Input: "Ne želimo da se mešamo u bilo kakve unutrašnje probleme, ali smo vrlo zainteresovani za pronalaženje prijateljskih rešenja", rekao je Prodi dok je Sanader stajao pored njega.

Prodi

Sanader


Input: Uveravajući Prodija da će "biti pronađen način za rešavanje otvorenih pitanja" sa Slovenijom, Sanader je rekao da će se ministri inostranih poslova dveju zemalja sastati u petak, kao i da će se on za nekoliko nedelja sastati sa slovenačkim kolegom, Antonom Ropom.

Prodija

Sanader

Antonom Ropom

Slovenijom


Input: Sanader je preuzeo premijersko mesto pre manje od mesec dana, nakon pobede svoje stranke, Hrvatske demokratske zajednice (HDZ), na novembarskim parlamentarnim izborima.

Sanader

Hrvatske demokratske zajednice

HDZ


Input: Hrvatska je predala zahtev za prijem u članstvo EU u februaru 2003, i nada se da će Evropski savet dati pozitivno mišljenje o kandidaturi do kraja marta.

Hrvatska

EU

Evropski savet


Input: Time bi se otvorio put za ostvarivanje statusa zvaničnog kandidata za prijem u EU i određivanje datuma za početak pregovora o pridruživanju.

EU


Input: "Nadamo se zvaničnom otvaranju pregovora do kraja 2004, ili početka 2005. godine", izjavio je Sanader u Briselu.

Sanader

Briselu


Input: Trudeći se da poveća podršku kandidaturi svoje zemlje, Sanader je prisustvovao dvodnevnom međunarodnom forumu koji je organizovala Fondacija Bertelsman u Berlinu.

Sanader

Fondacija Bertelsman

Berlinu


Input: On se sastao sa irskim kolegom, Bertijem Ahernom, čija je zemlja trenutno predsedavajući rotirajućeg predsedništva EU, sa šestomesečnim mandatom.

Bertijem Ahernom

EU


Input: Ahern je obećao podršku težnjama Hrvatske za prijem u EU.

Ahern

Hrvatske

EU


Input: Sanader se takođe sastao sa komesarom za proširenje EU Ginterom Ferhojgenom.

Sanader

Ginterom Ferhojgenom

EU


Input: U međuvremenu u ponedeljak, Zajednica povratnika Hrvatske (ZPH) predstavila je program za obnavljanje i zaštitu prava.

Zajednica povratnika Hrvatske

ZPH


Input: Organizacija će pokušati da završi proces povratka raseljenih lica do kraja godine.


Input: ZPH se zalaže za usvajanje novog zakona u oblastima od posebnog interesa koji se odnosi na vlasnička prava povratnika.

ZPH


Input: "Bivši parlament je usporio proces povratka i sprečio efikasnu obnovu u ratom pogođenim oblastima", rekao je predsednik ZPH Josip Kompanović.

ZPH

Josip Kompanović


Input: Kultura i sport: Makedonski novinari i fotografi dobili nagrade UN-a


Input: Obeležavajući Dan UN, svetska organizacija dodelila je nagrade za novinarski rad i fotografiju koji se bave siromaštvom u Makedoniji.

Dan UN

Makedoniji


Input: Kancelarija UN-a u Makedoniji dodelila je nagradu za novinarski rad i fotografiju koji se bave siromaštvom.

UN-a

Makedoniji


Input: Tomislav Georgijev dobio je nagradu za najbolju fotografiju.

Tomislav Georgijev


Input: Nekoliko makedonskih novinara i fotografa dobilo je nagradu UN za radove na temu siromaštva u zemlji.

UN


Input: Todor Stojčevski dobio je nagradu za najbolji tekst u štampanim medijima za svoj tekst o obrazovanju Roma; u toj kategoriji takođe su nagrađene Ljubica Grozdanovska i Maja Tomić.

Todor Stojčevski

Ljubica Grozdanovska

Maja Tomić

Roma


Input: Dragan Antonovski dobio je nagradu za svoj dokumentarni film "Ključ je u tvojim rukama", dok je Belinda Koka osvojila nagradu za nabolju radio emisiju.

Dragan Antonovski

Belinda Koka

Ključ je u tvojim rukama


Input: Nagrada za fotografiju pripala je Tomislavu Georgijevu.

Tomislavu Georgijevu


Input: Kancelarija UN-a dodelila je nagrade u sklopu obeležavanja Dana UN.

UN-a

Dana UN


Input: Rumun Marijan Dragulesku osvojio je dve zlatne medalje na 39. Svetskom prvenstvu u umetničkoj gimnastici, koje je održano u Arhusu, u Danskoj, od 13. do 21. oktobra.

Rumun

39. Svetskom prvenstvu u umetničkoj gimnastici

Marijan Dragulesku

Arhusu

Danskoj


Input: Dragulesku je osvojio titulu svetskog prvaka u vežbi u parteru i u preskoku kozlića, a završio na osmom mestu u vežbama na razboju.

Dragulesku


Input: Druga rumunska gimnastičarka Sandra Raluka Izbaša osvojila je srebrnu medalju u vežbi na gredi i bronzanu u takmičenju u višeboju.

Sandra Raluka Izbaša


Input: Od ostalih učesnika iz država jugoistočne Evrope, Bugarin Jordan Jovčev osvojio je drugo mesto u vežbama na karikama.

Evrope

Bugarin

Jordan Jovčev


Input: UNESKO je saopštio da će dati Bugarskoj 25.000 dolara za obnavljanje drevnog tračanskog kompleksa Perperikon i grobnice Tatul na Rodopskim planinama.

UNESKO

Bugarskoj

Perperikon

Tatul

Rodopskim planinama


Input: Te lokacije pretrpele su štetu u zemljotresu u martu ove godine.


Input: Poznata makedonska glumica Mara Isaja preminula je 23. oktobra u Skoplju u 79. godini života.

Mara Isaja

Skoplju


Input: Isaja, koja je poreklom iz Rumunije, doselila se sa svojom porodicom u Makedoniju 1951. godine i kasnije postala jedna od najtalentovanijih i najpopularnijih ličnosti na makedonskoj pozorišnoj sceni.

Isaja

Rumunije

Makedoniju


Input: Bila je dobitnik prestižnih festivalskih nagrada u Makedoniji i u inostranstvu.

Makedoniji


Input: Mladi turski sopran Burdžu Ujar osvojila je nagradu DEBUT 2006. na evropskom operskom takmičenju održanom prošle nedelje u Manhajmu u Nemačkoj.

Burdžu Ujar

DEBUT 2006.

Manhajmu

Nemačkoj


Input: Druga je bila Ruskinja Olga Peretjatko, a treća Tae-Jong Jang iz Južne Koreje.

Ruskinja

Olga Peretjatko

Tae-Jong Jang

Južne Koreje


Input: Film nemačkog režisera Florijana Henkela fon Donersmarka "Život drugih" osvojio je nagradu žirija i publike za najbolji dugometražni film na 4. Zagrebačkom filmskom festivalu, koji je završen 21. oktobra.

Florijana Henkela fon Donersmarka

Život drugih

Zagrebačkom filmskom festivalu


Input: Film rumunskog režisera Kornelija Porumbojua "12:08 istočno od Bukurešta" dobio je specijalnu nagradu žirija.

Kornelija Porumbojua

12:08 istočno od Bukurešta


Input: Potpisan sporazum o slobodnom kretanju između Albanije, Makedonije i Crne Gore

Albanije

Makedonije


Input: Građani tri balkanske zemlje danas mogu da slobodno putuju sa biometrijskim ličnim kartama.


Input: Ministri inostranih poslova Makedonije i Albanije Nikola Poposki i Edmond Hadžinasto na sastanku 14. decembra, kojom prilikom su, zajedno sa crnogorskim kolegom Milanom Roćenom, potpisali sporazum o slobodnom kretanju.

Makedonije

Albanije

Nikola Poposki

Edmond Hadžinasto

Milanom Roćenom


Input: Na sastanku zemalja Jadranske povelje u Tirani 14. decembra, Albanija, Makedonija i Crna Gora potpisale su sporazum kojim se građanima sve tri zemlje omogućava da u te zemlje putuju sa pasošem i biometrijskom ličnom kartom.

Jadranske povelje

Tirani

Albanija

Makedonija

Crna Gora


Input: Šef diplomatije Albanije Edmond Hadžinasto izjavio je da će ti sporazumi olakšati i podstaći kretanje ljudi, ojačati veze i saradnju tih zemalja i stvoriti novu regionalnu atmosferu u pripremi za puno uključivanje u EU.

Albanije

Edmond Hadžinasto

EU


Input: "To je veoma važan korak jer preduzimamo stvarne mere u stvaranju zone slobodnog kretanja u regionu, koja je odraz izvrsne... saradnje koja postoji u drugim domenima.


Input: Sjajna politička saradnja odražava se u konkretnim koracima u ekonomskoj integraciji naših zemalja", kaže Hadžinasto.

Hadžinasto


Input: Njegov makedonski kolega Nikola Poposki naglasio je da će taj potez poboljšati bilateralne odnose sa Albanijom.

Nikola Poposki

Albanijom


Input: "To je konkretan korak koji će povećati mogućnosti za saradnju naših dveju zemalja i olakšati prelazak granice kako bi se olakšalo ispunjavanje cilja integracije, olakšalo kretanje građana i poboljšalo zajedničko opredeljenje naše dve zemlje za ulazak u EU", rekao je Poposki.

EU

Poposki


Input: Šef crnogorske diplomatije Milan Roćen dodaje da će "sporazum [o ličnim kartama] olakšati život našim građanima na obe strane granice, poslovnim ljudima i turistima.

Milan Roćen


Input: Imamo zajedničku istoriju i sadašnjost, ali i zajedničku budućnost u pravcu ulaska u EU".

EU


Input: Oni koji žive u pograničnoj oblasti u Albaniji najviše su pozdravili sporazum, pošto imaju porodične i kulturne veze sa susednim gradovima i selima u Makedoniji i Crnoj Gori.

Albaniji

Makedoniji

Crnoj Gori


Input: Dimiter Bušati, ribar iz Skadra, svake nedelje odlazi na pijacu u Podgorici i Ulcinju.

Dimiter Bušati

Skadra

Podgorici

Ulcinju


Input: Za SETimes kaže da sporazum znači manje briga oko putovanja.

SETimes


Input: "Pre se nije moglo putovati u Crnu Goru bez pasoša.

Crnu Goru


Input: Danas, iako imam pasoš, srećan sam jer sam se uvek plašio da ću ga izgubiti i slično.


Input: Sada sa ličnom kartom je naravno lakše putovati jer moja deca koja nemaju pasoš mogu da mi prave društvo.


Input: Crna Gora je za mene i moju porodicu važno tržište", kaže Bušati.

Crna Gora

Bušati


Input: Albert Vanđeli, stručnjak za evropske integracije, kaže za SETimes da je to dobar korak, ali nedovoljan za postizanje pune integracije između zemalja regiona.

Albert Vanđeli

SETimes


Input: "Nekako je apsurdno da zemlje u regionu žele da uđu u EU, ali nisu međusobno potpuno integrisane.

EU


Input: Šengenska zona znači da nema granica, a u ovom trenutku zemlje regiona ne žele da odustanu od kontrole granica", kaže Vanđeli.

Šengenska zona

Vanđeli


Input: On je dodao da sprovođenje sporazuma ne predstavlja rizik ni po koju zemlju.


Input: "Sporazumi omogućavaju kretanje samo uz biometrijske lične karte, što znači da, ako neko ima staru ličnu kartu, neće moći da pređe granicu, pa tako nema zabrinutosti da će neko falsifikovati ličnu kartu ili nešto slično tome.


Input: Istovremeno, policijska saradnja sa Makedonijom i Crnom Gorom odvija se nesmetano", kaže Vanđeli za SETimes.

Makedonijom

Crnom Gorom

Vanđeli

SETimes


Input: Očekuje se da će Kosovo potpisati isti sporazum sa Makedonijom i Crnom Gorom, kaže Alber Gaši, stručnjak za evropske integracije iz Prištine.

Kosovo

Makedonijom

Crnom Gorom

Prištine

Alber Gaši


Input: On za SETimes kaže da je to u skladu sa sporazumom o slobodi kretanja sa Srbijom.

SETimes

Srbijom


Input: "Već godinama imamo takav sporazum sa Srbijom.

