Input: Taj čovek se zvao Dž. Edgar Huver, a ostalo je istorija.

Dž. Edgar Huver


Input: Na mestu direktora zadržao se blizu 50 godina.


Input: S vremenom se oteo svakoj političkoj kontroli i postao država u državi: predsednici su ga se plašili, ali se niko nije usudio da ga otera.


Input: „Ne otpušta se Bog”, rekao bi Džon Kenedi onima koji su mu savetovali da Huvera po kratkom postupku smeni.

Bog

Džon Kenedi

Huvera


Input: Drugi nisu pred prijateljima krili da se plaše nekontrolisanog curenja prljavština iz tajnih dosijea pomoću kojih je Huver ucenjivao i stanovnike Bele kuće, i senatore, i kongresmene.

Huver

Bele kuće


Input: Apolitičan?


Input: Je li apolitično bilo pismo ucene Martinu Luteru Kingu u kom mu se sugeriše da je bolje da izvrši samoubistvo?

Martinu Luteru Kingu


Input: Je li apolitičan bio njegov progon pogrešnog političkog mišljenja?


Input: Je li Huver bio apolitičan kada je smišljeno širio antikomunističku histeriju da bi lakše stvorio političku klimu u kojoj bi sudovi smekšali stav prema njegovim metodama obaveštajnog rada, koje su suviše često podrazumevale nezakonite pretrese i prisluškivanja, dosijee seksualnih navika i podmetanje lažnih dokaza tokom ilegalnih premetačina?

Huver


Input: Davno bilo?


Input: Da vidimo kako je sada.


Input: Čitalac je verovatno upoznat sa kovanicom „deep state”, koja je u američkom političkom žargonu zamenila Ajzenhauerov „vojno-industrijski kompleks” i označava umreženu grupu ljudi iz državnih struktura, obaveštajnih agencija i vojnih krugova.

Ajzenhauerov


Input: I oni su apolitični, ako se pod tim podrazumeva da ih Amerikanci nisu direktno, na izborima, birali na važne položaje sa kojih bitno utiču na politiku zemlje.

Amerikanci


Input: Čitava ta „duboka država” (londonski Ekonomist tvrdi da izraz izvorno potiče iz Turske, gde „derin devlet” označava grupu penzionisanih generala koja se iza kulisa borila da svim sredstvima očuva sekularnu državu i porazi komunizam, ne prezajući ni od kontakata sa gangsterima) danas radi na tome da iz Bele kuće istera 45. američkog predsednika koji je izabran suprotno volji elite - političke, vojne, medijske, svake moguće vašingtonske elite, uključujući tu i stranku čiji je kandidat bio.

Ekonomist

Turske


Input: Možda je taj predsednik zaista grozan onoliko koliko nas u to svakog dana uveravaju na Si-En-Enu, ali njegov izbor ipak predstavlja dokaz da predsednika zaista biraju građani i da je vlast u Americi iz korena smenjiva.

Si-En-Enu

Americi


Input: No tek ćemo videti, možda i nije.


Input: Jer ako se malo udubite u američku političku scenu, osećaćete se kao kod kuće.


Input: Ne razumem zašto američki ambasador, kad hoće da uvredi Informer, citira Vučića?

Informer

Vučića


Input: Donald Tramp je još slikovitiji, on za medije kaže da su odvratni, korumpirani, gomila đubreta.

Donald Tramp


Input: Jer politički rat se i tamo vodi preko štampe, samo što tamo najugledniji mediji zadihano prenose teške optužbe na račun predsednika iz anonimnih izvora koji ne nude dokaze.


Input: Vratio se makartizam, samo su progonitelji sada iz liberalne elite i oni kontrolišu frakciju u državi koja se otela od države i bori se protiv izabrane vlasti.


Input: Rusi su tu samo mamac za lakoverne.

Rusi


Input: Kao ni kod nas, tužioci i bezbednjaci nisu apolitični već direktno deluju u skladu sa nečijom političkom voljom.


