijom koja se dokazala kroz svoj rad.


Input: Nema puno takvih nevladinih organizacija", izjavio je Puhalo za SETimes.

Puhalo

SETimes


Input: Mladi ljudi, dodao je on, uglavnom su zainteresovani za pronalaženje posla i unapređenje kvaliteta života.


Input: "Nema ideala, samo čist pragmatizam", rekao je on.


Input: Zbog toga ima puno više mladih kandidata koji se nadmeću za funkciju nego ikada.


Input: Međutim, uticaj mladih ljudi i žena u političkim strankama još uvek je slab.


Input: "Oni nisu ključni igrači", rekao je on.


Input: Naslutivši da bi apatija mogla ozbiljno da našteti izlaznosti i rezultatima, stranke koriste sva moguća sredstva da dopru do birača, uključujući popularnu društvenu internet mrežu Fejsbuk.

Fejsbuk


Input: Sve glavne stranke u Republici Srpskoj (RS) i njihovi lideri sada imaju svoje profile na Fejsbuku.

Republici Srpskoj

RS

Fejsbuku


Input: Pored toga, svaka stranka ima zvaničnu internet stranu, na kojoj posetioci mogu da pogledaju njenu platformu i stavove.


Input: Međutim, vođenje kampanje putem interneta neće prevagnuti izbore na bilo koju stranu, kaže za SETimes analitičarka Tanja Topić.

SETimes

Tanja Topić


Input: "Internet se u BiH koristi vrlo malo, u poređenju sa susednim zemljama i razvijenim zapadnim demokratijama.

BiH


Input: Korisnici interneta u BiH obično su oni koji će pre apstinirati nego glasati", rekla je Topić.

BiH

Topić


Input: Međutim, dodala je ona, to je važan korak napred ka modernizaciji.


Input: Internet je već postao mesto žestoke rasprave između Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) i opozicionih stranaka u RS.

Saveza nezavisnih socijaldemokrata

SNSD

RS


Input: Rasprava je podstaknuta internet stranom koju je kreirao opozicioni kandidat Ognjen Tadić, a koja koristi URL koji bi mogao da navede posetioce da pomisle da se radi o zvaničnoj internet strani predsedništva RS.

Ognjen Tadić

RS


Input: SNSD se žalila da taj potez predstavlja pokušaj da se "minimalizuje značaj kabineta predsednika republike i degradira sadašnji predsednik Rajko Kuzmanović".

SNSD

Rajko Kuzmanović


Input: "[Tadić] pokušava da prevari građane stvaranjem lažne slike [o sebi] kao pobedniku predstojećih izbora", izjavio je izvršni sekretar SNSD Rajko Vasić.

Tadić

Rajko Vasić

SNSD


Input: Tadićev tim zadužen za kampanju odgovorio je da je sporna internet strana "originalna, legalna, moderna i proročanska", izrađena po uzoru na uspešne evropske i međunarodne političare.

Tadićev


Input: Oni su dodali da je SNSD iznerviran zato što ne može da ih spreči da je postave.

SNSD


Input: Posle toga, opozicioni lideri su pokrenuli blog protiv Vasića na najvećem portalu u zemlji Sarajevo-x.com.

Vasića

Sarajevo-x.com


Input: U međuvremenu, neki političari u BiH koriste blogove da bi potpomogli svoje političke karijere i ciljeve.

BiH


Input: Među iskusnijim blogerima su član kolektivnog predsedništva Željko Komšić i potpredsednik Partije demokratskog progresa Branislav Borenović.

Željko Komšić

Branislav Borenović

Partije demokratskog progresa


Input: Vasić iz SNSD-a svakodnevno postavlja postove na svom blogu, pišući o političkim događajima i oštro kritikujući političke protivnike širom BiH.

Vasić

SNSD-a

BiH


Input: Srbija rešava zlostavljanje na radnom mestu

Srbija


Input: Novi zakon olakšaće definisanje i prijavljivanje zastrašivanja na radu.


Input: Zlostavljanje na radu je postalo rasprostranjenija pojava u Srbiji.

Srbiji


Input: S obzirom da ekonomska kriza otežava pronalaženje posla, ostanak na radnom mestu na kojem ste može često da se pretvori u preokupaciju.


Input: S obzirom da su poslodavci u jačoj poziciji, neki kažu da je zlostavljanje na radnom mestu -- uključujući zastrašivanje i grupno psihološko nasrtanje -- postalo učestalije.


Input: Pomoćnica ministra za rad i socijalnu politiku Radmila Bukumirić-Katić rekla je za SETimes da ne postoji zvanična statistika u Srbiji o frekventnosti "mobinga", izraza koji se koristi za opis kolektivnog zlostavljanja nad jednom osobom od strane grupe ili grupa kolega.

Radmila Bukumirić-Katić

SETimes

Srbiji


Input: To može da znači bilo šta, od verbalnog maltretiranja i pretnji do širenja glasina.


Input: "Prema zakonu, cilj je da se pruže precizniji statistički podaci o učestalosti mobinga.


Input: Prema podacima kojima raspolažemo, najčešće su žrtve mobinga žene, zaposleni koji su na početku karijere i oni koji su na korak od penzije", kaže ona.


Input: Jedan od problema je to što je mobing nekada teško definisati, a još teže dokazati.


Input: Iz tog razloga, u novom zakonu se specifično izlaže "šest oblika ponašanja koji potpadaju pod zlostavljanje na radnom mestu", rekla je Bukumirić-Katić.

Bukumirić-Katić


Input: To su: nemogućnost komunikacije sa poslodavcem, podsticanje loših odnosa među kolegama, seksualno uznemiravanje, uvrede koje se odnose na lični identitet i reputaciju, ugrožavanje poslovne reputacije i ugrožavanje nečijeg zdravlja.


Input: Srbija je tek deveta zemlja u Evropi koja je usvoijla zakon protiv mobinga, mada je u nekim evropskim zemljama to pitanje regulisano drugim statutima.

Srbija

Evropi


Input: "Cilj zakona je da se reše svi sporovi između poslodavaca i zaposlenih, bez sudskog procesa.


Input: Do sada su predmeti o zlostavljanju na radnom mestu bili retki, s obzirom da se zaposleni plaše da prijave mobing", rekla je Bukumirić-Katić.

Bukumirić-Katić


Input: Ako se pokrene sudski postupak, dodala je ona, poslodavcu bi mogla da bude izrečena kazna od 100 evra do 8.000 evra, u zavisnosti od težine prekršaja.


Input: Važno je shvatiti šta jeste, a šta nije mobing, rekla je Bukumirić-Katić.

Bukumirić-Katić


Input: "Zaposleni se često žale na plate i odbitke, misleći da su takva pitanja vrsta mobinga, ali nisu.


Input: Ona su definisana Zakonom o radu", objašnjava ona.

Zakonom o radu


Input: Građani misle da je dobro primenjivati zakon protiv mobinga, ali sumnjaju da će to sprečiti sprečiti poslodavce da se loše ponašaju.


Input: "Mislim da će zakon ostati samo na papiru, jer zaposleni sumnjaju u to da će ih država i pravosuđe zaštititi od poslodavaca koji ih zlostavljaju.


Input: Niko se neće usuditi da prijavi mobing, s obzirom da će zbog toga ili ostati bez posla ili će proći kroz pakao ako ostanu u kompaniji", kaže Miona Filipović, 47.

Miona Filipović


Input: Dragica Živanović, 32, smatra da će poslodavci biti nešto obazriviji na početku sprovođenja zakona.

Dragica Živanović


Input: "Poslodavci će u početku više obraćati pažnju, dok se, kao što je slučaj sa većinom propisa u Srbiji, ne ispostavi da zakon protiv mobinga ne može efektivno da se sprovodi", rekla je Živanović.

Srbiji

Živanović


Input: Kukan: dijalog, a ne barikade

Kukan


Input: Nasilje na granici Kosova ne doprinosi boljem životu ljudi i samo koči proces evrointegracija, kaže šef delegacije Evropskog parlamenta Eduard Kukan za SETimes.