Srbijom


Input: Sporazum o slobodi kretanja iz Brisela omogućava putovanje sa ličnim kartama i sada je potrebno i garantno pismo, što još nije odlučeno.

Brisela


Input: Sada je trenutak da Kosovo krene da pregovara o tom pitanju sa Makedonijom i Crnom Gorom", kaže Gaši.

Kosovo

Makedonijom

Crnom Gorom

Gaši


Input: Prošle godine, za vreme predsedavanja Regionalnom inicijativom o migracijama, azilu i izbeglicama, Albanija je iznela ideju o stvaranju zone slobodnog kretanja između država članica, takozvanu "Balkansku šengen zonu", po uzoru na pozitivno iskustvo sa korišćenjem ličnih karti kao putnih isprava za putovanje na Kosovo.

Regionalnom inicijativom o migracijama, azilu i izbeglicama

Balkansku šengen zonu

Albanija

Kosovo


Input: Isti sporazum se uskoro očekuje i sa Bosnom i Hercegovinom.

Bosnom i Hercegovinom


Input: Tim sporazumima, Albanija je omogućila svojim građanima da putuju sa ličnim kartama u sve zemlje koje nisu članice šengen zone, dok je vlada saopštila da će pregovarati o mogućem sporazumu o putovanju sa ličnim kartama sa članicama EU.

Albanija

šengen zone

EU


Input: Grčka poziva na novu mapu puta EU za Tursku i fiksne datume za Zapadni Balkan

Grčka

Tursku

EU


Input: Grčka predlaže da EU usvoji novu strategiju za integraciju Turske, kao i davanje kandidatima sa Zapadnog Balkana konkretnih datuma ulaska u članstvo.

Grčka

Turske

Zapadnog Balkana

EU


Input: Ministar spoljnih poslova Grčke Dimitris Drucas predložio je da 2018. bude ciljni datum za ulazak Zapadnog Balkana u članstvo EU.

Grčke

Zapadnog Balkana

Dimitris Drucas

EU


Input: Evropska Unija trebalo bi da održi samit sa Turskom posle parlamentarnih izbora 2011, kako bi usvojila novu mapu puta za pristupanje te zemlje Uniji, izjavio je šef grčke diplomatije Dimitris Drucas u ponedeljak (22. novembra).

Evropska Unija

Uniji

Turskom

Dimitris Drucas


Input: "Smatram da je zaista vreme za iskren razgovor sa svim državama članicama, ali i sa Turskom," rekao je grčki šef diplomatije na seminaru koji je organizovao Evropski centar za politiku (European Policy Centre - EPC), sa sedištem u Briselu.

Turskom

Briselu

Evropski centar za politiku

European Policy Centre

EPC


Input: "Moramo da ponovo donesemo odluku unutar Evropske Unije o tome kakva su naša očekivanja u pogledu Turske."

Evropske Unije

Turske


Input: U mapi puta, o kojoj će se razgovarati sa vladom koja će preuzeti dužnost posle izbora iduće godine, trebalo bi da budu jasno naznačene obaveze Turske i definisan vremenski rok za sprovođenje, kaže Drucas.

Turske

Drucas


Input: Nova strategija bi takođe trebalo da utvrdi "konkretan datum za pristupanje Turske EU, pod pretpostavkom, naravno, da države članice i Turska ratifikuju potrebne dokumente," dodao je on.

Turske

Turska

EU


Input: Turska je počela pregovore o članstvu u oktobru 2005, ali je taj proces u međuvremenu išao sporo, u velikoj meri zbog slabog napretka reformi i odbijanja Ankare da otvori svoje luke i aerodrome za saobraćaj sa Kipra, koji je inače član EU.

Turska

Ankare

Kipra

EU


Input: Pored toga, neke uticajne države članice predložile su da se Ankari ponudi "privilegovano partnerstvo" umesto punopravnog članstva, što Drucas osporava.

Ankari

Drucas


Input: "Ne dovodim u pitanje zabrinutost nekih država članica," kaže Drucas.

Drucas


Input: "Ja samo tražim da im ne bude dozvoljeno da nameste rezultat ili pomere golove usred utakmice.


Input: Pravilo kojeg se moramo pridržavati kaže da put prema punopravnom pristupanju mora da ostane otvoren."


Input: Perspektiva potencijalnog članstva u EU pokazala se kao veliki podsticaj za demokratske reforme u Turskoj, pa bi tu zemlju trebalo ohrabriti da ostvaruje dalji napredak na tom putu, dodaje on.

EU

Turskoj


Input: "Što je evropski proces življi, to će Turska biti demokratičnija," kaže Drucas.

Turska

Drucas


Input: Iako se mnogi građani Unije protive eventualnom ulasku u EU te većinski muslimanske zemlje, ti stavovi mogli bi da se promene ako Turska sprovede promene.

Unije

EU

Turska


Input: "Znam da kada se to pitanje bude postavilo evropskim građanima za nekoliko godina, neće se ticati današnje Turske," rekao je Drucas.

Turske

Drucas


Input: "Pitanje će se ticati evropske Turske koja poštuje međunarodno pravo i princip dobrosusedskih odnosa.

Turske


Input: Turska koja štiti verske slobode svih svojih građana i poštuje prava svih manjina koje žive unutar njenih granica."

Turska


Input: On je, međutim, takođe rekao da se Ankara ne može nadati ulasku u EU sve dok bude držala hiljade turskih vojnika stacioniranih na severu Kipra, kao i da kiparski Grci mogu da nastave da blokiraju proces pridruživanja Turske.

Ankara

Kipra

Turske

EU

Grci


Input: Drucas, čija bi zemlja trebalo da preuzme šestomesečno predsedavanje Predsedništvu EU od Litvanije 1. januara 2014, takođe ukazuje na potrebu oživljavanja procesa dalje ekspanzije, uprkos "umoru od proširenja" koji danas osećaju mnoge države članice.

Drucas

Predsedništvu EU

Litvanije


Input: Prethodno grčko predsedavanje Uniji u prvoj polovini 2003. završilo se uspešnim samitom posvećenim integraciji zemalja Zapadnog Balkana i usvajanjem Solunske deklaracije, koja je predvidela niz mera koje je trebalo da olakšaju taj proces.

Uniji

Balkana

Solunske deklaracije


Input: Sedam godina kasnije, Hrvatska je na putu da se pridruži Uniji kao njena 28. članica do 2012, dok se ostale zemlje regiona koje se nadaju članstvu nalaze u različitim fazama procesa pristupanja.

Hrvatska

Uniji


Input: Drucas kaže da će se za vreme predsedavanja 2014. Grčka zalagati za novu Solunsku deklaraciju, određivanjem konkretnih repera za napredak i datuma za prijem zemalja Zapadnog Balkana u članstvo.

Drucas

Grčka

Zapadnog Balkana

Solunsku deklaraciju


Input: Kako prenosi agencija Rojters, on je rekao da bi EU trebalo da razmotri mogućnost da odredi 2018. godinu kao ciljni datum.

Rojters

EU


Input: On je, ipak, naglasio da određivanje datuma ne znači i da će te tada zemlje postati članice ako ne ispune sve uslove.


Input: Drucas je takođe rekao da bi, uprkos trenutnim finansijskim problemima, EU trebalo da pronađe potrebna sredstva za pomoć zemljama kandidatima u njihovim reformskim poduhvatima.

Drucas

EU


Input: Majkrosoft izdao Windows XP za makedonsko tržište

Majkrosoft

Windows XP


Input: Izdavanjem verzije Windows XP i Microsoft Office na makedonskom jeziku, Makedonija je postala 50. zemlja na svetu koja ima taj softver na svom maternjem jeziku.

Windows XP

Microsoft Office

Makedonija


Input: Majkrosoft nudi verziju operativnog sistema Windows XP na makedonskom jeziku.

Majkrosoft

Windows XP


Input: Majkrosoft je prošlog meseca izdao verziju svog operativnog sistema Windows XP na makedonskom jeziku, a kompanija je najavila da će do kraja maja izdati i Microsoft Office -- koji uključuje Microsoft Word za obradu teksta, Excel za tablično računanje, Power Point za prezentacije i Outlook za elektronsku poštu -- na makedonskom jeziku.

Majkrosoft

Windows XP

Microsoft Office

Microsoft Word

Excel

Power Point

Outlook


Input: Makedonija je tako postala jedna od 50 zemalja koje imaju Majkrosoftove programe na maternjem jeziku.

Makedonija

Majkrosoftove


Input: Osim naziva marki nekih softverskih proizvoda, koji će zadržati svoja engleska imena, svi ostali elementi -- od početnog menija do liste komandi -- biće prevedeni na makedonski.


Input: U pripremi prevoda Majkrosoft je sarađivao sa poznatim lingvistima i IT stručnjacima iz Makedonije.

Majkrosoft

Makedonije


Input: Novo izdanje namenjeno je korisnicima koji se suočavaju sa jezičkom barijerom prilikom upotrebe kompjutera i interneta, kaže Ilijančo Gagovski, direktor Majkrosofta za Makedoniju.

Ilijančo Gagovski

Majkrosofta

Makedoniju


Input: Smatra se da je broj ljudi u Makedoniji preko 40 godina starosti koji govore engleski jezik mali i to je možda razlog što samo 5 do 15 procenata Makedonaca koristi internet, mada istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je broj korisnika kompjutera veći.

Makedoniji

Makedonaca


Input: Softver na makedonskom jeziku deo je strateškog sporazuma koji je kompanija potpisala sa makedonskom vladom, a koji ima za cilj povećanje upotrebe Majkrosoftovih proizvoda u zemlji, kao i zaustavljanje širenja piratskih softvera.

Majkrosoftovih


Input: U sklopu sporazuma vlasti su instalirale oko 6.000 licenciranih verzija Majkrosoftovih softvera, po ceni od oko 3 miliona evra.

Majkrosoftovih


Input: Smatra se da to predstavlja prvi korak u programu borbe protiv piraterije i kršenja autorskih prava -- što je važno pitanje koje utiče na planove Makedonije za pridruživanje EU.

Makedonije

EU


Input: U operaciji provere licenci koju je Majkrosoft sproveo 2004. godine otkriveno je da u Makedoniji od 100.000 kompjutera samo 8.000 ima licencirane verzije softvera Windows.

Majkrosoft

Makedoniji

Windows


Input: Verzija Windows XP na makedonskom jeziku funkcionisaće samo ako se kopije tog operativnog sistema legalno aktiviraju.

Windows XP


Input: Balkanske nevladine organizacije najavile zajedničku regionalnu inicijativu letnje škole


Input: Tri nevladine organizacije iz Srbije i Crne Gore, Bosne i Hercegovine i Hrvatske saopštile su svoje planove za uspostavljanje regionalne letnje škole.

Srbije i Crne Gore

Bosne i Hercegovine

Hrvatske


Input: Ovaj program je usredsređen na suočavanje sa nasleđem balkanskih sukoba iz devedesetih godina.


Input: Višemesečna saradnja pokazala je da je "dokumentovanje ratnih događaja, posebno ratnih zločina i teških povreda međunarodnog humanitarnog prava, u zemljama bivše Jugoslavije" važan preduslov za trajni mir, izjavio je Mirsad Tokača, šef IDC.

Jugoslavije

Mirsad Tokača

IDC


Input: Tri istraživačko-dokumentaciona centra iz Srbije i Crne Gore, Bosne i Hercegovine (BiH) i Hrvatske planiraju da osnuju trajnu regionalnu letnju školu.

Srbije i Crne Gore

Bosne i Hercegovine

BiH

Hrvatske


Input: Cilj ovog jedinstvenog projekta je da se olakša proces suočavanja sa nasleđem sukoba na Balkanu iz devedesetih godina.

Balkanu


Input: "Nadamo se da će ta škola postati regionalni rasadnik analitičkog istraživanja aspekata i mehanizama kojima se omogućava uspešan razvoj procesa suočavanja sa prošlošću", ukazao je beogradski Centar za humanitarno pravo (CHP) u saopštenju objavljenom 20. aprila, u kojem je najavljena nova inicijativa.

Centar za humanitarno pravo

CHP


Input: Projekat je jedan od rezultata saradnje CHP-a, sarajevskog Istraživačko-dokumentacionog centra (IDC) i zagrebačke organizacije Documenta -- Centar za suočavanje sa prošlošću.