Input: Samo čijom?


Input: Izabranom ili onom koja je na izborima nekim čudom poražena?


Input: Mario Vargas Ljosa: Diskretni heroj

Mario Vargas Ljosa


Input: Kada je 2010 Mario Vargas Ljosa postao dobitnik Nobelove nagrade, bilo je onih koji su pomislili da će slavni pisac smanjiti produkciju.

Mario Vargas Ljosa

Nobelove nagrade


Input: To se, međutim, nije dogodilo, svakako na radost njegovih čitalaca diljem Zemljinog šara.


Input: Zahvaljujući beogradskoj „Laguni” i prevoditeljki Ljiljani Popović Anđić, nedavno smo na srpskom dobili i odličan prevod novog Ljosinog romana s efektnim naslovom Diskretni heroj.

Laguni

Ljiljani Popović Anđić

Ljosinog

Diskretni heroj


Input: Kao i u nekim prethodnim romanima, recimo Raju na drugom ćošku, peruanski romansijer od prve stranice vodi dve paralelne, naizmenično produžavane fabulativne linije, koje će se u finalu preseći na očekivan ali ipak efikasan način.

Raju na drugom ćošku


Input: Na neparnoj imaginativnoj traci srećemo vlasnika prevozničkog preduzeća iz grada Pijura, Felisita Janakea.

Pijura

Felisita Janakea


Input: Njegovu svakodnevicu prekida preteće pismo reketaša, koji mu za relativno podnošljivu svotu nude zaštitu.


Input: Na parnoj imaginativnoj traci nalazi se vlasnik osiguravajuće firme iz Lime, Ismael Karera, koji u duboko odmaklim godinama rešava da se oženi svojom mnogo mlađom sluškinjom Armidom.

Lime

Ismael Karera

Armidom


Input: Dva zapleta su motivisana suprotnim smisaonim osloncima.


Input: Diskretni heroj Janake neće da popusti pred ucenjivačima, koji svoja preteća pisma „pečataju” crtežom pauka – što ubrzo dovodi do požara u firmi i drugih neugodnosti.

Janake


Input: Karera svoju alogičnu ženidbu tumači ljubavlju prema mnogo mlađoj izabranici, ali treći važan lik u romanu, čuveni don Rigoberto, znan Ljosinim ljubiteljima iz nekih ranijih njegovih romana, smatra da je Karerin potez sračunat na to da naškodi sinovima blizancima koje svi „iz milošte” zovu Hijene.

Karera

Rigoberto

Ljosinim

Karerin

Hijene


Input: Po običaju vešto i duhovito koristeći obrasce naracije iz tzv. sapunskih opera, peruanski nobelovac, pomalo sa boka i sve u svemu nedovoljno ubedljivo, pripoveda i o Rigobertu, njegovom sinu Fončitu i supruzi a Fončitovoj pomajci Lukresiji.

Rigobertu

Fončitu

Fončitovoj

Lukresiji


Input: U toj trećoj „traci” čitalac će, malo se zbunjujući, pratiti Fončitove probleme „s duhom” kojeg sreće – i tu negde Diskretni heroj, uprkos Ljosinoj veštini, zna da izgubi korak.

Fončitove

Ljosinoj

Diskretni heroj


Input: Ukratko, novo Ljosino ostvarenje spada u srednji vrednosni nivo i više će da vas zabavi nego da vas odlučno i neopozivo suoči sa slikom savremenog sveta u kojoj se, na neki iznenađujuć način, socijalna stvarnost Perua i Srbije, Lime i Beograda čine još malo pa analognim!

Ljosino

Perua

Srbije

Lime

Beograda


Input: Nedostatak sna


Input: Pored brojnih loših posledica, nedostatak sna dovodi i do toga da mozak počinje da „jede sam sebe”, zaključak je novog istraživanja


Input: Alarm zvoni ponovo i već treći put ga gasite.