Kosova

Evropskog parlamenta

SETimes

Eduard Kukan


Input: Stanovnik etnički podeljenog grada Mitrovice vozi bicikl pored vojnika KFOR-a.

Mitrovice

KFOR-a


Input: Mirovne snage NATO-a pojačale su svoje prisustvo posle nasilja na graničnom prelazu u utorak (27. septembra).

NATO-a


Input: Eduard Kukan, šef delegacije Evropskog parlamenta za odnose sa Albanijom, Bosnom i Hercegovinom, Srbijom, Crnom Gorom i Kosovom, govori za SETimes o najnovijim događajima na severu Kosova.

Eduard Kukan

Evropskog parlamenta

SETimes

Albanijom

Bosnom i Hercegovinom

Srbijom

Crnom Gorom

Kosovom

Kosova


Input: SETimes: Da li možete da prokomentarišete napade na KFOR na severu Kosova?

SETimes

KFOR

Kosova


Input: Eduard Kukan: Pre svega, incidenti ili akti nasilja na severu Kosova ne pomažu da život tamošnjih ljudi bude bolji.

Eduard Kukan

Kosova


Input: EU je zbog toga pokrenula dijalog, sa namerom da se reše praktična pitanja, što bi ujedno omogućilo Kosovu i Srbiji da ostvare napredak u svojim međusobnim odnosima, kao i u domenu evrointegracija.

EU

Kosovu

Srbiji


Input: Umesto toga, vidimo ljude na barikadama i napade na KFOR.

KFOR


Input: Jasno je da je to neprihvatljivo.


Input: Svako ima pravo da protestuje, ali ti protesti moraju da budu organizovani na odgovoran način.


Input: Nasilje protiv međunarodnih misija je opasan presedan koji se mora osuditi.


Input: SETimes: Kako bi međunarodna zajednica i Kosovo trebalo da se odnose prema tom najnovijem događaju?

SETimes

Kosovo


Input: Kukan: EULEKS je pokrenuo istragu o tome šta se događalo u utorak (27. septembra) i verujem da bi one koji su pribegli nasilju protiv KFOR-a trebalo privesti pravdi.

Kukan

EULEKS

KFOR-a


Input: Što se Kosova i Srbije tiče, i jedni i drugi bi trebalo da pomognu međunarodnoj zajednici da ponovo uspostavi red na severu i omogući slobodu kretanja i trgovine na tom području.

Kosova

Srbije


Input: Štaviše, trebalo bi da pošalju jasnu poruku onima koji su odgovorni za nasilje o tome da su takve akcije štetne ne samo za njih same, već i za interese Srbije i Kosova.

Srbije

Kosova


Input: SETimes: Predstojeći pregovori između Kosova i Srbije u Briselu privremeno su prekinuti; kako će to, po vašem mišljenju, protumačiti strane u pregovorima?

SETimes

Kosova

Srbije

Briselu


Input: Kukan: Ne smatram da bi trebalo da nagađam o tome kakva će biti politička tumačenja prekida dijaloga.

Kukan


Input: Takođe, ne verujem da će svi politički akteri u Beogradu i Prištini imati isto mišljenje o tome zašto se to desilo.

Beogradu

Prištini


Input: Siguran sam da ćemo imati razne reakcije i tumačenja na obe strane.


Input: Jasno je da je dijalog kao takav osetljiv diplomatski proces, a obe strane su ga koristile i zloupotrebljavale u političke svrhe.


Input: Ne očekujem da će se to promeniti.


Input: Ipak, želim da naglasim da Evropska unija pridaje veliki značaj dijalogu i smatra ga korisnim instrumentom za ostvarivanje uspeha u odnosima Srbije i Kosova i integraciji.

Evropska unija

Srbije

Kosova


Input: SETimes: Srbija je pozvala na dijalog o situaciji na graničnim prelazima na severu.

SETimes

Srbija


Input: Kako će, po vašem mišljenju, EU i Kosovo odgovoriti na te pozive i kako bi sve strane trebalo da se odnose prema budućem dijalogu?

EU

Kosovo


Input: Kukan: Opet, ne bih želeo da spekulišem o budućem dijalogu, ali smatram da će na kraju praktično i političko rešenje morati da bude pronađeno.

Kukan


Input: Rešenje bi trebalo da bude u interesu svih strana, pošto je u ovom trenutku sever Kosova pretnja po bezbednost Srbije, Kosova i čitave međunarodne zajednice.

Kosova

Srbije

Kosova


Input: Ipak, u ovom trenutku EU bi trebalo da čvrsto ostane pri svom početnom planu, a to je da se ostvare rezultati po konkretnim tehničkim pitanjima koja onemogućavaju napredak Srbije i Kosova i, u širem kontekstu, čitavog regiona.

EU

Srbije

Kosova


Input: SETimes: Kakve će posledice najnoviji događaji imati na proces evrointegracija Srbije i Kosova?

SETimes

Srbije

Kosova


Input: Šta je potrebno da Srbija u ovom trenutku uradi kako bi dobila status kandidata i pridružila se EU?

Srbija

EU


Input: Kukan: Kao što sam već rekao, svaki incident i nasilje, posebno prema međunarodnim misijama, neprihvatljivi su za evropske institucije.

Kukan


Input: Političari na obe strane moraju da pokažu hrabrost i daju doprinos da se situacija reši, u suprotnom, ona će ometati procese evrointegracija njihovih zemalja.


Input: Srbija i Kosovo bi trebalo da jasno odrede svoje prioritete i odluče kojim putem žele da idu.

Srbija

Kosovo


Input: Ako su to evropske integracije, onda moraju da shvate da je potrebno, između ostalog, iznaći trajno i mirno rešenje za sever Kosova.

Kosova


Input: Izaslanik: Savet bezbednosti neće požurivati rešenje statusa Kosova

Savet bezbednosti


Input: Delegacija Saveta bezbednosti UN završila je u subotu svoju dvodnevnu misiju utvrđivanja činjenica na Kosovu i saopštila je da će tom 15-članom telu biti potrebno još vremena da donese odluku o budućnosti pokrajine.

Saveta bezbednosti UN

Kosovu


Input: Lideri Tima kosovskog jedinstva (desno) sastali su se u petak (27. april) u Prištini sa 15-članom delgacijom Saveta bezbednosti UN.

Tima kosovskog jedinstva

Saveta bezbednosti UN

Prištini


Input: Delegacija Saveta bezbednosti UN otputovala je sa Kosova u subotu (28. april), posle dvodnevne misije utvrđivanja činjenica.

Saveta bezbednosti UN

Kosova


Input: Šef delegacije, belgijski ambasador Johan Verbeke, rekao je da proces odlučivanja budućeg statusa Kosova ne može da se požuruje.

Johan Verbeke

Kosova


Input: "Odlučivanje o važnim pitanjima nikada ne bi trebalo da bude talac krajnjih rokova", izjavio je on na konferenciji za novinare održanoj u subotu u Prištini.

Prištini


Input: Petnaest ambasadora UN doputovalo je na Kosovo posle razgovora u četvrtak sa zvaničnicima u Beogradu.

UN

Kosovo

Beogradu


Input: Posetu regionu predložila je Rusija, jedna od pet stalnih članica Saveta bezbednosti.

Rusija

Saveta bezbednosti


Input: Moskva podržava Srbiju u njenom protivljenju predlogu o statusu Kosova koji je izneo bivši finski predsednik Marti Ahtisari, a kojim se poziva na "nadziranu nezavisnost".

Moskva

Srbiju

Kosova

Marti Ahtisari


Input: Beograd se protivi nezavisnosti i insistira na zadržavanju određenog suvereniteta nad pokrajinom.

Beograd


Input: Vlada Srbije je u subotu objavila saopštenje zalažući se za "nadziranu autonomiju" kao kompromisno rešenje.

Vlada Srbije


Input: Kosovski Albanci -- koji čine 90 odsto od ukupno 2 miliona stanovnika pokrajine -- prihvatili su Ahtisarijev plan.