CHP-a

Istraživačko-dokumentacionog centra

IDC

Documenta -- Centar za suočavanje sa prošlošću


Input: Hvatanje u koštac sa nasleđem sukoba koji su se odigrali devedesetih godina zajednički je imenitelj tri nevladine organizacije.


Input: Mada koriste različite metodologije, sve one dele mišljenje da utvrđivanje istine, kao preduslov svih vidova pravde, zahteva upornu potragu za činjenicama.


Input: Prema protokolu koji su CHP, IDC i Documenta potpisale u aprilu 2004. godine, organizacije su se složile da sarađuju i koordiniraju svoje napore u dokumentovanju i otkrivanju istine o sukobima iz devedesetih, okončavajući nekažnjivost povreda humanitarnog prava počinjenih u prošlosti i donoseći pravdu žrtvama.

CHP

IDC

Documenta


Input: Glavne aktivnosti predviđene sporazumom uključuju stvaranje usklađenih baza podataka o ratnim zločinima, praćenje suđenja za ratne zločine koja se vode u regionu, obezbeđivanje dokumentacije tužiocima i pravnu podršku žrtvama i svedocima ratnih zločina.


Input: "Verujemo da je otkrivanje istine, ostvarivanje pravde i menjanje stavova prema žrtvama ratnih zločina preduslov za sveukupan napredak i demokratizaciju društava u regionu", izjavila je izvršni direktor CHP-a Nataša Kandić, navodi se u februarskom biltenu te organizacije.

CHP-a

Nataša Kandić


Input: Prema rečima predsednika IDC Mirsada Tokače, višemesečna saradnja pokazala je da je "dokumentovanje ratnih događaja, posebno ratnih zločina i teških povreda međunarodnog humanitarnog prava, u zemljama bivše Jugoslavije" važan preduslov za trajni mir.

IDC

Mirsada Tokače

Jugoslavije


Input: Tokom prezentacije projekta saradnje u martu, direktor Documente Vesna Teršelič rekla je da se mnogi ljudi osećaju neugodno kada je u pitanju priznavanje odgovornosti za određeni zločin.

Documente

Vesna Teršelič


Input: "Radi se pre svega o osumnjičenima i počiniocima, ali i o onima od kojih se očekuje da prihvate političku i institucionalnu odgovornost, zato što zločini koji su počinjeni ne predstavljaju samo voljne radnje neorganizovanih jedinica, nego su počinjeni pod okriljem određenih ideologija i vojnih formacija...


Input: Čini mi se da je jako važno ustanoviti šta zaista znači suočavanje sa prošlošću u obrazovnom sistemu naših zemalja, šta piše u našim udžbenicima iz istorije, i koliko se u njima može naći činjenične istine umesto prilično neodređenih tumačenja koja najčešće u njima pronalazimo", rekla je Teršelič.

Teršelič


Input: U okviru svog novog projekta, pod nazivom Letnja škola za suočavanje sa prošlošću, tri nevladine organizacije pripremaju jednonedeljne programe za univerzitetske studente i aktiviste nevladinih organizacija iz tri zemlje.

Letnja škola za suočavanje sa prošlošću


Input: Kursevi će uključivati predavanja, prezentacije i diskusije o brojnim temama, kao što su osvetnička i restorativna pravda, mehanizmi za iznošenje istine, kolektivno sećanje, pomirenje, međunarodno krivično pravo i Haški tribunal, kao i suđenja za ratne zločine u domaćim sudovima.

Haški tribunal


Input: Istaknuti međunarodni i regionalni stručnjaci na polju tranzicione pravde i suočavanja sa prošlošću držaće predavanja i prezentacije.


Input: Ešdaunova kancelarija saopštila da bi odustajanje od sporazuma o reformi policije u BiH bilo katastrofalno

Ešdaunova

BiH


Input: Prema izveštajima lokalnih medija glavni odbor Srpske demokratske stranke možda neće održati reč u pogledu dogovora postignutog prošlog meseca o reformi policije -- koja predstavlja ključni uslov za pridruživanje Bosne i Hercegovine EU.

Srpske demokratske stranke

EU

Bosne i Hercegovine


Input: Posledice takvog postupka bile bi katastrofalne, upozorila je Kancelarija visokog predstavnika Pedija Ešdauna.

Kancelarija visokog predstavnika

Pedija Ešdauna


Input: Odustajanje od prošlomesečnog sporazuma o reformi policije značilo bi da je SDS izabrao "izolaciju i stagnaciju", upozorava Kancelarija visokog predstavnika Pedija Ešdauna.

SDS

Kancelarija visokog predstavnika

Pedija Ešdauna


Input: Kancelarija visokog predstavnika (OHR) u Bosni i Hercegovini (BiH) upozorila je u sredu (11. maja) da bi odluka stranke bosanskih Srba da se povuče iz inicijalnog sporazuma o reformi policije mogla ugroziti nastojanja zemlje za pridruživanje EU.

Kancelarija visokog predstavnika

OHR

EU

Bosni i Hercegovini

BiH

Srba


Input: Jedanaest parlamentarnih stranaka u BiH, uključujući Srpsku demokratsku stranku (SDS), postiglo je 28. aprila sporazum u vezi sa suštinskim principima restrukturiranja policije koje je odredila EU.

BiH

Srpsku demokratsku stranku

SDS

EU


Input: Trenutno su u toku napori za izradu ključnih elemenata reforme i utiranje puta konačnom dogovoru.


Input: Restrukturiranje policije je ključni uslov za napredak BiH ka pridruživanju EU.

BiH

EU


Input: Tim Evropske komisije treba da doputuje u BiH 19. maja da bi razmotrio napredak u ispunjavanju 16 uslova izloženih u studiji izvodljivosti EU za tu zemlju.

Evropske komisije

EU

BiH


Input: Pozitivna procena omogućila bi BiH da počne razgovore sa Briselom o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), što je prvi veliki korak ka konačnom članstvu u Uniji.

BiH

Briselom

Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju

SSP

Uniji


Input: Međutim, lokalni mediji su u utorak izvestili da je glavni odbor SDS-a odlučio da se povuče iz sporazuma postignutog na planini Vlašić prošlog meseca, tvrdeći da su odredbe kojima se policijskim snagama omogućava da prelaze liniju koja odvaja Republiku Srpsku (RS) i Federaciju BiH neprihvatljive.

SDS-a

Vlašić

Republiku Srpsku

RS

Federaciju BiH


Input: Opisujući takve izveštaje kao "uznemirujuće", OHR je u sredu saopštila da će, ako je to istina, "posledice biti katastrofalne za RS i celokupnu BiH".

OHR

RS

BiH


Input: Ako je SDS usvojila takav stav to znači da je odlučila da uništi izglede zemlje da se pomeri napred na putu ka Evropi, dodaje OHR.

SDS

OHR

Evropi


Input: Komesar za proširenje EU Oli Ren u utorak je izjavio da će za Brisel biti izuzetno teško da zaključi da je BiH ostvarila "značajan napredak" na polju reforme policije ako ne postoji potpuni politički sporazum u skladu sa principima koje je iznela EU.

EU

EU

Oli Ren

Brisel

BiH


Input: Ako bi SDS odlučila da blokira reformu policije i samim tim evropsku budućnost BiH, ta stranka i entitet bosanskih Srba izabrali bi "put izolacije i stagnacije", upozorila je Ešdaunova kancelarija.

SDS

BiH

Srba

Ešdaunova


Input: "Oni će osuditi svoj narod -- i celokupnu BiH -- da budu zarobljenici svoje prošlosti, kada imaju šansu da prihvate budućnost u modernoj Evropi i sve što ona može ponuditi u smislu radnih mesta, slobode putovanja, bezbednosti i prosperiteta", naglasila je OHR.

BiH

Evropi

OHR


Input: Holandska ambasada u BiH objavila je slično saopštenje.

Holandska ambasada u BiH


Input: Opisujući izveštaje o koracima SDS-a kao "veoma zabrinjavajuće", diplomatska misija je ukazala da se time "dovode u ozbiljan rizik izgledi za pregovore o SSP sa EU".

SDS-a

EU

SSP


Input: Muslimanska stranka u BiH izradiće mapu četiri entiteta

BiH


Input: SARAJEVO, Bosna i Hercegovina (BiH) -- Sulejman Tihić, lider bošnjačke Stranke demokratske akcije izjavio je u sredu (4. februara) da je ekspertska komisija spremna da pripremi mapu kojom su predviđene četiri teritorijalne jedinice u BiH.

SARAJEVO

Bosna i Hercegovina

BiH

BiH

Sulejman Tihić

Stranke demokratske akcije


Input: Tihić je izjavio dnevniku Dnevni avaz da će komisija i stranački lideri izraditi mapu u sklopu predloženih ustavnih reformi zasnovanih na sporazumu između njega, lidera Hrvatske demokratske zajednice BiH Dragana Čovića i premijera Republike Srpske (RS) Milorada Dodika, koji je na čelu Saveza nezavisnih socijaldemokrata.

Tihić

Dragana Čovića

Milorada Dodika

Dnevni avaz

Hrvatske demokratske zajednice BiH

Saveza nezavisnih socijaldemokrata

Republike Srpske

RS


Input: Reformama je predviđena država četiri entiteta sa tri nivoa vlasti.


Input: Međutim, Dodik odbija da učestvuje u tim naporima.

Dodik


Input: On je izjavio Dnevnom avazu da je "jedina mapa BiH koju priznaje ona sa RS, sa teritorijalnim i političkim kapacitetom koji poseduje.

Dnevnom avazu

BiH

RS


Input: Sve drugo su spekulacije.


Input: Mi u Banja Luci ne pravimo bilo kakve mape".

Banja Luci


Input: U međuvremenu u sredu, sud u Brčkom osudio je Muslimane Fikreta Hasanovića i Pana Panića na šestogodišnje zatvorske kazne zbog ratnih zločina počinjenih nad Srbima.

Brčkom

Muslimane

Srbima

Fikreta Hasanovića

Pana Panića


Input: Obojica optuženih bili su pripadnici bosansko-muslimanske armije.


Input: Prema optužnici, oni su silovali jednu Srpkinju u februaru 1993. godine.

Srpkinju


Input: Podignute 44 optužnice u vezi sa atentatom na Đinđića


Input: Srpski tužioci saopštili su u četvrtak (21. avgusta) da su podigli 44 optužnice u vezi sa ubistvom premijera Zorana Đinđića.

Zorana Đinđića


Input: Međutim, slučaj protiv ultranacionaliste Vojislava Šešelja, koji je osumnjičen za umešanost u Đinđićevo ubistvo, biće ispitan odvojeno.

Vojislava Šešelja

Đinđićevo


Input: Srbija je podigla optužnice protiv 44 osobe u vezi sa atentatom na premijera Zorana Đinđića, uključujući i 15 osoba koje su navodno direktno povezane sa ubistvom.

Srbija

Zorana Đinđića


Input: U saopštenju objavljenom u četvrtak (21. avgusta), kancelarija specijalnog tužioca označila je Milorada Lukovića kao glavnog osumnjičenog u zaveri protiv Đinđića.

kancelarija specijalnog tužioca

Milorada Lukovića

Đinđića


Input: Bivši komandant paravojnih snaga, opisan kao blizak saradnik bivšeg jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića, još uvek se nalazi na slobodi.

Slobodana Miloševića


Input: Očekuje se da će suđenja osumnjičenima početi sredinom septembra.


Input: Specijalni tužilac predložio je da se Lukoviću i drugim optuženima koji još uvek nisu uhapšeni sudi u odsustvu.

Lukoviću


Input: To su prve optužnice podignute u vezi sa atentatom na Đinđića.

Đinđića


Input: Nakon njegovog ubistva 12. marta, vlasti su uvele vanredno stanje i pokrenule policijsku operaciju velikih razmera usmerenu protiv organizovanog kriminala.


Input: Uhapšeno je više od 11.000 osoba, uključujući i nekoliko pripadnika sada raspuštene Jedinice za specijalne operacije (JSO), zloglasne jedinice Službe državne bezbednosti, koja je bila zasnovana na paravojnim strukturama formiranim tokom ratova u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini, i nazvana Crvene beretke.

Jedinice za specijalne operacije

JSO

Službe državne bezbednosti

Crvene beretke

Hrvatskoj

Bosni i Hercegovini


Input: Luković, takođe poznat pod nadimkom Legija, smatra se vođom zavere protiv Đinđića, a veruje se da je atentat organizovao zajedno sa drugim liderima kriminalne bande Zemunski klan.