Input: Trudite se da preuzmete svaki minut sna na račun dana.


Input: Spavali ste čak šest sati što deluje kao privilegija koju treba maksimalno iskoristiti.


Input: Oblačite rasparene čarape, zamalo da krenete napolje u kućnim papučama, pitate se da li ste zaključali vrata.


Input: I tako svaki dan.


Input: Hronična deprivacija sna, kako pokazuje istraživanje objavljeno u maju ove godine u The Journal of Neuroscience, ima i značajnije posledice od navedenih, koje dovode do toga da mozak počinje da „jede sam sebe”.

The Journal of Neuroscience


Input: Profesor Mišel Belesi sa Odeljenja za psihijatriju Univerziteta u Viskonzinu i njegovi saradnici ispitivali su uticaj deprivacije sna na miševima i pokazali da se usled hroničnog nedostatka sna povećava rizik od demencije, i da su mogući uzročnici glijalne ćelije.

Mišel Belesi

Odeljenja za psihijatriju Univerziteta u Viskonzinu


Input: Glija čini deset puta veći deo strukture našeg mozga od neurona.


Input: Smatra se da su glijalne ćelije evoluciono podjednako značajne za čoveka koliko i neuroni, a nakon deprivacije sna aktivirano ih je duplo više nego što bi trebalo.


Input: Glijalne ćelije čine imunski sistem mozga, pri čemu imaju zadatak i da otklone sav oštećen materijal u mozgu i na tim mestima naprave takozvani „glijalni ožiljak”.


Input: Pri normalnom radu glijalne ćelije prave membrane koje predstavljaju zaštitne pregrade u mozgu, a otklanjaju samo materijal koji je zaista potrebno otkloniti.


Input: Veliki broj bolesti mozga, naročito autoimunih, počiva na disfunkciji glijalnih ćelija.


Input: Belesi i saradnici su otkrili da glija pojačano radi nakon deprivacije sna, što dovodi do toga da „pojede” i delove mozga koji nisu oštećeni.

Belesi


Input: Istraživači predlažu da bi ova disfunkcija mogla biti povezana sa Alchajmerovom bolešću i sličnim demencijama.


Input: Nije sasvim jasno koliko se dugo mogu osećati posledice deprivacije sna.


Input: Danas se veruje da spavanje čini jedan od tri stuba zdravlja pored fizičke aktivnosti i zdrave ishrane, a neki bi čak rekli da je dobar san osnova funkcionisanja druga dva stuba.


Input: Dešava se da se probudimo posle samo nekoliko sati sna, odmorni i funkcionalni, a da se posle više od osam sati sna ne osećamo tako.


Input: Objašnjenje ovog paradoksa leži iza odgovora na pitanje koliko nam je sna zapravo potrebno.


Input: Jedan od najpopularnijih mitova koji se tiču sna je čaroban broj osam, koji sa naukom nema mnogo veze.


Input: Pretpostavlja se da je ustaljeno verovanje da nam je potrebno osam sati sna nastalo kao interpretacija toga što ljudi izveštavaju da prosečno u spavanju provode između sedam i devet sati.


Input: Za adekvatan san važniji je kvalitet sna nego dužina, a za utvrđivanje kvaliteta potrebno je analizirati sam tok sna.


Input: Istraživanja koja su koristila elektroencefalografiju ustanovila su da se tokom sna mozak nalazi u četiri različite faze koje karakterišu različite moždane aktivnosti.


Input: Kada zatvorimo oči i postanemo pospani ulazimo u alfa fazu.


Input: Nakon nje ide teta faza malo dubljeg sna, zatim faza delta talasa, i četvrta faza je duboki san.


Input: Ovde se ciklus ne završava, već nakon 20 do 40 minuta dubokog sna ponovo se vraćamo u drugu fazu i onda iznenada upadamo u REM san.


Input: Čitav ciklus traje oko sat i po vremena.


Input: Istraživanja koja su ispitivala deprivaciju sna u Sovjetskom Savezu pokazala su poseban značaj REM faze.