Albanci

Ahtisarijev


Input: Predstavnici te zajednice, koji su se sastali sa ambasadorima UN, izrazili su nadu da će oni podržati njegove predloge.

UN


Input: Kosovski predsednik Fatmir Sejdiu rekao je novinarima da će nezavisnost pokrajine garantovati stabilnost celokupnog regiona.

Fatmir Sejdiu


Input: "Detaljno smo objasnili zašto Kosovo mora da bude nezavisno i zašto ne može da bude drugih rešenja", rekao je Sejdiu, izvestili su mediji u petak.

Kosovo

Sejdiu


Input: "Posle ove posete vreme je da se odluči status Kosova", dodao je on.

Kosova


Input: Obilazak pokrajine od strane ambasadora UN uključivalo je posete podeljenom gradu Mitrovici, srpskom selu Svinjare i srpskom delu grada Orahovca.

UN

Mitrovici

Svinjare

Orahovca


Input: Oni su takođe posetili Malu Krušu, gde su srpske trupe 1999. ubile 116 albanskih muškaraca.

Malu Krušu


Input: Arsim Šehu, kosovski Albanac koji je izgubio 40 članova svoje šire porodice kaže: "Nadamo se da će oni potvrditi ono što su Srbi uradili ovde...

Arsim Šehu

Albanac

Srbi


Input: Ne možemo više da živimo sa njima".


Input: U izveštaju Internešnal Herald Tribjuna u nedelju citirana je izjava premijera Agima Čekua da očekuje da će Kosovo biti u mogućnosti da proglasi nezavisnost "do kraja maja".

Internešnal Herald Tribjuna

Agima Čekua

Kosovo


Input: "Naši prijatelji koji su realni i zemlje koje su dale vojnike, novac i osam godina se angažovale ovde, i koje planiraju da budu prisutne, žele okončanje ovog nerešenog statusa", rekao je Čeku.

Čeku


Input: Pomoćnik američkog državnog sekretara Danijel Frid očigledno ima ista očekivanja kao Čeku.

Danijel Frid

Čeku


Input: Američki zvaničnik je na konferenciji u Briselu u subotu izjavio da će izrada nove rezolucije o Kosovu početi ubrzo nakon što se delegacija Saveta bezbednosti vrati iz posete Balkanu.

Briselu

Kosovu

Balkanu

Saveta bezbednosti


Input: On je takođe izrazio nadu da će Rusija konstruktivno pristupiti tom pitanju.

Rusija


Input: "Nadamo se da Rusija razume da će Kosovo biti nezavisno ovako ili onako", rekao je Frid.

Rusija

Kosovo

Frid


Input: "To će biti učinjeno ili na kontrolisan i nadziran način kojim se obezbeđuje dobrostanje srpskog naroda, ili će se dogoditi na nekontrolisan način i kosovski Srbi će najviše patiti, što bi bilo strašno".

Srbi


Input: Bugarska konačno prodala državni monopol na duvan

Bugarska


Input: Posle decenije neuspešnih pokušaja da proda Bulgartabak, aranžman je konačno postignut.

Bulgartabak


Input: Ekonomisti kažu da je to pozitivan porez, ali zaposleni nisu tako sigurni.


Input: Radnici strahuju da prodaja znači da će izgubiti radna mesta.


Input: Bugarska je prodala svoju monopolističku firmu za proizvodnju duvana Bulgartabak posle pet neuspešnih pokušaja u proteklih trinaest godina.

Bugarska

Bulgartabak


Input: Transakcija, koju su pozdravili ekonomisti i vlada, naišla je na proteste zaposlenih, koji strahuju da bi novi vlasnik mogao da krene da otpušta radnike, uprkos tome što su dobili uveravanja da se to neće desiti.


Input: Prema ugovoru vrednom 100 miliona evra, koji je potpisan 13. septembra između Agencije za kontrolu privatizacije i post-privatizacije i predstavnika austrijske firme BT Invest, 80 odsto akcija Bulgartabaka ide kupcu, koji je u vlasništvu kompanije VTB Kapital, investicionom krilu ruske državne VTB Banke.

Agencije za kontrolu privatizacije i post-privatizacije

BT Invest

Bulgartabaka

VTB Kapital

VTB Banke


Input: U zvaničnom komentaru, generalni direktor VTB Kapitala Atanas Bostandžijev rekao je da kupac planira da uloži oko milion evra u bugarsku kompaniju u prvoj godini poslovanja, a da će narednih godina biti investirano još pet miliona.

VTB Kapitala

Atanas Bostandžijev


Input: "Strategija VTB Kapitala predviđa dalje širenje našeg poslovanja i ulazak na nova tržišta, uključujući i centralnu i istočnu Evropu", stoji u saopštenju te kompanije upućenom SETimesu.

VTB Kapitala

SETimesu

Evropu


Input: U Bulgartabaku su odbili bilo kakav komentar.

Bulgartabaku


Input: Ugovor ima više klauzula ubačenih na insistiranje sindikata radnika u tri Bulgartabakove fabrike -- u Sofiji, Blagojevgradu i Plevenu.

Bulgartabakove

Sofiji

Blagojevgradu

Plevenu


Input: Te klauzule garantuju da novi vlasnik neće promeniti glavne delatnosti kompanije u narednih deset godina i da neće dozvoliti njenu likvidaciju ili nelikvidnost.


Input: Pored toga, kupac neće smanjivati svoj udeo u kompaniji u narednih pet godina i neće mu biti dozvoljeno da vrši bilo kakve strukturne promene ili transformacije unutar grupe.


Input: Moraće i da kupuje pet hiljada tona bugarskog duvana godišnje.


Input: Treći uslov je da održava prosečni nivo zaposlenih u Bulgartabaku i njegovim filijalama i broj radnih mesta čuva na nivou iz 2010. godine.

Bulgartabaku


Input: I pored tih garancija, na stotine radnika Bulgartabaka protestovalo je ubrzo pošto je saopšteno da je dogovor postignut početkom septembra, tvrdeći da je konkurs za prodaju Bulgartabaka bio namešten u korist BT Investa, koji je bio jedini preostali kandidat.

Bulgartabaka

Bulgartabaka

BT Investa


Input: Takođe su tvrdili da su odštete koje bi novi vlasnik morao da plati u slučaju neispunjenja svojih socijalnih obaveza minimalne.


Input: Radnici su tokom protesta takođe izrazili zabrinutost da, i pored desetogodišnje zabrane preprodaje holdinga, ništa ne sprečava BT Invest da promeni njegovog vlasnika.

BT Invest


Input: I stvarno, BT Invest je bio jedini preostali kandidat u završnoj fazi konkursa.

BT Invest


Input: U ranijoj fazi podnošenja ponuda je bio prisutan drugi kandidat, Britiš ameriken tobako, koji je bio strateški investitor.

Britiš ameriken tobako


Input: BAT je na kraju povukao svoju ponudu, uz objašnjenje da nije u skladu sa finansijskim planovima kompanije.

BAT


Input: Uprkos svim nagađanjima o kupcu i razlozima za kupovinu duvanskog holdinga, ekonomisti smatraju da je taj posao dobar za Bugarsku, posebno imajući u vidu da su joj preko potrebni prihodi.

Bugarsku


Input: Prema rečima Dese Nikolove, glavnog ekonomiste u Institutu za tržišnu ekonomiju, "svaki privatizacioni ugovor je dobar".

Dese Nikolove

Institutu za tržišnu ekonomiju


Input: "Jasno je da nije bilo velikog interesovanja i sama činjenica da je posao napravljen je dobra stvar", kaže ona za SETimes.

SETimes


Input: Ona je cenu nazvala “razumnom“ kada se poredi sa kapitalizacijom, jer je zapravo veća.


Input: “Kapitalizacija 100 odsto Bulgartabaka je 100 miliona evra; u ovom slučaju smo prodali 80 odsto za 100 miliona evra, što je dobra cena“, napominje ona.

Bulgartabaka


Input: Makedonija završava autoput na Koridoru 10

Makedonija


Input: Odobrenjem novog kredita EBRD zatvorena je finansijska konstrukcija tog izuzetno važnog dela autoputa.