Luković

Legija

Đinđića

Zemunski klan


Input: Zvezdan Jovanović, zamenik komandanta JSO-a, uhapšen je nekoliko dana posle ubistva i, kako je izvešteno, priznao je da je ispalio metak koji je ubio Đinđića.

Zvezdan Jovanović

Đinđića

JSO-a


Input: Oružje kojim je izvršeno ubistvo pronađeno je ubrzo posle toga.


Input: Đinđić, 50, je ubijen iz snajperske puške u trenutku kada je izlazio iz svog automobila ispred zgrade vlade u Beogradu.

Đinđić

Beogradu


Input: Ovaj prozapadni reformista odigrao je ključnu ulogu u kampanji koja je dovela do zbacivanja Miloševića sa vlasti u oktobru 2000. godine.

Miloševića


Input: Kao predsednik vlade on je pomogao da se Milošević izruči u Hag.

Milošević

Hag


Input: Ova ekstradicija, kao i slamanje organizovanog kriminala, koje je on pokrenuo, razbesneli su nacionaliste lojalne bivšem režimu.


Input: Tokom istrage ubistva policija je uhapsila nekoliko zvaničnika, uključujući generala Acu Tomića i Radeta Bulatovića, savetnika za bezbednost bivšeg predsednika Jugoslavije Vojislava Koštunice.

Acu Tomića

Radeta Bulatovića

Vojislava Koštunice

Jugoslavije


Input: Istražitelji veruju da su obojica ponudila garancije zaverenicima da vojska neće intervenisati nakon atentata.


Input: Bulatović je, kako se navodi, oslobođen svih optužbi.

Bulatović


Input: Očekivalo se da će ultranacionalistički lider Srpske radikalne stranke, Vojislav Šešelj, biti među optuženima za ubistvo Đinđića, ali u saopštenju specijalnog tužioca od četvrtka navodi se da je optužnica protiv Šešelja "odvojena", bez ikakvih preciznijih pojašnjenja.

Srpske radikalne stranke

Vojislav Šešelj

Đinđića

Šešelja


Input: Beogradska radio stanica B92 izvestila je da je optužnica protiv Šešelja razdvojena na dva slučaja.

Šešelja


Input: Žestoki kritičar Đinđićeve vlade, Šešelj je nekoliko nedelja pre ubistva otputovao u Hag gde će se suočiti sa suđenjem za ratne zločine počinjene tokom sukoba na Balkanu.

Đinđićeve

Šešelj

Hag

Balkanu


Input: Kancelarija specijalnog tužioca prosledila je optužnice specijalnom odeljenju Okružnog suda u Beogradu.

Okružnog suda u Beogradu


Input: U međuvremenu, Vlada Srbije u četvrtak je usvojila izveštaj u kojem se nadležne službe kritikuju zbog velikih bezbednosnih propusta u trenutku atentata na Đinđića.

Vlada Srbije

Đinđića


Input: To je rezultiralo smenom tri visoka zvaničnika policije -- Danila Koprivice, šefa obezbeđenja zgrade Vlade ispred koje je Đinđić ubijen, Ljubiše Sekulića, šefa odeljenja za bezbednost Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije i Milana Miljojkovića, šefa policije opštine Zemun -- navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.

Danila Koprivice

Đinđić

Ljubiše Sekulića

Milana Miljojkovića

Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije

Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije

Zemun


Input: Sećanje na Bekima Fehmijua


Input: Jedan od najuglednijih glumaca bivše Jugoslavije oduzeo je sebi život u Beogradu prošlog meseca.

Jugoslavije

Beogradu


Input: Bekim Fehmiju.

Bekim Fehmiju


Input: Bekim Fehmiju bio je jedan od najvećih glumaca bivše Jugoslavije i jedan od nekolicine koji su uspeli da izgrade istaknutu svetsku karijeru.

Bekim Fehmiju

Jugoslavije


Input: Kosovski Albanac po poreklu, on je prevazilazio kulturne, nacionalne i međunarodne granice.

Albanac


Input: Fehmiju je počinio samoubistvo u svom stanu u Beogradu 15. juna.

Fehmiju

Beogradu


Input: U izveštajima medija taj čin je povezan sa činjenicom da je dugo bio teško bolestan.


Input: Da bi se ispunila glumčeva poslednja želja, njegov pepeo je posut po reci Bistrici, nedaleko od Prizrena, na Kosovu.

Bistrici

Prizrena

Kosovu


Input: Njegovi ljubitelji u Prištini i Beogradu odali su poštu Fehmijuu, koji je bio neka vrsta veze između Albanaca i Srba.

Prištini

Beogradu

Fehmijuu

Albanaca

Srba


Input: Miljazim Salihu, kinematograf i direktor prištinske kompanije Genci za distribuciju filmova, rekao je za SETimes da Kosovo "najverovatnije u sledećih 200 godina neće dobiti glumca" njegovog kalibra.

Miljazim Salihu

Genci

SETimes

Kosovo


Input: "On je bio izvanredan glumac, izuzetan čovek, sjajan i odan prijatelj, koji je za sobom ostavio filmove koji će ostati deo istorije evropske i svetske kinematografije", rekao je Salihu.

Salihu


Input: Fehmiju, koji se povukao iz javnog života iz protesta zbog sukoba na Balkanu, bio je spoj između Kosova i drugih delova bivše Jugoslavije, dodao je direktor.

Fehmiju

Balkanu

Kosova

Jugoslavije


Input: "Bekimov rad, zbog vremena u kojem je radio i uloga koje je igrao, pripadao je svim narodima na teritoriji bivše Jugoslavije", rekao je Salihu.

Bekimov

Salihu

Jugoslavije


Input: Radoslav Zelenović, direktor Jugoslovenske kinoteke u Beogradu, rekao je za SETimes da je Fehmiju pružio "neprocenjiv" doprinos jugoslovenskoj kinematografiji.

Radoslav Zelenović

Fehmiju

Jugoslovenske kinoteke u Beogradu

SETimes


Input: "Treba razumeti da je u vreme kada je film snimljen Jugoslavija bila iza 'gvozdene zavese', zemlja istočnog bloka.

Jugoslavija


Input: Igrajući Boru u filmu Skupljači perja, Fehmiju je privukao pažnju i postao jedini glumac iz tog dela Evrope koji je ostvario istaknutu međunarodnu karijeru", rekao je Zelenović.

Boru

Fehmiju

Zelenović

Skupljači perja

Evrope


Input: U tom filmu, objavljenom 1967, Fehmiju igra Roma Boru, koji zarađuje za život prodajući perje.

Fehmiju

Boru

Roma


Input: U jednoj od najčuvenijih scena jugoslovenske kinematografije, pijani Bora sedi u kafani i lomi čaše golim rukama, uz pesmu "Đelem, Đelem".

Bora

Đelem, Đelem


Input: Naslov pesme znači "Putujem" na romskom jeziku.

Putujem


Input: Govoreći na komemoraciji posle Fehmijuove smrti, njegov kolega i bivši srpski ministar kulture Branislav Lečić rekao je da je naučio puno toga od Fehmijua, sa kojim je počeo svoju glumačku karijeru.

Fehmijuove

Branislav Lečić

Fehmijua


Input: "Fehmiju je bio najveći Srbin među Albancima i najveći Albanac među Srbima", rekao je Lečić.

Fehmiju

Lečić

Srbin

Albancima

Albanac

Srbima


Input: Fehmiju je sarađivao sa svim poznatim režiserima bivše Jugoslavije i dobio je brojne glumačke nagrade.

Fehmiju

Jugoslavije


Input: On se pojavljivao u filmovima i u drugim evropskim zemljama, posebno u Italiji, gde je postao poznat po TV seriji "Uliks".

Italiji

Uliks


Input: Stopa rađanja u Albaniji u padu

Albaniji


Input: Mada je i dalje među najvećim u regionu, stopa rađanja u Albaniji u postkomunističkom dobu opada.

Albaniji


Input: Pored najveće stope rađanja muške dece u Evropi za vreme komunizma, Albanija je takođe poznata po generalno visokoj stopi rađanja i visokoj smrtnosti majki.

Evropi

Albanija


Input: Danas, uprkos konstantno visokoj stopi rađanja muške dece, Albanija se suočava sa padom sveukupne stope rađanja, mada je u poređenju sa nekim drugim zemljama u regionu i dalje na vrhu liste.

Albanija


Input: Prema podacima Statističkog instituta Albanije, zemlja je 2007. zabeležila otprilike 33.200 rođenja živorođenih, u poređenju sa 52.000 u 2006. godini.

Statističkog instituta Albanije


Input: S obzirom da je 1990. bilo 82.000 rođenja, stopa rađanja u zemlji je definitivno u padu.


Input: Profesor sociologije Zihdi Derviši kaže da životni standard u Albaniji ograničava broj dece po porodici.

Zihdi Derviši

Albaniji


Input: On ukazuje na nesigurnost radnih mesta kao na glavni razlog što sve više parova odlučuje da ima samo jedno dete.


Input: Derviši takođe pripisuje pad promeni društvenih vrednosti, posebno među profesionalcima.

Derviši


Input: Nespremnost da se venčaju i uđu u zakonsku vezu koja bi mogla da se okonča razvodom, što dovodi do podele imovine, stvara sumnje u pogledu braka i dece.


Input: Mladi profesionalci takođe žude da ostvare uspeh u svojim karijerama, što je još jedan razlog zbog kojeg odlažu da imaju decu, kaže Derviši.

Derviši


Input: Izvori iz ministarstva zdravlja povezuju pad stope rađanja sa sociodemografskim razlozima, a posebno sa emigracijom mladih i abortusima.


Input: Tokom devedesetih oko 25 odsto stanovništva napustilo je Albaniju.

Albaniju


Input: Prema podacima INSTAT-a većina njih je bila u reproduktivnom dobu.

INSTAT-a


Input: Mada je Albanija branila abortus pre devedesetih, sada ga dozvoljava.

Albanija


Input: Abortusi u Albaniji su dozvoljeni kada trudnoća uzrokuje ženi psihološke i socijalne probleme.

Albaniji


Input: Nezvanični izvori izveštavaju da privatne klinike prave unosan posao redovno obavljajući neprijavljene abortuse.


Input: Abortusi su uglavnom vezani za teške ekonomske uslove.


Input: Medicinske sestre u Porodiljskoj bolnici u Tirani kažu da bi ekonomska pomoć mladim parovima kojima je potrebna povećala trenutnu stopu rađanja.

Porodiljskoj bolnici u Tirani


Input: Samo grad Tirana nudi takvu pomoć, malu sumu od 42 evra po detetu.

Tirana


Input: Međutim, neki abortusi su možda rezultat tradicionalnih verovanja.


Input: Prema Dervišijevim rečima, neki roditelji se odlučuju da prekinu trudnoću ako saznaju da je beba devojčica, što, prema njegovom mišljenju, objašnjava pretežno mušku novorođenčad u proteklih nekoliko godina.

Dervišijevim


Input: Opšti pad stope rađanja u Albaniji, zajedno sa brojem smrti i visokom stopom emigracije, povećao je prosečnu starosnu dob stanovništva na 31,7 godina.

Albaniji


Input: Starosna dob se popela sa 29 u 2004. godini i sa 27 koliko je iznosila 1990. godine.


Input: Stopa rađanja u Albaniji, uprkos njenom padu u novije vreme, ostaje među najvećim u regionu.

Albaniji


Input: U poređenju sa zemljama jugoistočne Evrope, stopa rađanja u Albaniji je druga po redu, odmah iza Turske, a slede je Makedonija i Crna Gora, sudeći prema podacima koje je prikupila američka Centralna obaveštajna agencija 2007. godine za svoj otvoreni sajt World Factbook.

Evrope

Albaniji

Turske

Makedonija

Crna Gora

Centralna obaveštajna agencija

World Factbook


Input: Kosovo i susedi spremaju se za uticaj globalne finansijske krize; predložena agresivna strategija

Kosovo


Input: Kosovo i njegovi susedi osećaju oštrinu globalne ekonomske krize.

Kosovo


Input: Eksperti kažu da je potrebna proaktivna strategija da bi se zemlji pomoglo da prebrodi krizu.


Input: Radnik na gradilištu u blizini Prištine.