Sovjetskom Savezu


Input: Kvalitet sna se meri brojem odspavanih REM faza.


Input: U ovoj fazi, koja je karaktekteristična po vrlo brzim pokretima očiju (REM – Rapid Eye Movement) moždana aktivnost je najsličnija onoj u budnom stanju i tada sanjamo.


Input: Prekidanje spavanja tokom REM faze ostavlja teže posledice nego prekid bilo koje druge faze sna.


Input: Smatra se da je REM san najznačajniji za pamćenje i uspešno učenje.


Input: Šta se dešava kada se REM faza prekine?


Input: Ukoliko se probudimo u toku živopisnog sna po pravilu ćemo ga se dobro sećati, jer je nakon prekinute REM faze prisećanje najbolje.


Input: Ovakva pogodnost ipak ne bi trebalo da nas raduje previše jer prekid REM sna donosi sa sobom i pospanost, poremećenu koncentraciju, povećanu anksioznost i razdražljivost.


Input: Pošto sami ne znamo kada ulazimo u koju fazu sna teško bismo mogli da izračunamo kada bi trebalo da se probudimo.


Input: Zbog toga i u ovom slučaju postoje aplikacije koje pomažu.


Input: Jedna od njih je Sleep Calculator koja omogućava da se podesi vreme za buđenje tako da REM faza ne bude prekinuta, a daje i mogućnost da se odabere vreme buđenja u zavisnosti od toga koliko ciklusa želimo da odspavamo.

Sleep Calculator


Input: Minimalna preporučena doza je ipak četiri ciklusa jer bez šest sati sna nema dobrog zdravlja.


Input: Knjige - plovidbe


Input: U okeanu svetske literature stalno otkrivamo nove svetove.


Input: Na mapi se upisuju ostrva koja u času otkrića izgledaju i velika, i magična.


Input: Pola veka čitalačkog staža snabdelo me je zavidnim iskustvom.


Input: Poput princeze iz bajke, koja oseti zrno graška kroz stotinu dušeka, već posle nekoliko pročitanih rečenica naslućujem ton autentičnog pisca.


Input: Tako sam pre dve decenije, u jednoj bečkoj knjižari, otkrio Zebalda.

Zebalda


Input: Nasumice sam otvorio njegov roman Saturnovi prstenovi i naišao na rečenicu: „Mesecima i godinama uspomene spavaju u nama i tiho nastavljaju da bujaju, dok ih ne prizove nekakva sitnica, nakon čega na čudnovat način, zaslepe naše bitisanje.”

Saturnovi prstenovi


Input: Odmah sam naslutio blisku osobu, svog pisca, i nije trebalo mnogo vremena da iščitam njegov ne naročito obiman opus.


Input: Po Zebaldu, bez sećanja prošlost ne bi postojala, naše srce izgubilo bi sposobnost da oseća naklonost prema drugome, i čitav život bi nam se sveo na niz besmislenih trenutaka.

Zebaldu


Input: Dok čitamo mi se sećamo, pronalazimo poznate situacije i vlastite emocije u iskustvu drugoga.


Input: Tragajući za smislom našeg boravka na ovom svetu, knjige jesu putokazi koji nas dovode do nas samih.


Input: U okeanu svetske literature stalno otkrivamo nove svetove.


Input: Na mapi se upisuju ostrva koja u času otkrića izgledaju i velika, i magična.


Input: Ipak, mnoge slavne knjige savremene literature, koje su mi se u trenucima čitanja i nedugo posle toga činile remek-delima, vremenom su bledele u mom pamćenju.


Input: Tačnije, snagu jednog dela određuje povratak nakon nekoliko godina.


Input: Koliko puta sam uzimao u ruke knjigu koja mi je u nekom periodu života određivala meru sveta, i onda, čitajući je ponovo, uzalud iščekivao uznemirenje.