EBRD


Input: Izgradnja autoputa smatra se ključnom za povećanje investicija.


Input: Makedonija je dobila suvereni kredit od 107 miliona evra od EBRD za modernizaciju dela evropskog transportnog koridora 10 koji prolazi kroz njenu teritoriju.

Makedonija

koridora 10

EBRD


Input: Kredit će biti iskorišćen za sufinansiranje izgradnje novog segmenta autoputa, dugog 28 kilometara, između Demir Kapije i Smokvice, na jugoistoku zemlje.

Demir Kapije

Smokvice


Input: Poslužiće i za finansiranje izgradnje i modernizacije naplatnih rampi, kao i ugradnju opreme za elektronsku naplatu putarine.


Input: "Izgradnjom trase koridora dugačke 28 kilometara, Makedonija će obezbediti autoput za svoju najvažniju saobraćajnu transportnu rutu", izjavio je novinarima potpredsednik vlade Zoran Stavrevski po potpisivanju ugovora.

Makedonija

Zoran Stavrevski


Input: Završetak koridora nudi "izvanrednu priliku za povećanje konkurentnosti makedonskih kompanija", dodao je on.


Input: Izgradnja autoputa je od ključnog značaja za makedonsku ekonomiju, kao i za regionalnu integraciju u celini, saopšteno je iz vlade.


Input: "Koridor 10 je ključna regionalna transportna veza i EBRD je pomagao njegovu modernizaciju investicijama kako u železnički, tako i u drumski saobraćaj u Mađarskoj, Hrvatskoj, Srbiji i Makedoniji, u vrednosti od ukupno 854 miliona evra", rekla je direktorka za transport EBRD Su Baret.

Koridor 10

Mađarskoj

Hrvatskoj

Srbiji

Makedoniji

EBRD

EBRD

Su Baret


Input: Pored izgradnje dela autoputa, projekat koridora 10 u Makedoniji obuhvata i izgradnju dva tunela dugačka 1.250, odnosno 1.300 metara, šest mostova, pet nadvožnjaka, sedam podvožnjaka i dva prelaza preko autoputa.

koridora 10

Makedoniji


Input: Renoviranje i modernizacija naplatnih rampi počeće sredinom 2012, dok će čitav autoput biti završen do 2016.


Input: "U okviru aranžmana... deo sredstava je planiran za renoviranje i modernizaciju pet stalnih naplatnih rampi i izgradnju četiri nove u Tabanovcima, Negotinu, Demir Kapiji i Đevđeliji", kaže za SETimes direktorka Državne agencije za puteve Nataša Valkanovska.

Tabanovcima

Negotinu

Demir Kapiji

Đevđeliji

SETimes

Državne agencije za puteve

Nataša Valkanovska


Input: Ona je rekla da je vlada već započela proces izbora konsultanta za kompletiranje tenderske dokumentacije.


Input: Tender za izbor građevinske kompanije trebalo bi da bude raspisan do kraja 2011, kaže ona.


Input: Prema javno obelodanjenim pravilima, domaće kompanije mogu da učestvuju u tenderu za izgradnju dela autoputa, ali samo kao deo konzorcijuma.


Input: Vlada se nada da će gradnja autoputa pojačati interesovanje investitora za gradnju hotela i drugih turističkih objekata duž puta.


Input: "Ove godine nam je zadatak da ostvarimo aktivnosti postavljanja signalizacije za obeležavanje turističkih mesta duž Koridora 10.


Input: Prošle godine smo završili označavanje 'puteva vina' u Makedoniji", kaže Zoran Nikolovski, šef odseka za turizam u Ministarstvu ekonomije.

Makedoniji

Zoran Nikolovski

Ministarstvu ekonomije


Input: Kreditni uslovi predviđaju rok otplate od petnaest godina, trogodišnji grejs period i kamatnu stopu od 2,7 odsto.


Input: Vlasti kažu da je takav aranžman izuzetno povoljan.


Input: "Finansijski paket za ovaj projekat upotpunjen je potpisivanjem ugovora sa EBRD, kojim je obezbeđeno 107 miliona evra", kaže Valkanovska.

EBRD

Valkanovska


Input: Makedonija je dobila još 45 miliona evra od EU u obliku bespovratne pomoći IPA.

Makedonija

EU

IPA


Input: Evropska investiciona banka pozajmila je još 130 miliona evra, dok je vlada obezbedila šest miliona iz državnog budžeta Makedonije.

Evropska investiciona banka

Makedonije


Input: Veći broj poslovnih žena podstiče nade u pogledu ekonomskog razvoja


Input: Uprkos ekonomskoj krizi, sve veći broj žena ima svoje firme ili se prijavljuje za rukovodeće pozicije u drugim kompanijama.


Input: Oko 17 odsto srpskih kompanija trenutno je u vlasništvu žena ili ih one vode.


Input: Žene na Balkanu igraju sve značajniju ulogu u razvoju i upravljanju kompanijama -- kao i u donošenju ekonomskih odluka u porodicama i u društvu uopšte, uprkos tradicionalnim regionalnim idejama o njihovoj ulozi domaćice.

Balkanu


Input: Prema istraživanju beogradskog magazina Poslovna žena, 17 odsto srpskih kompanija trenutno je u vlasništvu žena ili ih one vode, dok još 17 odsto do 20 odsto poslovnih žena vodi druga preduzeća.

Poslovna žena


Input: Žene vlasnici i rukovodioci pokazale su veliku upornost u očuvanju svojih firmi, posebno tokom ekonomske krize.


Input: "Od 57 kompanija koje su nastale pre četiri godine, 38 aktivno rade i nisu nikoga otpustile.


Input: Naše žene su veliki poslovni borci i zato bi država trebalo da usvoji strategiju razvoja ženskog preduzetništva, kao što je učinjeno nedavno u Hrvatskoj", rekla je direktorka Asocijacije poslovnih žena Srbije Sanja Popović-Pantić za SETimes.

Hrvatskoj

Asocijacije poslovnih žena Srbije

SETimes

Sanja Popović-Pantić


Input: Pre deset godina bilo je 11 odsto ženskih rukovodilaca u susednoj Hrvatskoj, a 2007. godine, koja je predstavljala najveći uspeh za žene u pogledu procenata, između 25 odsto i 30 odsto.

Hrvatskoj


Input: Žene su tada vodile preko 24.000 kompanija, koje su zapošljavale 127.000 ljudi.


Input: Ove godine je 10 - 12 procenata manje kompanija, ali nijedna veća firma koju vodi žena nije otišla pod stečaj.


Input: "Sada je vreme krize, ali mi radimo na obrazovanju poslovnih žena početnica, u skladu sa Strategijom za žensko preduzetništvo 2010-2013, kao i na stvaranju baze podataka ženskog preduzetništva", rekla je predsednica hrvatskog Udruženja poslovnih žena Krug Jadranka Radovanić za SETimes.

Strategijom za žensko preduzetništvo 2010-2013

Udruženja poslovnih žena Krug

SETimes

Jadranka Radovanić


Input: U Srbiji 62 odsto žena kaže da svakako žele da grade karijeru i budu uspešne, a 44 odsto želi da ima sopstveni biznis.

Srbiji


Input: "To su vrlo ohrabrujući podaci, jer pokazuju da mnoge žene žele da se obrazuju, unapređuju i ostave trag u poslovnom svetu svojim rezultatima", rekla je Jelena Gajić iz magazina Poslovna žena za SETimes.

Jelena Gajić

Poslovna žena

SETimes


Input: Tridesetšestogodišnja preduzetnica Sanja Knežević, koja je izglasana za najbolju poslovnu ženu u Srbiji 2010, izjavila je za SETimes da početak nije bio lak.

Sanja Knežević

Srbiji

SETimes


Input: Ona je počela svoj turistički projekat -- etno-selo Latkovac -- pre pet godina, sa kreditima iz Razvojnog fonda Srbije, kao i bankarskim kreditima.