Prištine


Input: Zvaničnici na Kosovu i u susednim balkanskim zemljama kažu da globalna ekonomska kriza utiče na lokalne ekonomije.

Kosovu


Input: Globalna kriza koja se širi stigla je i do Kosova, kao i do njegovih suseda.

Kosova


Input: Penzijski štedni fond koji je imao deonice na međunarodnim berzama koje se urušavaju, nastavio je da gubi milione evra.

Penzijski štedni fond


Input: Zvaničnici fonda rekli su KTV-u da su samo u septembru izgubili 22,3 miliona evra.

KTV-u


Input: Početkom novembra vlada Kosova usvojila je svoj budžet za fiskalnu 2009. godinu, prema kojem će, kako očekuju posmatrači, vladini izdaci biti 1,43 milijarde evra.

Kosova


Input: Ministar ekonomije i finansija Ahmet Šalja kaže da je vlada odvojila na stranu 200 miliona evra kao meru predostrožnosti u svetlu tekuće krize.

Ahmet Šalja


Input: Ministar trgovine i industrije Ljufti Žarku izjavio je Kosovskoj novinskoj agenciji Ekonomi da globalna kriza ubija podsticaj u inostranstvu da se ulaže na Kosovo.

Ljufti Žarku

Ekonomi

Kosovo


Input: Još jedan znak slabosti nejake kosovske ekonomije je smanjenje aktivnosti malih preduzeća.


Input: Prema izveštaju Inter Pres Servisa od četvrtka (18. decembar), Žarkuovo ministarstvo procenjuje da je "oko 50 odsto" od ukupno 90.000 malih preduzeća na Kosovu "neaktivno".

Inter Pres Servisa

Žarkuovo

Kosovu


Input: Safet Gerdžaliju iz Privredne komore Kosova okarakterisao je te podatke kao znak "krize".

Safet Gerdžaliju

Privredne komore Kosova


Input: U susednoj Albaniji, premijer Sali Beriša izjavio je Balkan insajtu da će i direktne strane investicije i svote koje šalju emigranti biti manje.

Albaniji

Sali Beriša

Balkan insajtu


Input: Preduzimajući preventivne mere, Centralna banka Albanije kaže da će stranim bankama koje posluju u Albaniji ograničiti sredstva koja mogu da investiraju u svoje matične kompanije.

Centralna banka Albanije

Albaniji


Input: Kada su u pitanju drugi delovi Balkana, Makedonija trpi posledice kolapsa cena metala i tekstila, svoja dva glavna izvozna proizvoda.

Balkana

Makedonija


Input: Srpski premijer Mirko Cvetković predviđa smanjenje rasta nacionalnog BDP-a za 4 odsto u 2009. godini, što je, kako je rekao, u suprotnosti sa nedavnim rekordnim godišnjim rastom BDP-a Srbije od 7 odsto.

Mirko Cvetković

Srbije


Input: Fran Nazi, albanski ekspert koji sarađuje sa Ist-vest menadžment institutom, jedan je od onih eksperata koji predlažu proaktivnu strategiju konkretnih mera.

Fran Nazi

Ist-vest menadžment institutom


Input: Među njima su "privremeno zaustavljanje privatizacije srednjih i velikih preduzeća koja posluju", stvaranje "privremenog fonda za podršku nezaposlenima" i "pregovori sa velikim međunarodnim kreditnim institucijama o sredstvima za neodložnu pomoć".


Input: Mali broj Albanaca čezne za komunizmom

Albanaca


Input: Čak i po totalitarnim standardima, Albanija Envera Hodže bila je ekstremna.

Albanija

Envera Hodže


Input: Uprkos teškoj tranziciji, većina građana u zemlji i dalje je zahvalna na promenama.


Input: Albanski diktator Enver Hodža držao je svoju zemlju u izolaciji i siromaštvu.

Enver Hodža


Input: Kada je pao Berlinski zid u Nemačkoj, Albanija je još uvek bila pod diktatorskim režimom.

Berlinski zid

Nemačkoj

Albanija


Input: Suočavajući se sa pritiskom tog događaja, režim je polako počeo da popušta svoje stege i održao je višestranačke izbore 1991. godine, pa konačno ustupio i kompletnu vlast naredne godine.


Input: Studentski protesti počeli su u Tirani u decembru 1990. godine i brzo su dobili podršku drugih ljudi u albanskoj prestonici.

Tirani


Input: Komunistički lider Ramiz Alija, svestan nadolazećih promena, nadao se da će držati proces pod kontrolom.

Ramiz Alija


Input: Međutim, s vremenom su on i njegova grupa oterani, kada je zemlja okrenula leđa nasleđu Envera Hodže, totalitarnog vladara čiji su paranoja i beskompromisni staljinizam učinili Albaniju najizolovanijom zemljom u Evropi.

Envera Hodže

Albaniju

Evropi


Input: "Albanija je postala druga zemlja od pada komunizma", kaže Remzi Ljani, bivši urednik novina Glas mladih.

Albanija

Remzi Ljani

Glas mladih


Input: "Nostalgija za komunizmom, recimo u Mađarskoj, je normalna.

Mađarskoj


Input: Ali, albanski režim je bio toliko brutalan i ekstreman da naše siromaštvo nije ostavilo prostora za nostalgiju."


Input: Vladimir Karaj, novinar jednog dnevnog lista u Tirani, imao je samo šest godina kada su se dogodile promene u njegovoj zemlji.

Vladimir Karaj

Tirani


Input: On je rođen 11. aprila 1985. godine -- na dan kada je umro Hodža.

Hodža


Input: Iz straha, Karajevi roditelji nisu slavili rođendan svog sina skoro šest godina, jer tog dana nije trebalo izražavati bilo šta drugo osim poštovanja prema umrlom diktatoru.

Karajevi


Input: Toliko je bio jak kult njegove ličnosti.


Input: Danas su "ljudi ekonomski daleko bogatiji i daleko bogatiji u svom identitetu", kaže taj novinar.


Input: Tranzicija nije uvek išla glatko.


Input: Korupcija i prevare pratile su prelazak na liberalnu ekonomiju.


Input: Šeme brzog bogaćenja koje su podržavali vladini zvaničnici završile su se loše i Albanci su izgubili milijarde, što je podstaklo nasilne proteste.

Albanci


Input: Čak i danas ostaju institucionalni problemi i svake godine mnogi "glasaju svojim nogama" emigrirajući u druge zemlje.


Input: Albanci su "uspeli da sruše komunizam, ali nisu navikli na novi sistem koji su sami sebi doneli", kaže student međunarodnih odnosa Ardit Bido.

Albanci

Ardit Bido


Input: Međutim, čak i sa preprekama na putu, Albanci ostaju tvrdoglavi u pogledu demokratije.

Albanci


Input: "Čuvena fraza [bivšeg američkog državnog sekretara] Džejmsa Bejkera da 'sloboda funkcioniše' pokazala se tačnom, izjavio je Southeast European Timesu ministar odbrane Arben Imami.

Džejmsa Bejkera

Arben Imami

Southeast European Timesu


Input: "Mi smo nova demokratija koja funkcioniše; mi smo članica NATO-a i lojalni saveznik Sjedinjenih Država."

NATO-a

Sjedinjenih Država


Input: Manjinske fondacije dobiće nadoknadu za imovinu


Input: Turska vlada je objavila uredbu kojom se otvara put povratku stotina poseda zaplenjenih od verskih manjina posle 1936. godine.


Input: Od skoro 74 miliona ljudi u Turskoj, manje od procenta pripada verskim manjinama.

Turskoj


Input: Prema uredbi, koja je objavljena u Službenom glasniku 27. avgusta, manjinske fondacije mogu da traže da im se vrati imovina -- uključujući groblja, fontane, škole, bolnice i domove za nezbrinutu decu -- koju su prijavljivali posle 1936. godine.

Službenom glasniku


Input: Nekretnine preprodate trećoj strani takođe će biti isplaćene nakon što ministarstvo finansija ustanovi trenutnu vrednost.

ministarstvo finansija


Input: "Kao i svi ostali, mi znamo za nepravde kojima su bile izvrgnute razne verske grupe zbog svojih različitosti", rekao je premijer Redžep Tajip Erdogan tokom večere sa predstavnicima hrišćanskih i jevrejskih fondacija.

Redžep Tajip Erdogan


Input: Da bi povratile imovinu, manjinske fondacije moraju da podnesu zahteve turskim vlastima u roku od godinu dana.


Input: Svaki zahtev mora da odobri parlament, nakon čega će imovina biti registrovana na ime fondacije od strane kancelarije za registrovanje.


Input: Ugovorom iz Lozane kao manjine definisane su grčka pravoslavna, jermenska i jevrejska zajednica.

Ugovorom iz Lozane


Input: Turskim Zakonom o fondacijama, koji je usvojen 1936, naloženo je da sve fondacije moraju da podnesu imovinsku izjavu, koja uključuje sve nekretnine i drugu imovinu koju poseduju, dok su 1974. godine, u odvojenoj presudi Kasacionog suda, manjinskim grupama zabranjeni kupovina i registrovanje nove imovine.

Zakonom o fondacijama

Kasacionog suda


Input: Parlament je 2008. izmenio Zakon o fondacijama, proširivši prava manjinskih verskih grupa kako bi mogle da stiču novu imovinu i povrate imovinu koja im je zaplenjena.

Zakon o fondacijama


Input: Međutim, "iako amandmanima iz 2008. jeste dozvoljen povraćaj određene imovine, ograničenja su ostala, a pitanje imovine prodate trećim stranama ostavljeno je nerešeno", kaže profesor Armagan Čakir sa Univerziteta Marmara.

Armagan Čakir

Univerziteta Marmara


Input: Jermensko-turski novinar i direktor Programa demokratizacije u Turskoj fondaciji za ekonomske i socijalne studije (TESEV) Etjen Mahčupjan kaže da je važan trenutak donošenja ove uredbe.

Programa demokratizacije

Turskoj fondaciji za ekonomske i socijalne studije

TESEV

Etjen Mahčupjan


Input: "Pre svega, vlada je donela ovu odluku pre predstojećih rasprava o novom ustavu, što znači da ne želi da ostavi da se ovo delikatno pitanje rešava unutar ustavne strukture", objasnio je on.


Input: Erdogan je rekao da želi ustav koji je "oslobođen ranijih sramota po demokratiju: ne ekskluzivan, nego inkluzivan, ne otuđujući nego zbližavajući, ne diskriminatoran nego integrišući i ne represivan nego oslobađajući".

Erdogan


Input: Prema Mahčupjanu, vladajuća AKP želi da ostvari civilnu kontrolu nad državnom strukturom i njenom ideologijom, što se nedavno odrazilo u promeni civilno-vojnih odnosa.

Mahčupjanu

AKP


Input: "Verujem da je ova odluka takođe bila proaktivan korak koji služi drugoj svrsi: vlada AKP pokušava da redefiniše 'tursko državljanstvo' u liberalnijem, civilnijem i modernijem smislu -- što neki pogrešno tumače kao neootomanizam", kaže Čakir.

AKP

Čakir


Input: Kako ukazuje Ajhan Aktar sa Univerziteta Bilgi, "rani republikanski period moderne Turske pokazao je državnu politiku koja je želela da nemuslimani napuste Tursku i to, ako je moguće, tako što će za sobom ostaviti svoje nekretnine i dobra".

Ajhan Aktar

Univerziteta Bilgi

Turske

Tursku


Input: Zato nova uredba može da se posmatra u svetlu redefinisanja odnosa države sa verskim manjinskim grupama.


Input: Trenutak preduzimanja ovog koraka takođe pokazuje rešenost vlade da ispuni uslove EU, Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP) i američkog Kongresa, koji su decenijama gurali zemlju u tom smeru.

EU

Evropskog suda za ljudska prava

ESLJP

Kongresa


Input: Prema Izveštaju o napretku Turske za 2010, koji je uradila Evropska komisija, EU traži da se pravni okvir u Turskoj pozabavi slučajevima imovine zaplenjene i prodate trećim stranama, uz naglašavanje potrebe da se osigura puno poštovanje imovinskih prava svih nemuslimanskih verskih zajednica.

Izveštaju o napretku Turske za 2010

Evropska komisija

EU

Turskoj


Input: Da se nije sada latila pitanja imovine manjina, kaže Aktar, vlada bi sebe učinila podložnom značajnoj nadoknadi u slučajevima koji se iznose pred ESLJP.