Input: Poput isprane draperije, gde se više ne mogu prepoznati valeri boja koji su me jednom davno opčinili, nizale su se monotone, jednobojne stranice teksta, prema kojem sam ostajao gotovo ravnodušan.


Input: Tada bih se vraćao „proverenim” knjigama, koje sa svakim novim čitanjem pojačavaju optiku, postoje u pamćenju nepromenjenog intenziteta, svejedno u kakvom raspoloženju se prepuštao tekstu.


Input: Kao po pravilu, brzo bih se našao na teritoriji koju sam prepoznavao, ne kao izvrsno izgrađen literarni svet, već kao paralelno odživljeni život sam.


Input: Takve knjige putuju kroz vreme mimo prolaznih trendova i zvaničnih nagrada.


Input: Nastajale u mnogim verzijama, predstavljaju zapravo dnevnik po kojem je autor živeo.


Input: Dovoljno je samo pomenuti Pod vulkanom Malkolma Laurija, Zenovu svest Itala Zveva, O junacima i grobovima Ernesta Sabata, Džojsov Uliks ili Maestra i Margaritu Bulgakova.

Pod vulkanom

Zenovu svest

O junacima i grobovima

Uliks

Maestra i Margaritu

Malkolma Laurija

Itala Zveva

Ernesta Sabata

Džojsov

Bulgakova


Input: Pisana su decenijama, budući da su odsjaji dugogodišnjih opsesija autora, izvesna korekcija proživljenog, i retko kad u prvom čitanju bivaju prihvaćena bez otpora.


Input: Ali upišu se kao žig, i struje duboko u svesti čitaoca poput vode pod zaleđenom površinom reke.


Input: Nakon nekog vremena postaju deo našeg vlastitog iskustva.


Input: I ne samo književni junaci već i gradovi u kojima žive, ulice koje otkucavaju časove njihovih zemaljskih života, sav taj dekor u pamćenju čitaoca ima dubok otisak proživljenog.


Input: Satima sam šetao starim Trstom u nadi da ću uhvatiti senku Zena Kozima.

Trstom

Zena Kozima


Input: Neki trgovi i uglovi ulica iako prvi put viđeni, bili su samo neuverljiva maketa originala iz romana Itala Zveva.

Itala Zveva


Input: Kao što su i dablinske ulice kojima sam prošao jedne oktobarske večeri, čitav vek nakon „odiseje” Leopolda Bluma, predstavljale samo bledu kopiju Džojsovog grada.

Leopolda Bluma

Džojsovog


Input: U velikim književnim delima prebiva neprolazni oblik stvarnosti koji nam u životu stalno izmiče, jer uvek stižemo kasno, toliko kasno da ono što tražimo ne prepoznajemo kad mu se približimo.


Input: Ulica u kojoj smo odrasli, i koju smo napustili, da bismo se nakon tri, ili četiri decenije ponovo vratili, nije ista ulica, zatrpana je životima koji su se odvijali u našem odsustvu, i zalud ćemo u detalju sa fasade neke kuće koji je ostao nepromenjen, i lebdi u bezmerju našeg pamćenja kao parče jarbola nakon brodoloma, pokušavati da uspostavimo ulicu koje više nema.


Input: Samo prostori koje smo kao čitaoci naseljavali, ostaju za čitav život pouzdana kopna na koja se uvek možemo vratiti.


Input: Jer u literaturi stvarni svet stiče čvrstu kauzalnost koja je zbog razvučenosti svakodnevice u životu skrivena.


Input: Takvo delo ne nastaje na osnovu unapred smišljenog koncepta, za pisaćim stolom, u igri papirnatih likova, u jalovom nadgornjavanju sa književnim precima i savremenicima, u traženju nekakvog ključa kojim bismo otvorili vrata bez brave.


Input: Takvo delo se piše koracima koji odjekuju u bezdanu vlastite samoće, kada sa stvari, predmeta i ljudi spadnu koprene, kada se život raspadne u bezbroj mogućnosti, i svaka nepoznata egzistencija postane deo intime onoga ko se toliko odmakao da čitav univerzum pulsira ritmom njegovog srca.