Latkovac

Razvojnog fonda Srbije


Input: "Bilo je trenutaka kada sam plakala cele noći, jer je izgledalo da neću uspeti da vratim kredite", rekla je ona.


Input: Kasnije je Latkovac počelo da posećuje više hiljada turista godišnje.

Latkovac


Input: "Nailazila sam na mnoge probleme, posebno finansijske, ali nikada zato što sam žena.


Input: Upravo suprotno, muškarci u mojoj profesiji prihvatili su me sa poštovanjem i, kao džentlmeni, pomogli mi puno puta, rekavši da se dive mojoj hrabrosti i istrajnosti", rekla je Knežević za SETimes.

Knežević

SETimes


Input: Žene u Srbiji obično započinju karijeru u trgovini i uslugama, ali sve više osnivaju preduzeća na polju zdravstva, hrane, tekstila i konsaltinga.

Srbiji


Input: Agencija za privredne registre saopštila je da četvrtina ukupnog broja preduzeća pripada ženama -- što je vrlo blizu evropskog proseka od 30 odsto.

Agencija za privredne registre


Input: Međutim, u BiH je to veći izazov, jer i dalje ne postoje politika i programi za podsticanje novih preduzeća u vlasništvu žena, niti relevantni indikatori o broju preduzeća koja vode žene.

BiH


Input: Mreža žena u biznisu (MŽB) jedan je od retkih projekata koji, zajedno sa mikrokreditnom organizacijom MI-BOSPO, finansijski podržava poslovne ideje članova i nove kompanije.

Mreža žena u biznisu

MŽB

MI-BOSPO


Input: "U ekonomskoj krizi muškarci gube radna mesta, a žene nose još veći teret ekonomskog opstanka porodica", rekla je menadžerka projekta MŽB Sanela Ajkunić.

MŽB

Sanela Ajkunić


Input: Prema podacima MŽB, žene u BiH uglavnom se bave poljoprivredom, a potom proizvodnjom i trgovinom i uslugama.

MŽB

BiH


Input: Skoro dve trećine živi u ruralnim područjima.


Input: Bugarska na raskršću u pogledu projekta Belene

Bugarska


Input: Dilema Bugarske je da li da zaboravi milijardu evra koju je uložila u izgradnju nuklearne elektrane Belene i odustane od projekta ili da pronađe način da ga ostvari uz pomoć Rusije.

Bugarske

Belene

Rusije


Input: Ministar energetike Trajčo Trajkov i nacija razmatraju opcije.

Trajčo Trajkov


Input: Radnici na gradilištu druge bugarske nuklearne elektrane u blizini Belena.

Belena


Input: Bugarska mora da odluči da li će nastaviti izgradnju nuklearne elektrane Belene sa ruskim sredstvima dok ne bude izabran novi strateški investitor ili će suspendovati projekat, izjavio je u nedelju (28. februar) bugarski ministar ekonomije, energetike i turizma Trajčo Trajkov.

Bugarska

Belene

Trajčo Trajkov


Input: Njegova izjava usledila je manje od deset dana nakon što je Rusija ponudila 1,9 milijardi evra za završavanje izgradnje, koja treba da bude okončana do kraja 2011. godine.

Rusija


Input: Bugarska neće pružiti bilo kakve državne ili korporativne garancije za dobijanje tih sredstava, rekao je Trajkov posle razgovora sa ruskim ministrom energetike Sergejem Šmatkom.

Bugarska

Trajkov

Sergejem Šmatkom


Input: Razgovorima, održanim 19. februara u Sofiji, takođe je prisustvovao Sergej Kirijenko, direktor Rosatoma, regulatornog tela ruske nuklearne industrije.

Sofiji

Sergej Kirijenko

Rosatoma


Input: Opisujući ponudu kao "jedinstvenu", Trajkov je ponovo u nedelju izjavio da Bugarska niti može da priušti -- niti je voljna -- da uloži još novca u taj vrlo kontroverzan projekat.

Trajkov

Bugarska


Input: Martin Dimitrov, lider bugarske desničarske Unije demokratskih snaga (UDF), žestoki je kritičar projekta i sporazuma sa Rusijom.

Martin Dimitrov

Unije demokratskih snaga

UDF

Rusijom


Input: "[Celokupna] EU se fokusira na alternativne energetske izvore, samo naša vlada gradi drugu nuklearnu elektranu", rekao je Dimitrov prošle nedelje pozivajući na hitnu obustavu projekta Belene.

EU

Dimitrov

Belene


Input: "Bugarska će morati da plati cenu toga što postaje ruski trojanski konj u EU."

Bugarska

EU


Input: Lider UDF -- predsednik ekonomskog odbora parlamenta -- istakao je da Bugarska pokriva oko 60 odsto svojih energetskih potreba sa sadašnjom proizvodnjom struje.

UDF

Bugarska


Input: Ne postoji potreba za novim nuklearnim objektom, rekao je on.


Input: Posebno objektom, dodao je Dimitrov, koji koristi zastarelu rusku tehnologiju.

Dimitrov


Input: Aktivisti za zaštitu životne sredine takođe se snažno protive tome, ističući da se grad Belene nalazi u oblasti sa visokim seizmičkim aktivnostima.

Belene


Input: Bugarska se tako sada suočava sa dilemom da li da pretrpi gubitak od milijardu evra, koliko je do sada investirala u projekat, i odustane.

Bugarska


Input: Ili, rekao je Trajkov u intervjuu sofijskoj Novoj TV, da pronađe drugi put.

Trajkov

Novoj TV


Input: Trenutno je, kako se čini, Rusija taj put.

Rusija


Input: Trajkov je u petak rekao parlamentu da će se zemlja, ako se donese odluka o ukidanju projekta Belene, opet suočiti sa isplatom ugovornih rata koje bi mogle dostići još milijardu evra.

Trajkov

Belene


Input: Ako se prihvati ponuda Rusije, ukazao je on, kredit će biti plaćen kroz profit -- ako ga bude bilo -- iz Belena.

Rusije

Belena


Input: "To je rizik koji će preuzeti kreditor", rekao je on.


Input: Trajkov je istakao da je namera Bugarske da zadrži 50 odsto udela u elektrani Belene, čija bi izgradnja mogla da košta 10 milijardi evra.

Trajkov

Bugarske

Belene


Input: Plan je da Rusija ima 15 do 20 odsto deonica u zamenu za kredit od skoro 2 milijarde evra.

Rusija


Input: Međutim, u izveštajima ruskih medija od prošle nedelje navodi se da bi zemlja možda na kraju mogla da ima 80 odsto udela u elektrani.


Input: "Postoji opcija da bugarska država otkupi taj udeo, ali ako Sofija odluči da je ne iskoristi, Moskva će izgraditi nuklearnu elektranu i preuzeti većinski udeo u njoj", izvestio je ruski dnevnik Komersant.

Sofija

Moskva

Komersant


Input: Bugarska je skoro potpuno zavisna od ruske nafte i gasa.

Bugarska


Input: Ako se projekat Belene ostvari, mogla bi da postane prva zemlja EU sa nuklearnom elektranom koja je u vlasništvu Rusije.

Belene

Rusije

EU


Input: Rohan počinje misiju utvrđivanja činjenica u Prištini i Beogradu

Rohan

Prištini


Input: S obzirom da se ovog meseca očekuje još jedna runda razgovora o zaštiti kulturnih i verskih spomenika, zamenik specijalnog izaslanika UN-a Albert Rohan pokušava da pomiri stavove Beograda i Prištine o tom i drugim pitanjima.

UN-a

Albert Rohan

Beograda

Prištine


Input: Albert Rohan, zamenik specijalnog izaslanika UN-a za proces utvrđivanja statusa Kosova, sastao se u četvrtak (6. jula) u Prištini sa predsednikom Kosova Fatmirom Sejdiuom.

Albert Rohan

Fatmirom Sejdiuom

UN-a

Kosova

Prištini

Kosova


Input: Zamenik specijalnog izaslanika UN-a Albert Rohan doputovao je u sredu (5. jula) na Kosovo da razgovara o sedmoj rundi pregovora između Beograda i Prištine, koja će se odnositi na kulturno i versko nasleđe.