Aktar

ESLJP


Input: Eksperti kažu da bi sledeći korak vlade trebalo da bude ponovno uspostavljanje reputacija članova manjinskih grupa koji su izgubili državljanstvo, uključujući otvaranje mogućnosti dvojnog državljanstva i pasoša.


Input: Pregled vesti iz kulture


Input: Pregled vesti iz jugoistočne Evrope iz sveta sporta, zabave i kulture od 31. avgusta.

Evrope


Input: Selektor fudbalske reprezentacije Srbije i Crne Gore Ilija Petković (levo) na treningu na stadionu Visente Kalderon u Madridu, u utorak (6. septembar) -- veče uoči meča njegovog tima protiv Španije u kvalifikacijama za Svetsko prvenstvo.

Srbije i Crne Gore

Visente Kalderon

Madridu

Španije

Ilija Petković

Svetsko prvenstvo


Input: Aleksandru Paleologu, istaknuti rumunski pisac i političar preminuo je u 86. godini života posle dugotrajne bolesti.

Aleksandru Paleologu


Input: Jedan od osnivača Građanske alijanse, jedne od prvih grupa koja se zalagala za demokratiju posle 1989. godine, Paleologu je kraće vreme bio rumunski ambasador u Francuskoj.

Građanske alijanse

Paleologu

Francuskoj


Input: Od 1992. do 2004. godine bio je senator iz Liberalne stranke.

Liberalne stranke


Input: Prva izložba umetnice Azre Arapović, rođene u Bosni, koja je postavljena u njenoj domovini otvorena je 1. septembra u Gradačcu.

Azre Arapović

Bosni

Gradačcu


Input: Arapovićeva, koja živi i radi u Nemačkoj, najavila je da sledeće godine planira putujuću izložbu po Bosni i Hercegovini.

Arapovićeva

Nemačkoj

Bosni i Hercegovini


Input: U bugarskom crnomorskom odmaralištu Sozopol 1. septembra je otvoren 21. Letnji umetnički festival Apolonija.

Sozopol

21. Letnji umetnički festival Apolonija


Input: Desetodnevni program uključuje preko 50 koncerata, pozorišnih predstava i književnih večeri.


Input: U sklopu festivala takođe se održavaju tri umetničke izložbe.


Input: U hrvatskom gradu Rovinju 4. septembra je otvoren 17. Salon međunarodne fotografije.

Rovinju

17. Salon međunarodne fotografije


Input: Na salonu, koji će trajati mesec dana, izloženi su radovi fotografa iz Kine, Hrvatske, Francuske, Velike Britanije, Indije, Italije, Luksemburga, Pakistana i San Marina.

Kine

Hrvatske

Francuske

Velike Britanije

Indije

Italije

Luksemburga

Pakistana

San Marina


Input: U Višegradu, u Bosni i Hercegovini, završena je 12. Međunarodna umetnička radionica.

Višegradu

Bosni i Hercegovini

12. Međunarodna umetnička radionica


Input: Radovi nastali tokom jednonedeljne manifestacije sada su izloženi u Gradskoj galeriji u Višegradu.

Gradskoj galeriji u Višegradu


Input: U ovogodišnjoj radionici učestvovalo je 49 slikara iz devet zemalja.


Input: Seminar pod nazivom "Kulturno nasleđe Balkana u kontekstu ujedinjene Evrope" održan je u periodu od 2. do 5. septembra u Krdžaliju, u Bugarskoj.

Kulturno nasleđe Balkana u kontekstu ujedinjene Evrope

Krdžaliju

Bugarskoj


Input: U radu seminara, koji su organizovali Bugarska akademija nauka i nemački Fond Alfred Tepfer, učestvovali su renomirani kulturni eksperti, naučnici i akademici iz Bugarske, Makedonije i Srbije i Crne Gore.

Bugarska akademija nauka

Fond Alfred Tepfer

Bugarske

Makedonije

Srbije i Crne Gore


Input: Poznati ruski Nacionalni akademski folklorno-instrumentalni orkestar Osipov održao je 5. i 6. septembra koncerte u teatru Herod Atikus u Atini.

Nacionalni akademski folklorno-instrumentalni orkestar Osipov

Herod Atikus

Atini


Input: Na programu su bila dela poznatih ruskih i grčkih kompozitora.


Input: Sloboda štampe još uvek sporno pitanje u Albaniji


Input: Šef kancelarije OEBS-a u Albaniji Osmo Liponen izrazio je zabrinutost zbog nedavnih događaja u vezi sa slobodom štampe u toj zemlji.

OEBS-a

Albaniji

Osmo Liponen


Input: Sloboda štampe u Albaniji predstavlja aktuelni problem za kancelariju OEBS-a, ukazao je šef kancelarije ove organizacije u Albaniji u izveštaju koji je predstavljen Stalnom savetu OEBS-a u Beču.

Albaniji

Albaniji

Beču

OEBS-a

Stalnom savetu OEBS-a


Input: Prema Liponenovom mišljenju suština problema leži u postojećem odnosu između vlade i masmedija, koji ograničava pravu slobodu koju mediji zahtevaju.

Liponenovom


Input: "Načini na koje se interesi medija prepliću sa interesima političara i stepen do kojeg se vrši uticaj na medije radi ostvarivanja političke prednosti izazivaju veliku zabrinutost", rekao je Liponen.

Liponen


Input: On je takođe ukazao na odgovornost sa kojom svaka javna ličnost mora da se suoči.


Input: "Veliko oslanjanje na reklamu od strane vladinih institucija, narastajući broj slučajeva klevete, ili pretnje te vrste, i postupci kao što je zatvaranje skupštine za novinare tokom glasanja, samo doprinose zabrinutosti kancelarije [OEBS-a], koja će sa pažnjom nastaviti da prati ovo pitanje".

OEBS-a


Input: Lokalne organizacije za ljudska prava takođe su ukazale na česta kršenja prava na slobodu izražavanja i mišljenja.


Input: Albanska grupa za ljudska prava apelovala je pre dva meseca na vlasnike medija i direktore koji "koriste medije pre svega radi sopstvene politike i interesa, i interesa ljudi na vlasti".


Input: Elsa Balauri, koja predvodi organizaciju, tvrdi da je ovaj fenomen dokaz ozbiljnog neuvažavanja odnosa na relaciji izdavač - novinar, čime se novinarima onemogućava da ostvare svoju misiju na odgovarajući način.

Elsa Balauri


Input: Bivši izveštač Glasa Amerike i Slobodne Evrope Mero Baze sebe smatra žrtvom ove pretnje.

Glasa Amerike

Slobodne Evrope

Mero Baze


Input: Premijer Fatos Nano tužio je Bazea, glavnog i odgovornog urednika i vlasnika kritičnog dnevnika TEMA, za "javnu klevetu izrečenu na osnovu njegovog položaja".

Fatos Nano

Bazea

TEMA


Input: Baze tvrdi da je cilj tužbe "da list ostane pod pritiskom, s obzirom da je odbio da pristane na dogovor sa vladom".

Baze


Input: Tužba koju je podneo Nano protiv lista TEMA je poslednji u nizu sudskih postupaka i optužbi sa kojima je Baze nedavno morao da se suoči.

Nano

Baze

TEMA


Input: Bivši predsednik parlamenta Skender Đinuši i potpredsednica Makbule Čečo takođe su podneli tužbe protiv ovog lista.

Skender Đinuši

Makbule Čečo


Input: U međuvremenu, dnevnik opozicione partije Rilindja demokratike osuđen je prošlog meseca u građanskoj parnici i primoran da plati 15.000 dolara odštete državi.

Rilindja demokratike


Input: Sa druge strane, druga po veličini albanska dnevna novina Gazeta šćiptare opisuje Liponenove stavove kao "lažnu uzbunu".

Gazeta šćiptare

Liponenove


Input: U uvodniku ovog lista ukazano je da su na Liponena uticali opozicioni protesti, a ne realnost.

Liponena


Input: Ljutfi Derviši, glavni i odgovorni urednik dnevnika Albanija, kaže da to samo potvrđuje dramatični jaz između listova, novinara i vlasnika medija.

Ljutfi Derviši

Albanija


Input: Albanske stranke negoduju zbog odluke o zastavama u Makedoniji


Input: Odluka suda da se ograniči upotreba albanskih zastava u zajednicama u kojima dominira manjinsko stanovništvo izazvala je proteste.


Input: Nedavna odluka Ustavnog suda Makedonije povećala je etničke tenzije u zemlji.

Ustavnog suda Makedonije


Input: U svojoj presudi od 25. oktobra, sud je preduzeo korake za ograničavanje prava albanskih zajednica da ističu albansku zastavu pored makedonske.


Input: Dvojica albanskih sudija tog suda odmah su podneli ostavke u znak protesta.


Input: Predsednik Ustavnog suda Mahmut Jusufi i sudija Bajram Položani ustvrdili su da je odluka politički motivisana.

Ustavnog suda

Mahmut Jusufi

Bajram Položani


Input: "Kao predsednik Ustavnog suda Makedonije ja ne mogu da potpišem takvu odluku i zato podnosim ostavku", rekao je Jusufi.

Ustavnog suda Makedonije

Jusufi


Input: Gnev oko tog pitanja podstaknut je očiglednom konfuzijom oko toga šta je sud zapravo odlučio.


Input: U prvim izveštajima medija navodilo se da zajednice u kojima dominira manjinsko stanovništvo neće više moći da ističu svoje zastave ispred ili unutar opštinskih zgrada, vladinih prostorija ili na prijemima za domaće i strane državne lidere.


Input: Međutim, u zvaničnom objašnjenju objavljenom 30. oktobra sud navodi da to nije sasvim tačno.


Input: Sud je saopštio da je ukinuo samo odredbe kojima je albanskoj zajednici dat prioritet u odnosu na druge etničke grupe u zemlji i pozvao vladu da odluči da li bi albanska zastava trebalo da se postavlja ili ne.


Input: U saopštenju je takođe ukazano da je zabranjeno postavljati zastave manjina samo u slučajevima kada opštine organizuju međunarodna okupljanja, uključujući sportske događaje.


Input: Uprkos pojašnjenju, nema pokazatelja da će spor uskoro utihnuti.


Input: Najveća lokalna albanska stranka, Demokratska unija za integraciju (DUI), saopštila je da neće prihvatiti presudu i da će blokirati svaki pokušaj uklanjanja zastava.

Demokratska unija za integraciju

DUI


Input: Međutim, Demokratska partija Albanaca, član vladajuće koalicije, kaže da DUI i socijaldemokrate snose krivicu.

Demokratska partija Albanaca

DUI

socijaldemokrate


Input: "Strukturu Ustavnog suda napravili su Socijaldemokratski savez Makedonije i DUI.

Ustavnog suda

Socijaldemokratski savez Makedonije

DUI


Input: To je njihov scenario za komplikovanje stvari u Makedoniji i stvaranje haosa i podizanje etničkih tenzija", navela je stranka.

Makedoniji


Input: Prema rečima jednog analitičara, vlasti ne bi trebalo da žure sa sprovođenjem odluke suda.


Input: "Postoje druge odluke Ustavnog suda koje još uvek nisu sprovedene.

Ustavnog suda


Input: Zakon bi trebalo izmeniti i uskladiti sa ustavom", rekao je Suad Misini.

Suad Misini


Input: Poslovne vesti: Grčka kompanija proširiće svoje investicije u jugoistočnoj Evropi


Input: Vivartia planira da investira 800 miliona evra u regionalna tržišta, posebno u Bugarskoj i na Kipru.

Vivartia

Bugarskoj

Kipru


Input: Takođe ove nedelje: slovenačko Gorenje gradiće još jednu fabriku u Srbiji.

Gorenje

Srbiji


Input: Ekspanzija će biti usmerena na tržište mlečnih proizvoda u Bugarskoj i na Kipru.

Bugarskoj

Kipru


Input: Grčki proizvođač hrane i pića Vivartia planira da investira 800 miliona evra u proširenje svojih aktivnosti u jugoistočnoj Evropi.

Vivartia

Evropi


Input: Investicije će biti uložene između 2008. i 2012. godine, posebno na tržištima mlečnih proizvoda u Bugarskoj i na Kipru.

Bugarskoj

Kipru


Input: Svetska banka je odobrila novi kredit Međunarodne banke za obnovu i razvoj u iznosu 50 miliona evra i 3,8 miliona evra Pomoći globalnoj efikasnosti za Projekat integrisane kontrole zagađenja hrane u Rumuniji.