Input: Velika dela uvek nanovo preslože život.


Input: I čitalac, nakon što je zaklopio knjigu koju je pročitao, poneće aveti likova u stvarnost svakodnevice, dovršavaće njihove putanje izvan vremena i prostora omeđenih okvirom romana.


Input: I ne samo da će modelirati njihove sudbine prema parametrima vlastitog univerzuma, već će ti modeli upisani u talog čitaočevog iskustva na neki posredan način postati orijentiri jedne umetnošću nadograđene stvarnosti.


Input: U večnom ponavljanju istog, svaki čovek ima svoje zemaljsko vreme, i ne samo vreme već i mogućnost da ostavi nekakav trag, da se ne prepušta stihiji, da se menja i da bude bolji.


Input: Kreacija je stalno gubljenje zamišljenog cilja, nošenje peska u mreži.


Input: Svako autentično književno delo je Nojeva barka u kojoj je čitav jedan svet, a taj svet, taj DNK pisca, postoji u onoliko verzija koliko je i čitalaca tog dela.

Nojeva


Input: Logika pametnog uređaja


Input: Da li će mašine uskoro biti u mogućnosti da nam „pročitaju” misli


Input: Svako je bar jednom poželeo da mašine prosto umeju da „pročitaju” naše misli i tako odmah razumeju šta želimo od njih, bez unosa komandi putem tastature, pritiskanja raznih dugmića ili izdavanja verbalnih naredbi.


Input: U laboratoriji za kompjutersku nauku i veštačku inteligenciju čuvenog Masačusetskog tehnološkog instituta (MIT) upravo rade na tome.

Masačusetskog tehnološkog instituta

MIT


Input: Naime, njihov zamorac, čovekoliki robot Bakster, u stanju je da analizom nečijeg elektroencefalograma (EEG) proceni da li je ta osoba zadovoljna njegovim radom.

Bakster


Input: Direktorka laboratorije Danijela Ras smatra da je ova tehnologija na samom začetku svog razvoja i veruje da će vremenom uređaji zaista moći samo na osnovu našeg raspoloženja da procene šta želimo od njih.

Danijela Ras


Input: Zamislimo sada kako bi izgledao koncept čitavog niza povezanih aparata koji međusobno komuniciraju i po određenoj logici automatski obavljaju neku kompleksnu zajedničku funkciju koju od njih želimo.


Input: U pitanju je relativno nov koncept poznat pod nazivom Internet stvari (engl. Internet of Things, IoT), a odnosi se na neformalni sistem ljudi i stvari koji su direktno umreženi na određeni način i međusobno razmenjuju podatke.

Internet stvari

Internet of Things

IoT


Input: Ti podaci se potom koriste za povećanje efikasnosti u radu, pružanje komfora ili unapređenje kvaliteta života.


Input: Sam izraz Internet stvari osmislio je 1999. Kevin Ešton, inovator sa MIT-a rođen1968.

Internet stvari

Kevin Ešton

MIT-a


Input: IoT koncept se oslanja na tri karike trougla koji povezuje ljude sa ljudima, ljude sa mašinama i mašine sa mašinama.

IoT


Input: Ovde se pod mašinama naravno misli na takozvane pametne uređaje.


Input: Pametne mašine šalju svoje podatke ili pristupaju podacima drugih pametnih uređaja, a zatim na osnovu toga što optimalnije prilagođavaju svoj rad potrebama korisnika.


Input: Jedan od pionirskih koraka na putu ka Internetu stvari napravljen je još davne 1982. kada je na Karnegi univerzitetu u Pensilvaniji uspešno umrežen automat za koka-kolu sa kompjuterima univerziteta tako da je svaki zaposleni mogao da vidi preko računara koje dugme na automatu treba pritisnuti da bi se dobila najrashlađenija boca u mašini.