UN-a

Albert Rohan

Kosovo

Beograda

Prištine


Input: Sledeća runda je prvobitno bila zakazana za 11. jul u Beču, ali je odložena na zahtev Beograda.

Beču

Beograda


Input: Rohan je u sredu posetio nekoliko srpskih sela na Kosovu i manastir Dečani, gde je razgovarao sa stanovnicima i verskim liderima Srpske pravoslavne crkve.

Rohan

Kosovu

Dečani

Srpske pravoslavne crkve


Input: Njegova turneja deo je nastojanja zamenika specijalnog izaslanika da pomiri stavove Beograda i Prištine o zaštićenim zonama za kulturne i verske spomenike, stvaranju srpskih opština i drugim pitanjima.

Beograda

Prištine


Input: On je sa sobom doneo 12 mapa na kojima su prikazane potencijalne zaštićene zone.


Input: Dve strane su se složile oko osnovnih principa vezanih za zaštitu kulturnog i verskog nasleđa, mada se i dalje razlikuju u pogledu mnogih detalja, uključujući i to ko treba da ima nadležnost.


Input: Kada je reč o širem pitanju decentralizacije, oni ostaju daleko udaljeni u svojim stavovima.


Input: Srpska delegacija pozvala je na uspostavljanje brojnih autonomnih opština povezanih međusobno i sa Beogradom, dok se Priština protivi pokušajima "podele" po etničkim linijama.

Beogradom

Priština


Input: "Neće biti potpisivanja sporazuma o pitanju kulturnog i verskog nasleđa i o procesu decentralizacije, ali ćemo pokušati da približimo stavove dve strane", rekao je Rohan.

Rohan


Input: On je takođe pozvao kosovske lidere da pojačaju svoju posvećenost ispunjavanju standarda koje su odredile UN.

UN


Input: "Najvažnija su dva standarda: sloboda kretanja i održivi povratak.


Input: Međutim treba da vidimo veću posvećenost tim pitanjima", rekao je on.


Input: Rohanova poseta dolazi uoči konsultacija specijalnog izaslanika UN-a Martija Ahtisarija sa Savetom bezbednosti sredinom jula, kada će on, kako se očekuje, pozvati delegacije kosovskih Albanaca i Srbije da razmotre budući status Kosova kasnije ovog meseca.

Rohanova

Martija Ahtisarija

UN-a

Savetom bezbednosti

Albanaca

Srbije

Kosova


Input: Još uvek tehnički deo Srbije, Kosovo je pod upravom UN-a od vazdušne kampanje NATO-a 1999. godine, koja je primorala srpske snage da odu iz pokrajine.

Srbije

Kosovo

UN-a

NATO-a


Input: Albanska većina na Kosovu u ogromnom broju podržava nezavisnost, dok Beograd teži nekom vidu daljeg suvereniteta.

Kosovu

Beograd


Input: Američki ambasador u Beogradu Majkl Polt rekao je ove nedelje da je nezavisnost "jedan od potencijalnih ishoda" i da Srbija neće promeniti gledište međunarodne zajednice ponavljajući da je to neprihvatljivo.

Beogradu

Srbija

Majkl Polt


Input: Obe strane moraće da naprave ustupke, ukazao je on ponovivši da je stav Vašingtona da rešenje treba da se pronađe do kraja godine.

Vašingtona


Input: Ni Beograd ni Priština neće moći da postignu sve što hoće, zaključio je Polt.

Beograd

Priština

Polt


Input: Milčo Mančevski pokušava da napravi "pravi evropski film"

Milčo Mančevski


Input: Poznati makedonski režiser Milčo Mančevski počeo je da radi na svom trećem igranom filmu "Kosti".

Milčo Mančevski

Kosti


Input: To je urbana ljubavna priča, a igraju samo makedonski glumci.


Input: Makedonski režiser Milčo Mančevski (u sredini) počeo je snimanje svog trećeg igranog filma "Kosti".

Milčo Mančevski

Kosti


Input: Najpoznatiji makedonski režiser Milčo Mančevski počeo je da radi na svom trećem igranom filmu "Kosti".

Milčo Mančevski

Kosti


Input: Prva scena snimljena je 17. juna u bivšoj fabrici Hemteks.

Hemteks


Input: To je prvi igrani film Mančevskog koji će u celini biti snimljen u Makedoniji, mada su Italija, Nemačka, Bugarska i Španija partneri u tom projektu.

Mančevskog

Makedoniji

Italija

Nemačka

Bugarska

Španija


Input: "Važne su dve stvari", kaže režiser.


Input: "Prvo da se napravi dobar film koji će izazvati toplinu u srcima gledalaca, a drugo da se snimi po standardima koji će mu doneti opis pravog evropskog filma."


Input: Film, koji ima podršku ministarstva kulture i Evroimidža, jeste urbana ljubavna priča o mladom doktoru koji se vraća u prošlost posle automobilske nesreće.

Evroimidža


Input: Očekuje se da snimanje bude završeno do kraja leta, a montaža bi trebalo da bude gotova do aprila sledeće godine.


Input: Sudbina filma potom će zavisiti od distributera.


Input: Jedan od njih, Film Internešnal Bavarska iz Nemačke već je ušao u igru kao potencijalni distributer.

Film Internešnal Bavarska

Nemačke


Input: Film je okupio 70 glumaca i snima se na 80 lokacija.


Input: Te lokacije se uglavnom nalaze u Skoplju, mada su među njima i Štip, Ohrid, Demir Kapija i planina Bistra.

Skoplju

Štip

Ohrid

Demir Kapija

Bistra


Input: Direktor fotografije Fabio Ćančeti jedan je od najpoznatijih snimatelja u Italiji.

Fabio Ćančeti

Italiji


Input: Poljski kompozitor Zbignjev Prajsner, poznat po svom radu sa režiserom Kristofom Kišlovskim, zadužen je za muziku, a Judžin Gerti, koji je učestvovao u snimanju "Avijatičara", za ton.

Zbignjev Prajsner

Kristofom Kišlovskim

Judžin Gerti

Avijatičara


Input: Mančevski se proslavio filmom "Pre kiše", koji je osvojio Zlatnog lava na Filmskom festivalu u Veneciji 1998. godine.

Mančevski

Pre kiše

Zlatnog lava

Filmskom festivalu u Veneciji


Input: U njegovom narednom filmu "Prašina" glavne uloge bile su poverene stranim glumcima.

Prašina


Input: Zvezda NBA Vlade Divac "zakucao" srpsku vladu

NBA

Vlade Divac


Input: Vlade Divac, poznati bivši košarkaš koji je postao biznismen, ostvario je veliku pobedu odlukom Vrhovnog suda Srbije koja će mu možda omogućiti da kupi najtiražnije novine u zemlji -- beogradski dnevnik Večernje novosti.

Vlade Divac

Vrhovnog suda Srbije

Večernje novosti


Input: Odlukom srpskog suda Vladi Divcu se otvara put za kupovinu beogradskog dnevnika Večernje novosti.

Vladi Divcu

Večernje novosti


Input: Bivša zvezda NBA Vlade Divac, koji je igrao za Čikago Bulse, Sakramento Kingse i LA Lejkerse, dobio je sudski spor protiv ministarstva za ekonomska pitanja.

NBA

Čikago Bulse

Sakramento Kingse

LA Lejkerse

ministarstva za ekonomska pitanja

Vlade Divac


Input: To ministarstvo zaduženo je u Srbiji za rad Agencije za privredne registre, koja je odbila da registruje povećanje deoničarskog kapitala Divčeve kompanije u beogradskom dnevniku Večernje novosti.

Srbiji

Agencije za privredne registre

Večernje novosti

Divčeve


Input: Opstruirajući nešto što bi normalno trebalo da bude tehničko pitanje, stekao se utisak da se agencija priklonila onima koji pokušavaju da spreče privatizaciju dnevnika, koji je poznat po tome što je na liniji vlade.