Svetska banka

Međunarodne banke za obnovu i razvoj

Projekat integrisane kontrole zagađenja hrane u Rumuniji


Input: Ukupni troškovi projekta procenjeni su na 56,4 miliona evra.


Input: Obim trgovine između Rumunije i Turske mogao bi da dostigne 4,5 milijardi evra do kraja ove godine i dodatno se poveća na 6,9 milijardi evra u 2010. godini, izjavio je turski premijer Redžep Tajip Erdogan na rumunsko-turskom poslovnom forumu održanom u petak (26. oktobar) u Bukureštu.

Rumunije

Turske

Bukureštu

Redžep Tajip Erdogan


Input: Obim trgovine u prvih devet meseci 2007. godine povećao se 40 procenata na godišnjem nivou.


Input: Slovenački proizvođač aparata za domaćinstvo Gorenje planira izgradnju fabrike za veš mašine u Valjevu, u Srbiji.

Gorenje

Valjevu

Srbiji


Input: Gorenje već ima fabriku za proizvodnju frižidera i zamrzivača u Valjevu, koja je proizvela 500.000 jedinica prošle godine.

Gorenje

Valjevu


Input: Srbija bi možda mogla da završi godinu sa budžetskim suficitom, umesto deficitom kao što je projektovano, zbog sporijeg sprovođenja Nacionalnog investicionog plana, izjavio je u ponedeljak (29. oktobar) ministar finansija Mirko Cvetković.

Srbija

Nacionalnog investicionog plana

Mirko Cvetković


Input: Štednja domaćinstava u bankama u Bosni i Hercegovini (BiH) dostigla je 2,4 miliona evra u septembru, pokazuju podaci Agencije BiH za osiguranje uloga.

Bosni i Hercegovini

BiH

Agencije BiH za osiguranje uloga


Input: Ukupna štednja stanovništva povećala se za 350 miliona evra ili 17 odsto.


Input: Prema agenciji, ukupan osnovni ulog u bankama iznosi 6,8 milijardi evra.


Input: EXIT uspešan uprkos kiši i pretnjama

EXIT


Input: Ovogodišnji muzički festival EXIT, najveći na Balkanu, ugostio je više od 150.000 ljudi i stranih muzičara, uključujući Vajt Strajps (White Stripes), Garbidž (Garbage), Ijana Brauna (Ian Brown) i Andervorld (Underworld).

EXIT

Balkanu

Vajt Strajps

White Stripes

Garbidž

Garbage

Ijana Brauna

Ian Brown

Andervorld

Underworld


Input: Festival, koji je počeo kao deo studentskog protesta protiv režima Slobodana Miloševića, tradicionalno je bio i mesto gde se ukazuje na razne probleme u društvu.

Slobodana Miloševića


Input: Ove godine, međutim, planirana poruka -- odavanje pošte žrtvama masakra u Srebrenici i drugih zločina tokom ratova na Balkanu -- otkazana je zbog pritiska lokalnih vlasti i pretnje bombom.

Srebrenici

Balkanu


Input: Posetioci posmatraju koncert na bini Balkan fjužn stejdž na ovogodišnjem EXIT-u.

Balkan fjužn stejdž

EXIT-u


Input: Najvećem muzičkom festivalu u jugoistočnoj Evropi, održanom od 7. do 10. jula na austrougarskoj Petrovaradinskoj tvrđavi u Novom Sadu, prisustvovalo je više od 150.000 posetilaca, nekoliko stotina izvođača i više od 1.500 akreditovanih novinara iz čitavog sveta, među kojima su bili i izveštači velikih kuća poput BBC-a i MTV-a.

Evropi

Petrovaradinskoj tvrđavi

Novom Sadu

BBC-a

MTV-a


Input: Kišovito vreme nije oteralo ljubitelje muzike -- na desetine hiljada ih je stajalo u blatu i pevalo "Srećan sam samo kada pada kiša" (I'm Only Happy When It Rains) zajedno sa pevačicom grupe Garbidž Širli Menson.

Srećan sam samo kada pada kiša

I'm Only Happy When It Rains

Garbidž

Širli Menson


Input: Među izvođačima ovogodišnjeg festivala bili su Vajt Strajps (White Stripes), Andervorld (Underworld), Fetboj Slim (Fatboy Slim), Ijan Braun (Ian Brown), Garbidž (Garbage), Slejer (Slayer), Apokaliptika (Apocalyptica), i di-džejevi kao što su Karl Koks (Carl Cox), Feliks da Hausket (Felix da Housecat) i bivši član Andervorlda Daren Emerson.

Vajt Strajps

White Stripes

Andervorld

Underworld

Fetboj Slim

Fatboy Slim

Ijan Braun

Ian Brown

Garbidž

Garbage

Slejer

Slayer

Apokaliptika

Apocalyptica

Andervorlda

Karl Koks

Carl Cox

Feliks da Hausket

Felix da Housecat

Daren Emerson


Input: Posetioci iz čitavog regiona, ali i iz Velike Britanije, Mađarske, Irske i drugih zemalja EU doputovali su u Novi Sad da bi slušali raznovrsnu muzičku ponudu: spid metal, rokenrol, džez, bluz, svetsku muziku, tehno, kantri i klasičnu muziku.

Velike Britanije

Mađarske

Irske

Novi Sad

EU


Input: Na četvorodnevnom festivalu okupilo se na hiljade posetilaca.


Input: Bio je to peti zvanični festival EXIT.

EXIT


Input: Međutim, kako objašnjava generalni direktor festivala Bojan Bošković, ideja potiče još od prvih posleratnih demonstracija protiv Slobodana Miloševića 1999. u Srbiji, kada je na desetine hiljada studenata više od 100 dana protestovalo protiv njegovog režima.

Bojan Bošković

Slobodana Miloševića

Srbiji


Input: Prvi "nezvanični" EXIT održan je u leto 2000. godine.

EXIT


Input: Trajao je 100 dana i praktično bio uvod u Miloševićev pad.

Miloševićev


Input: Prvi organizovani EXIT održan je 2001. godine na Petrovaradinskoj tvrđavi, u prisustvu više od 200.000 posetilaca.

EXIT

Petrovaradinskoj tvrđavi


Input: Od tada ga posećuju svetski poznate zvezde kao što su Masiv Atek (Massive Attack), Triki (Tricky) i Igi Pop (Iggy Pop), kao i najpoznatiji di-džejevi.

Masiv Atek

Massive Attack

Triki

Tricky

Igi Pop

Iggy Pop


Input: Znajući njegove korene, nije teško razumeti značenje opisa jednog od ovogodišnjih posetilaca festivala iz Velike Britanije, da je "EXIT manji od Glastonberija, ali sa mnogo više energije".

Velike Britanije

EXIT

Glastonberija


Input: Većina te energije potiče iz rasprava o pitanjima na koja je EXIT uvek ukazivao.

EXIT


Input: Bilo da se radi o kampanji protiv trgovine ljudima ili drogom, ili o pokušaju da se ukinu vize za srpske državljane, festival je tradicionalno slao svoju poruku o važnim društvenim pitanjima.


Input: Posetioci iz čitavog regiona, kao i iz Velike Britanije, Irske, Mađarske i drugih zemalja EU prisustvovali su festivalu.

Velike Britanije

Irske

Mađarske

EU


Input: Ove godine, međutim, planirana poruka ućutkana je bombaškom pretnjom i političkim pritiskom lokalnih vlasti.


Input: Organizatori su planirali tihu komemoraciju za žrtve srebreničkog masakra, posle čega je trebalo da usledi emitovanje pesme Eni Lenoks "Danas sam spasila svet" (I Saved the World Today) i deklaracija.

Eni Lenoks

Danas sam spasila svet

I Saved the World Today


Input: "Deset godina kasnije, obećajmo našoj deci i njihovoj deci da se Srebrenica, Bratunac, Vukovar, Oluja, Ahmići, Đakovica i Staro Gacko neće ponoviti.

Srebrenica

Bratunac

Vukovar

Ahmići

Đakovica

Staro Gacko

Oluja


Input: Nikada više", trebalo je da stoji u tekstu saopštenja.


Input: Međutim, od njega se odustalo pošto je lokalna policija upozorila da su mogući napadi u slučaju da se sa festivala upute antiratne poruke.


Input: Kao da to nije bilo dovoljno, Srpska radikalna stranka, koja je na vlasti u Novom Sadu, raspravljala je o tom pitanju, a njen predsednik Tomislav Nikolić upozorio je da "iduće godine neće biti EXIT-a ukoliko se napravi provokacija pominjanjem Srebrenice".

Srpska radikalna stranka

Novom Sadu

Srebrenice

Tomislav Nikolić

EXIT-a


Input: Vajt Strajps su jedna od grupa koje su svirale na EXIT-u.

Vajt Strajps

EXIT-u


Input: Tenziju je podiglo nekoliko incidenata na početku festivala.


Input: Prve večeri, publika je bacala flaše na bosanski bend Dubioza pošto su odsvirali "Ne mogu oprostiti", pesmu o srebreničkom masakru.

Dubioza

Ne mogu oprostiti


Input: "Ne radi se samo o sećanju na Srebrenicu, već o sećanju na Srebrenicu među mnoštvom ratnih zločina koji su počinjeni nad Srbima, Hrvatima, Bošnjacima, Albancima i svima drugima.

Srebrenicu

Srebrenicu

Srbima

Hrvatima

Bošnjacima

Albancima


Input: To je trebalo da bude minut za mir i ne želim da ono što radimo sada bude ispolitizovano", rekao je Bošković.

Bošković


Input: Organizatori su na kraju odlučili da moraju da osiguraju bezbednost koncerata i spreče da se dogodi neki ozbiljniji incident.


Input: Uprkos ratu rečima oko planirane komemoracije, gradonačelnica Novog Sada Maja Gojković, inače članica Srpske radikalne stranke, pojavila se na Petrovaradinu prvog dana festivala i nasmejana se fotografisala sa posetiocima.

Novog Sada

Petrovaradinu

Maja Gojković

Srpske radikalne stranke


Input: Lokalna vlast Novog Sada finansijski je podržala festival, baš kao i savezna vlast.

Novog Sada


Input: Ostaje nada da će budući festivali, osim dobre muzike, ponuditi mesto na kome će biti ukazivano na važna društvena i druga pitanja.


Input: Diplomatski dnevnik: Češki ministar inostranih poslova posetio Kosovo

Diplomatski dnevnik


Input: Ministar inostranih poslova Češke Republike Karel Švarcenberg sastao se u ponedeljak sa predsednikom Kosova Fatmirom Sejdiuom i premijerom Hašimom Tačijem.

Češke Republike

Kosova

Karel Švarcenberg

Fatmirom Sejdiuom

Hašimom Tačijem


Input: Takođe u diplomatskim vestima: turski premijer Redžep Tajip Erdogan boravi u Španiji na forumu Alijanse civilizacija.

Redžep Tajip Erdogan

Španiji

Alijanse civilizacija


Input: Kosovski premijer Hašim Tači (desno) i češki ministar inostranih poslova Karel Švarcenberg razgovaraju sa novinarima u ponedeljak (14. januara) u Prištini.

Hašim Tači

Karel Švarcenberg

Prištini


Input: Ministar inostranih poslova Češke Republike Karel Švarcenberg rekao je kosovskom premijeru Hašimu Tačiju tokom sastanka u ponedeljak (14. januara) u Prištini da će njegova zemlja "reagovati na proglašenje nezavisnosti Kosova u skladu sa drugim zemljama EU".

Češke Republike

Prištini

Kosova

Karel Švarcenberg

Hašimu Tačiju

EU


Input: Pored toga, Švarcenberg je naglasio značaj plana EU da pošalje 1.800 civilnih zvaničnika na Kosovo da zamene misiju KFOR-a i rekao da će Češka Republika učestvovati u misiji EU, kao što je učestvovala u KFOR-u.

Švarcenberg

EU

KFOR-a

EU

KFOR-u

Kosovo

Češka Republika


Input: Ministar inostranih poslova takođe se sastao sa predsednikom Kosova Fatmirom Sejdiuom, predsednikom parlamenta Jakupom Krasnićijem i zamenikom šefa UNMIK-a Lerijem Rosinom.