Karnegi univerzitetu

univerziteta

Pensilvaniji


Input: Razvoj kompjuterske tehnologije, širenje interneta i njihova komercijalizacija bili su ključni preduslovi za pravljenje prvih pravih koraka ka IoT konceptu.

IoT


Input: Danas, recimo, mnoge velike firme za proizvodnju tehnike poput Samsunga nude pametne frižidere (Family Hub frižider) prilagođene bežičnoj blutut tehnologiji, koja omogućava korisniku da recimo pušta muziku sa svog pametnog telefona ili kompjutera na jednom takvom frižideru.

Samsunga

Family Hub


Input: S druge strane imamo i sve više aplikacija za pametne telefone, koje omogućavaju umrežavanje pametnih uređaja.


Input: Dobar primer ovoga je recimo aplikacija Nest, koja omogućava kontrolu pametnih termostata u kući preko telefona.

Nest


Input: Koliko je ranjiva pametna mašina?


Input: Međutim, Internet stvari ima i očiglednu manu, jer povećava zavisnost društva od tehnologije.

Internet stvari


Input: To ostavlja puno prostora za namernu ili nenamernu štetu.


Input: Naime, mnogi pametni uređaji nemaju adekvatnu zaštitu od ilegalnih upada.


Input: Veliku odgovornost za ovo često snose sami korisnici jer radi pogodnosti da sve mogu da rade lako, brzo i sa jednog mesta, često ne ulažu dovoljno truda u zaštitu svojih pametnih sistema, čak ni kad je u pitanju najjednostavniji oblik zaštite poput duple lozinke.


Input: Hakeri koji se služe društvenim inženjeringom odnosno manipulacijama tako su između ostalog došli i do lozinke za pristup poverljivim stranačkim mejlovima američke Demokratske stranke, koje su zatim i objavili usred kampanje predstavnice ove stranke na izborima za predsednika SAD 2016. godine Hilari Klinton.

Demokratske stranke

SAD

Hilari Klinton


Input: Smatra se da je i ovaj incident doprineo njenom porazu na izborima.


Input: Ipak, nekada je krivica i na samom proizvođaču pametne opreme.


Input: Kašmir Hil, novinarka američkog poslovnog magazina Forbs, uspela je da iz svoje kuće u San Francisku putem pretrage određenih specifičnih pojmova u Guglu preuzme kontrolu nad pametnim uređajima u domu jedne porodice u Oregonu.

Kašmir Hil

Forbs

Guglu

San Francisku

Oregonu


Input: Hilova je uspela ne samo da im pali i gasi pametna svetla u kući, već i da preuzme kontrolu nad pametnim vratima njihove garaže, kamerama za nadzor, pa čak i televizorom.

Hilova


Input: Sve ovo bila je posledica nemarnosti firme Insteon koja je ugradila pametne senzore u kuću bez odgovarajuće zaštite za starije verzije svojih proizvoda.

Insteon


Input: Ali šta ako nikakva zaštita ne pomaže?


Input: Novozelandski haker Barnabi Džek (1977 – 2013) radio je na sistemu koji bi mogao da izazove smrtonosan strujni udar kod svakoga sa ugrađenim pejsmejkerom.

Barnabi Džek


Input: Profesionalni hakeri poput njega, kao i razni drugi stručnjaci za bezbednost u IT oblasti svake godine prisustvuju Blek Het bezbednosnoj konferenciji, koja se upravo bavi ranjivošću modernih tehnologija.

Blek Het


Input: Blek Het, odnosno Crni šešir je termin za hakera koji koristi svoje umeće u ilegalne svrhe.

Blek Het

Crni šešir


Input: Jedna od omiljenih tema na ovim skupovima je i ranjivost pametnih vozila.


Input: Na primer, hakovanjem kočionog sistema ili motora lako može da se izazove saobraćajni udes.


Input: Štaviše, ovo bi bio idealan način da se izvrši atentat ili teroristički napad.