Input: Prema odluci Vrhovnog suda, agencija nije imala zakonski osnov da zaustavi proceduru registracije, uprkos trenutnom sporu oko državnog udela u vlasničkom kapitalu novina.

Vrhovnog suda


Input: Nije jasno da li državni udeo pripada Srbiji ili bivšoj državnoj zajednici Srbija i Crna Gora.

Srbiji

Srbija i Crna Gora


Input: Otkup dela deonica koji je zabranjen Divčevoj kompaniji dozvoljen je grupi malih deoničara koje predvodi glavni i odgovorni urednik i generalni direktor Večernjih novosti Manojlo Vukotić.

Divčevoj

Manojlo Vukotić

Večernjih novosti


Input: Košarkaška zvezda je izjavila da je to nepošteno, ističući da je odluka rezultat političkog pritiska iz stranke premijera Vojislava Koštunice, koja očigledno nije rada da izgubi uticaj koji ostvaruje preko tog najtiražnijeg dnevnika u zemlji.

Vojislava Koštunice


Input: Vrlo popularni Divac prvobitno je ponudio deoničarima 2.500 evra po deonici, obećavajući da neće uticati na uređivačku politiku niti otpustiti bilo koga.

Divac


Input: Međutim, on je rekao da to nije njegova konačna ponuda.


Input: Prema podacima jedne nezavisne revizorske kompanije, vrednost Večernjih novosti procenjena je na 30 miliona evra.

Večernjih novosti


Input: Pored Divca, za kupovinu Večernjih novosti zainteresovani su Vestdojče Algemajne Cajtung, kao i neki srpski tajkuni.

Divca

Večernjih novosti

Vestdojče Algemajne Cajtung


Input: Nemci nude 3.500 evra po deonici, ali ne pominju socijalni program, dok srpski tajkuni još uvek nisu javno saopštili svoje ponude.

Nemci


Input: Manevar sa povećanjem deoničarskog kapitala umesto direktne kupovine deonica ili preuzimanja na ivici je zakona.


Input: Međutim, to je nešto uobičajeno u Srbiji, s obzirom da vlada i rukovodstva kompanija koriste različite rupe u zakonu da bi spečili male deoničare da prodaju svoje deonice na berzi.

Srbiji


Input: To nije bio prvi Divčev sukob sa srpskom vladom.

Divčev


Input: On je ranije pokušao da kupi proizvođača najprodavanije kisele vode u Srbiji, Knjaz Miloš.

Srbiji

Knjaz Miloš


Input: Međutim drugi su ga blokirali, uključujući Komisiju za hartije od vrednosti, lobiste i strane ambasade.

Komisiju za hartije od vrednosti


Input: Kompaniju je na kraju kupio fond sa sedištem na Kajmanskim ostrvima.

Kajmanskim ostrvima


Input: Ne postoji pravo žalbe na odluku Vrhovnog suda.

Vrhovnog suda


Input: Vlada mora brzo da reaguje i odabere kupca ili će morati da prihvati činjenicu da će Divac, nad kojim nema uticaj, konačno kupiti nešto u Srbiji.

Divac

Srbiji


Input: Bugarska i Španija stvaraju strateški savez

Bugarska

Španija


Input: Španija obećava pomoć Bugarskoj u pripremama za članstvo u EU, kao i povećanje španskih investicija u toj balkanskoj zemlji.

Španija

Bugarskoj

EU


Input: Bugarski premijer Simeon Saks-Koburg govori na konferenciji za novinare sa španskim kolegom Hose Luisom Rodrigezom Zapaterom posle njihovog sastanka u četvrtak (30. septembra) u Madridu.

Simeon Saks-Koburg

Hose Luisom Rodrigezom Zapaterom

Madridu


Input: Izražavajući podršku kandidaturi Bugarske za prijem u EU, Španija je u četvrtak (30. septembra) obećala pomoć toj balkanskoj zemlji u pripremama za članstvo u Uniji.

Bugarske

Španija

EU

Uniji


Input: Bugarska je u junu ove godine završila razgovore sa Unijom o pridruživanju.

Bugarska

Unijom


Input: Očekuje se da će zemlja u prvim mesecima 2005. godine potpisati Sporazum o prijemu, pre nego što 1. januara 2007. godine zvanično pristupi Evropskoj uniji.

Sporazum o prijemu

Evropskoj uniji


Input: Međutim, Brisel je upozorio Bugarsku da se mora usredsrediti na efektivnu implementaciju neophodnih reformi, uključujući one u pravosudnom i sektoru javne administracije, kako bi osigurala da prijem u Uniju ne bude odložen.

Brisel

Bugarsku

Uniju


Input: Zvaničnici EU takođe su pozvali Sofiju da preduzme odlučnu akciju u smanjivanju nivoa korupcije i kriminala u zemlji.

EU

Sofiju


Input: Španski premijer Hose Luis Rodrigez Zapatero izjavio je u četvrtak da će njegova zemlja pomoći Bugarskoj u ispunjavanju zahteva EU, savetujući je kako da bolje usmerava finansijsku pomoć i deleći sa njom svoja iskustva u oblastima reforme pravosuđa i javne administracije, izvestila je novinska agencija AP.

Hose Luis Rodrigez Zapatero

Bugarskoj

EU

AP


Input: On je takođe obećao povećanje španskih investicija u Bugarskoj, pre svega u oblastima turizma, odbrane i infrastrukture.

Bugarskoj


Input: "Preduzećemo razne inicijative", izjavio je Zapatero na zajedničkoj konferenciji za novinare sa premijerom Simeonom Saks-Koburgom, koji je u sredu doputovao u dvodnevnu zvaničnu posetu Madridu.

Zapatero

Simeonom Saks-Koburgom

Madridu


Input: Zajedno sa njim u Madrid su doputovali ministar ekonomije Lidija Šuleva, ministar inostranih poslova Solomon Pasi i ministar odbrane Nikolaj Svinarov.

Madrid

Lidija Šuleva

Solomon Pasi

Nikolaj Svinarov


Input: Poslovna delegacija, koja je takođe u pratnji premijera Saks-Koburga, imala je nekoliko sastanaka i učestvovala je u raspravi za okruglim stolom o mogućnostima koje pruža Bugarska.

Saks-Koburga

Bugarska


Input: Okruglom stolu su, kako se izveštava, prisustvovali predstavnici preko 20 španskih kompanija koje, kako je rekao portparol bugarske vlade Dimitar Conev, predstavljaju 80 procenata bruto društvenog proizvoda Španije.

Dimitar Conev

Španije


Input: Jedan od najznačajnijih rezultata posete, ukazao je Conev u petak, bio je dogovor dve zemlje o stvaranju "strateškog saveza" kako bi se obezbedio ulazak Bugarske u EU 2007. godine.

Conev

Bugarske

EU


Input: Ovom inicijativom se, kako se izveštava, predviđa uspostavljanje zajedničke radne grupe za koordinaciju pozicija dve zemlje o svim pitanjima koja se nalaze na dnevnom redu EU, pre iznošenja tih stavova pred institucije Unije.

EU

Unije


Input: Pasi i njegov španski kolega Migel Anhel Moratinos u četvrtak su potpisali memorandum o razumevanju o saradnji ministarstava inostranih poslova dve zemlje.

Pasi

Migel Anhel Moratinos


Input: Na specijalnoj svečanosti tog dana Saks-Koburg je dobio titulu "Sin Madrida", koja se smatra najvišim priznanjem za osobe koje nisu rođene u Madridu, zbog njihovog doprinosa razvoju španske prestonice.

Saks-Koburg

Sin Madrida

Madridu


Input: "Duboko sam ganut velikom čašću koja mi je ukazana.


Input: Za mene grad Madrid predstavlja simbol mnogih stvari -- mladosti, doma, porodice i prijateljstva", rekao je bugarski lider primajući nagradu.

Madrid


Input: Saks-Koburg, bivši bugarski kralj, proveo je više godina u egzilu u Španiji, pre nego što se pre nekoliko godina vratio u Sofiju.

Saks-Koburg

Španiji

Sofiju


Input: Sjedinjene Države: Srbija i Crna Gora mora u potpunosti da sarađuje sa MKSJ

Sjedinjene Države

Srbija i Crna Gora


Input: Podsekretar američkog Stejt departmenta Mark Grosman sastao se u četvrtak sa zvaničnicima Srbije i Crne Gore, ukazujući da dalji napredak zemlje zavisi od ispunjenja njenih međunarodnih obaveza, pre svega saradnje sa MKSJ.

Stejt departmenta

MKSJ

Mark Grosman

Srbije i Crne Gore


Input: Predsednik Srbije i Crne Gore Svetozar Marović (desno) sastao se u četvrtak (30. septembra) u Beogradu sa podsekretarom američkog Stejt departmenta Markom Grosmanom.

Srbije i Crne Gore

Beogradu

Svetozar Marović

Markom Grosmanom

Stejt departmenta


Input: Podsekretar američkog Stejt departmenta Mark Grosman rekao je u Beogradu najvišim zvaničnicima Srbije i Crne Gore da njihova država već trpi posledice zbog nedovoljne saradnje sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Stejt departmenta

Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju

MKSJ

Mark Grosman

Beogradu

Srbije i Crne Gore


Input: On je dodao da uključivanje Srbije i Crne Gore u proces evroatlantskih integracija zavisi od ispunjenja njenih međunarodnih obaveza.

Srbije i Crne Gore


Input: Grosman je istakao da general Ratko Mladić i četvorica vojnih i policijskih generala moraju da se izruče Hagu što je pre moguće.

Grosman

Ratko Mladić

Hagu


Input: Mladić je optužen za ubistvo više hiljada muslimana u Srebrenici 1995. godine, u Bosni i Hercegovini.

Mladić

muslimana

Srebrenici

Bosni i Hercegovini


Input: Četvoricu generala optužnica tereti za ratne zločine počinjene nad kosovskim Albancima 1999. godine.

Albancima


Input: Grosman je u četvrtak (30. septembra) u Beogradu razgovarao sa predsednikom Vlade Srbije Vojislavom Koštunicom, predsednikom Srbije Borisom Tadićem, predsednikom Srbije i Crne Gore Svetozarom Marovićem i ministrom inostranih poslova Srbije i Crne Gore Vukom Draškovićem.

Grosman

Vojislavom Koštunicom

Borisom Tadićem

Svetozarom Marovićem

Vukom Draškovićem

Beogradu

Srbije

Srbije i Crne Gore

Srbije i Crne Gore

Vlade Srbije


Input: Grosman je izjavio da još uvek veruje da bi Vašington mogao da podrži suđenje četvorici generala u Srbiji, ali da se, pre nego što se to dogodi, njih četvorica moraju pojaviti u Hagu.

Grosman

Vašington

Srbiji

Hagu


Input: On je dodao da su hapšenje i ekstradicija Mladića apsolutno neophodni.

Mladića


Input: Grosman je pozdravio izdavanje naloga za hapšenje četvorice generala "kao pozitivan zaokret", dodajući da je "sada ključno da se oni uhapse i pošalju u Hag".

Grosman

Hag


Input: MKSJ je podigao optužnice protiv bivših policijskih generala Vlastimira Đorđevića i Sretena Lukuća i bivših vojnih generala Nebojše Pavkovića i Vladimira Lazarevića.

MKSJ

Vlastimira Đorđevića

Sretena Lukuća

Nebojše Pavkovića

Vladimira Lazarevića


Input: Veruje se da su Lukić, Pavković i Lazarević dostupni srpskim vlastima.

Lukić

Pavković

Lazarević


Input: Đorđević je pobegao iz Srbije odmah nakon promene vlasti u oktobru 2000. godine i srpske vlasti nisu sigurne gde se on u ovom trenutku nalazi.

Đorđević

Srbije


Input: Druga trojica mogla bi da budu izručena MKSJ-u nakon kraće procedure, ali sa tim se prvo mora složiti srpska vlada.

MKSJ-u


Input: Upitan da li misli da srpske vlasti čine sve što je u njihovoj moći da pronađu i uhapse Mladića, Grosman je odgovorio: "Mnogo više mora da se uradi, jer Mladić mora biti uhapšen.

Mladića

Grosman

Mladić


Input: On mora da ode u Hag i svi napori moraju biti usmereni na realizaciju tog zadatka".

Hag


Input: Ministar za ljudska prava Rasim Ljajić izjavio je da se mogućnost da se Mladić nalazi u Beogradu svakodnevno proverava.

Rasim Ljajić

Mladić

Beogradu


Input: Zvaničnici Srbije i Crne Gore pružili su uveravanja Grosmanu da su rešeni u pogledu ispunjavanja svih međunarodnih obaveza Srbije.

Srbije i Crne Gore

Srbije

Grosmanu


Input: Najviši državni zvaničnici će o saradnji sa MKSJ razgovarati sledeće nedelje.

MKSJ


Input: Koštunica je međutim ukazao da se prilikom ispunjenja tih obaveza "mora uzeti u obzir stabilnost zemlje".

Koštunica


Input: "Dvosmerna saradnja je model koji bi definitivno doprineo efikasnijem ispunjavanju međunarodnih obaveza", rekao je Koštunica.

Koštunica


Input: Hrvatski premijer Sanader obećao punu saradnju sa MKSJ

Sanader


Input: Hrvatski premijer Ivo Sanader obećao je punu saradnju sa Haškim tribunalom za ratne zločine, rekavši zvaničnicima EU da će Zagreb ispuniti sve uslove za prijem u Uniju do 2007. godine.

Ivo Sanader

Haškim tribunalom za ratne zločine

EU

Uniju

Zagreb


Input: Obećavajući punu saradnju sa Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju (MKSJ), hrvatski premijer Ivo Sanader pružio je uveravanja najvišim zvaničnicima EU u pogledu posvećenosti Zagreba ispunjavanju kriterijuma za prijem u Uniju.

Međunarodnim krivičnim sudom za bivšu Jugoslaviju

MKSJ

EU

Uniju

Ivo Sanader

Zagreba


Input: Hrvatska, koja još uvek nije dobila status kandidata, nada se pridruživanju EU do 2007. godine.

Hrvatska

EU


Input: "Obećavamo punu i potpunu saradnju sa tribunalom", rekao je Sanader u ponedeljak (12. januara) tokom svoje prve zvanične posete Briselu.

Sanader

Briselu


Input: Upitan da li bi bio spreman da izruči optuženog generala u penziji Antu Gotovinu, jednog od tri najtraženija osumnjičena lica za ratne zločine od strane MKSJ-a, Sanader je odgovorio "Kada kažem puna saradnja, onda i mislim puna saradnja".

Antu Gotovinu

Sanader

MKSJ-a


Input: EU je punu saradnju sa tribunalom odredila kao ključni preduslov za razmatranje zahteva Hrvatske za prijem u članstvo.

EU

Hrvatske


Input: Drugi uslovi koje Hrvatska mora ispuniti uključuju pravosudne reforme i pružanje zaštite srpskoj manjini.

Hrvatska


Input: "Mi smo potpisali sporazum sa predstavnicima srpske manjine, koji pružaju podršku našoj vladi", rekao je Sanader najavljujući planove za imenovanje nekoliko predstavnika srpske zajednice na položaje državnih sekretara u vladi.

Sanader


Input: "To je dokaz naše dobre volje Evropskoj uniji".

Evropskoj uniji


Input: Unija takođe vrši pritisak na Zagreb da razreši dugotrajni spor sa Slovenijom oko zajedničke morske granice na severnom Jadranu.

Unija

Zagreb

Slovenijom

Jadranu


Input: "Rekao sam premijeru doslovno isto što sam rekao i slovenačkom premijeru: 'lepo se ponašajte'", izjavio je novinarima predsednik Evropske komisije (EK) Romano Prodi posle sastanka sa Sanaderom.

Evropske komisije

EK

Romano Prodi

Sanaderom