Input: Pored ljudskih pretnji tu je i problem ograničene upotrebe pametne tehnologije.


Input: Naime, 2016. jedan pametni automobil američkog proizvođača Tesla Motors nije uspeo da uoči razliku između bele površine prikolice i neba i došlo je do sudara sa smrtnim ishodom.

Tesla Motors


Input: Da je i prikolica imala pametne senzore, sudar bi verovatno bio izbegnut.


Input: Drugim rečima, što je više povezanih pametnih uređaja, to je i veća njihova efikasnost, jer dobijaju više podataka o svetu oko sebe.


Input: Iz ovog razloga velika industrija na Zapadu na primer već neko vreme radi na konceptu Fabrika 4.0, koji predviđa ubrzan razvoj pametnih fabrika, koje će se oslanjati na automatizaciju proizvodnje i međusobnu razmenu podataka radi povećanja efikasnosti poslovanja.

Zapadu

Fabrika 4.0


Input: Međutim, pogled iz korporativnog ugla i državnog ugla na isplativost Interneta stvari nije nužno isti.


Input: Među stanovništvom pametnu tehnologiju mogu da priušte pre svega pripadnici više i donekle srednje klase, a sličan slučaj je i sa državama.


Input: Ako bi se umrežila državna infrastruktura počev od uličnih semafora pa sve do državnih bolnica, to bi zahtevalo velika javna ulaganja i visokoobučene kadrove za primenu takve tehnologije, kao i ulaganje u maksimalnu zaštitu ovakvih osetljivih sistema od ilegalnih upada i sabotaže.


Input: To se zasad dobrom broju kako lokalnih tako i državnih vlasti u svetu ne isplati, čak i ako nisu nužno siromašne.


Input: Ako je moguće da neko uhakuje vaš toster i preko njega dođe do intimnih podataka o vama ili hakovanjem autopilota u kolima može da se počini ubistvo, koliku opasnost onda nosi hakovanje infrastrukture ili bolnica ili nuklearnih silosa?


Input: S druge strane, šta ako neko ne želi da bude deo pametne budućnosti u kojoj se na bezbroj načina sakupljaju podaci o vama svake sekunde svakog dana?


Input: Postavlja se i pitanje, ko treba da ima pristup ovim podacima?


Input: Proizvođači pametnih uređaja, internet provajderi ili ovlašćeni predstavnici vlasti?


Input: I gde skladištiti ovako masivne baze podataka.


Input: Odgovor na ovo pitanje mnoge kompanije i pojedinci danas vide u takozvanom računarstvu u oblaku odnosno klaud tehnologiji.


Input: U pitanju je sistem pohranjivanja podataka sa telefona, kompjutera i drugih pametnih uređaja na internet.


Input: Ovo uveliko olakšava deljenje informacija između sistema i pojedinaca, ali i štetu od hakera.


Input: Najprizemniji primer ove opasnosti je skandal iz 2014. kada su ukradeni i objavljeni privatni obnaženi selfiji poznatih osoba iz sveta filma i pop kulture, koji su bili pohranjeni na oblaku podataka u koji su hakeri upali


Input: Dakle, kao što se ne mogu poreći prednosti Interneta stvari ili pametnih tehnologija, isto tako se ne smeju ni zanemariti njihove brojne mane.


Input: Slična debata o korisnosti naspram štetnosti nove tehnologije se dugo vodi i po pitanju opravdanosti korišćenja nuklearne energije s obzirom na zastrašujuće posledice koje kvar u tako osetljivom sistemu može da ima.


Input: Međutim, kao što lagano, ali sigurno napreduje širenje nuklearnih centrala po svetu usred ekonomske isplativosti dogod nema akcidenata, tako će barem zasad i Internet stvari nastaviti da postaje realnost, dobrim delom i zato što su mlađe generacije već od malena okružene takvim tehnološkim konceptom, pa i delimično integrisane u njega.

Internet stvari