Kosova

Fatmirom Sejdiuom

Jakupom Krasnićijem

Lerijem Rosinom

UNMIK-a


Input: Italija nema politiku proterivanja nelegalnih imigranata ili imigranata osumnjičenih za kriminalne aktivnosti, izjavio je u sredu (9. januara) italijanski ministar inostranih poslova Masimo D'Alema, tokom sastanka sa rumunskim kolegom Adrijanom Čorojanuom u Bukureštu.

Italija

Bukureštu

Masimo D'Alema

Adrijanom Čorojanuom


Input: Dvojica zvaničnika potpisali su zajedničku deklaraciju o saradnji dve zemlje, ažurirajući njihovo strateško partnerstvo iz aprila 1997. godine.


Input: Ruski predsednik Vladimir Putin boraviće u Bugarskoj u četvrtak (17. januara) i petak.

Vladimir Putin

Bugarskoj


Input: Biće potpisan niz važnih ekonomskih sporazuma, uključujući ugovor o uspostavljanju kompanije za izgradnju naftovoda Burgas - Aleksandropolis.

Burgas

Aleksandropolis


Input: Turski premijer Redžep Tajip Erdogan doputovao je u nedelju (13. januara) u zvaničnu posetu Španiji na poziv španskog kolege Hosea Luisa Rodrigeza Zapatera.

Redžep Tajip Erdogan

Hosea Luisa Rodrigeza Zapatera

Španiji


Input: Erdogan će učestvovati na prvom forumu Alijanse civilizacija, koji se održava u utorak i sredu.

Erdogan

Alijanse civilizacija


Input: Očekuje se dolazak preko 350 gostiju iz 70 zemalja, uključujući generalnog sekretara UN Ban Ki-Muna.

UN

Ban Ki-Muna


Input: Srpski ministar inostranih poslova Vuk Jeremić boravio je u četvrtak (10. januara) u Berlinu, gde je razgovarao sa nemačkim kolegom Frankom-Valterom Štajnmajerom.

Vuk Jeremić

Frankom-Valterom Štajnmajerom

Berlinu


Input: Oni su se složili da bi brzo potpisivanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između Srbije i EU bilo u najboljem interesu svih.

Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju

Srbije

EU


Input: Štajnmajer je međutim naglasio da potpisivanje sporazuma zavisi od potpune saradnje sa Haškim tribunalom za ratne zločine.

Štajnmajer

Haškim tribunalom


Input: Predsednik Skupštine Republike Srpske (RS) Igor Radojičić i njegov srpski kolega Oliver Dulić potpisali su u sredu (9. januara) sporazum o parlamentarnoj saradnji.

Skupštine Republike Srpske

RS

Igor Radojičić

Oliver Dulić


Input: Sporazumom je obuhvaćena saradnja u 13 oblasti, uključujući obrazovanje, reformu penzijskog osiguranja, ekonomske poslove i evropsku integraciju.


Input: EBRD održala godišnju skupštinu u Beogradu i podržala strane investicije u Srbiji i Crnoj Gori

EBRD

Beogradu


Input: Od 21. do 23. maja, kao domaćin godišnje skupštine EBRD, Beograd je bio u centru evropskog bankarstva.

EBRD

Beograd


Input: Premijer Srbije Vojislav Koštunica, govoreći na sednici odbora guvernera EBRD, rekao je da je odluka da ta institucija održi svoju skupštinu u Beogradu "jasna poruka da svet od Srbije i Crne Gore očekuje da napreduje na putu evropskih integracija".

Srbije

Beogradu

Srbije i Crne Gore

Vojislav Koštunica

EBRD


Input: Predsednik EBRD Žan Lemijer podržao je strane investicije u Srbiji i Crnoj Gori, primetivši da je ta zemlja u poslednje četiri godine ostvarila vidljiv napredak.

EBRD

Žan Lemijer

Srbiji i Crnoj Gori


Input: Lemijer je dodao da je Srbija danas pred drugom, težom fazom tranzicije -- strukturnim reformama -- i ponudio pomoć EBRD u tom procesu.

Lemijer

Srbija

EBRD


Input: Delegat na godišnjem okupljanju EBRD stiže u konferencijsku salu u Beogradu 22. maja.

EBRD

Beogradu


Input: EBRD je održala svoju 14. godišnju skupštinu u Beogradu da bi se usredsredila na svojih 27 država članica i svoje operativne strategije.

EBRD

Beogradu


Input: Skoro 2.500 delegata iz 59 zemalja bilo je prisutno, kao i nekoliko multinacionalnih kompanija i stranih banaka.


Input: Godišnja skupština Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), održana od 21. do 23. maja u Beogradu, bila je najvažniji međunarodni događaj koji je održan u Srbiji i Crnoj Gori u poslednje tri decenije.

Evropske banke

EBRD

Beogradu

Srbiji i Crnoj Gori


Input: Na tom izuzetno važnom događaju okupilo se gotovo tri hiljade učesnika među kojima 59 državnih delegacija i predstavnici vodećih svetskih banaka i multinacionalnih kompanija.


Input: Sednica se sastojala od jednog poslovnog foruma, dvodnevne sesije guvernera centralnih banaka država članica, i panel diskusije predsednika vlada zemalja regiona.


Input: Pored toga je održano i 27 nacionalnih prezentacija.


Input: Premijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je posle sastanka sa predsednikom EBRD Žanom Lemijerom da održavanje velike bankarske skupštine u Beogradu pokazuje da postoji značajna podrška reformama u Srbiji i daje investitorima signal da ulažu u državnu zajednicu.

Srbije

Beogradu

Srbiji

Vojislav Koštunica

Žanom Lemijerom

EBRD


Input: Koštunica je takođe rekao da odluka EBRD da održi skupštinu u Beogradu odražava stabilnost srpskih institucija -- što je posebno važno u svetlu očekivanog početka Pregovora o stabilizaciji i pridruživanju sa EU iduće jeseni.

Koštunica

EBRD

Beogradu

Pregovora o stabilizaciji i pridruživanju sa EU


Input: Lemijer je sa svoje strane pozvao na veće strane investicije u Srbiji i Crnoj Gori, primetivši da je ta zemlja napravila vidan napredak u poslednje četiri godine.

Lemijer

Srbiji i Crnoj Gori


Input: On je dodao da je Srbija danas pred drugom, težom fazom tranzicije -- strukturnim reformama -- i ponudio pomoć EBRD u tom procesu.

Srbija

EBRD


Input: "Oblast Balkana je pravo mesto.

Balkana


Input: Srbija i Crna Gora je dobro mesto za investicije iz više razloga.

Srbija i Crna Gora


Input: Toplo vas pozivam da stvorite bolju budućnost za tu zemlju i njen narod ulažući, otvarajući nova radna mesta i baveći se biznisom, što će biti dobro za sve nas", rekao je Lemijer, obraćajući se potencijalnim investitorima.

Lemijer


Input: Na početku skupštine, EBRD i Evropska investiciona banka najavile su da će ove godine investirati dodatnih 250 miliona evra u Srbiju.

EBRD

Evropska investiciona banka

Srbiju


Input: EBRD je već jedan od najvećih investitora u Srbiji i Crnoj Gori, sa gotovo 690 miliona evra u 35 projekata; ta institucija uložila je skoro 6,5 milijardi evra kao pomoć reformama širom jugoistočne Evrope.

EBRD

Srbiji i Crnoj Gori

Evrope


Input: Predsednik EBRD Žan Lemijer (desno) razgovara sa potpredsednikom vlade Srbije Miroljubom Labusom u Beogradu, pre investicionog foruma koji je vlada organizovala.

EBRD

Žan Lemijer

Miroljubom Labusom

Srbije

Beogradu


Input: EBRD i vlada takođe su zaključile novi ugovor o zajmu sa ciljem podrške reformama u Srbiji.

EBRD

Srbiji


Input: Taj ugovor predviđa da Srbija dobije 72 miliona evra za izgradnju puteva i još 16 miliona za razvoj malih i srednjih preduzeća.

Srbija


Input: Vlada Srbije takođe očekuje još 2 milijarde evra direktnih stranih investicija ove godine.

Vlada Srbije


Input: Potpredsednik srpske vlade Miroljub Labus u tom svetlu je izjavio 21. maja da je poverenje stranih investitora u srpske institucije vraćeno.

Miroljub Labus


Input: "Mi smo danas mnogo bolja i sigurnija zemlja za strane investicije."


Input: Učesnici radnog ručka visokih srpskih zvaničnika i ministara iz regiona složili su se da države Balkana treba da poboljšaju međusobnu komunikaciju, posebno zato što sve imaju isti cilj -- članstvo u EU.

Balkana

EU


Input: Naročito se mora više uraditi na sprovođenju sporazuma o slobodnoj trgovini.


Input: "Razgovaralo se o različitim projektima razvoja infrastrukture, prvenstveno puteva, železnice i aerodromske infrastrukture.


Input: Mislim da ćemo dobiti dosta pomoći od međunarodne zajednice u tom domenu, jer je u svačijem interesu da infrastruktura ovde bude bolja", rekao je srpski ministar finansija Mlađan Dinkić.

Mlađan Dinkić


Input: Crnogorski premijer Milo Đukanović sa druge strane je rekao da jugoistočna Evropa ulazi u fazu pojačane stabilnosti što, između ostalog, pokazuje odluka EBRD da održi skup u Beogradu.

Milo Đukanović

Evropa

Beogradu

EBRD


Input: Premijer Crne Gore Milo Đukanović rekao je da jugoistočna Evropa ulazi u fazu pojačane stabilnosti.

Crne Gore

Evropa

Milo Đukanović


Input: Koštunica je u sličnom tonu rekao da je sastanak EBRD "jasna poruka da svet računa na Srbiju i Crnu Goru na daljem putu evropskih integracija".

Koštunica

EBRD

Srbiju i Crnu Goru


Input: "Sa svojom gostoljubivošću, Srbija i Crna Gora pokazala je da ima svetlu budućnost", rekao je Lemijer na kraju skupštine, koju je nazvao potpunim uspehom.

Srbija i Crna Gora

Lemijer


Input: On je dodao da su izvršene promene vratile Srbiju i Crnu Goru na investicionu mapu Evrope.

Srbiju i Crnu Goru

Evrope


Input: Pozitivna ocena koju je Srbija i Crna Gora dobila 25. aprila u vezi sa studijom izvodljivosti o Stabilizaciji i pridruživanju EU "poslala je snažan signal investitorima", rekao je Lemijer.

Srbija i Crna Gora

EU

Lemijer


Input: "Održavanje naše godišnje skupštine u Beogradu znak je napretka u svim zemljama zapadnog Balkana.

Beogradu

Balkana


Input: Te države, nastale iz represivnih političkih režima, posle godina rata i nestabilnosti, danas su stabilne tržišne ekonomije, a njihovi narodi razvili su novi način razmišljanja, koji bi mogao da bude još važniji za njihovu budućnost", zaključio je on.


Input: Lemijer je rekao da će EBRD pokušati da uspostavi dobru investicionu klimu, zaključi Sporazume o slobodnoj trgovini i obezbedi lakši pristup kreditima u jugoistočnoj Evropi za mala i srednja preduzeća.

Lemijer

EBRD

Evropi


Input: EPP poziva na obnovu napora za rešavanje pitanja Kipra

EPP


Input: Evropska narodna partija usvojila je rezoluciju kojom se generalni sekretar UN-a Kofi Anan poziva da ponovo pokrene svoju inicijativu usmerenu na okončanje višedecenijske podele Kipra.

Evropska narodna partija

UN-a

Kofi Anan

Kipra


Input: U rezoluciji se takođe poziva Turska da prizna Republiku Kipar i povuče svoje trupe sa ostrva.

Turska

Republiku Kipar


Input: Rezoluciju je predložio Nikos Anastasijades iz kiparske opozicione stranke Demokratski skup.

Nikos Anastasijades

Demokratski skup


Input: Evropska narodna partija (EPP) pozvala je u petak (31. marta) na obnavljanje napora UN za pronalaženje rešenja pitanja Kipra i na snažniju ulogu EU u tom procesu.

Evropska narodna partija

EPP

UN

EU

Kipra


Input: U rezoluciji koju je usvojila na svom dvodnevnom kongresu u Rimu, EPP je pozvala generalnog sekretara UN-a Kofija Anana da "nastavi svoju inicijativu za postizanje rešenja prihvatljivog za sve zajednice na Kipru".

Rimu

Kipru

EPP

UN-a

Kofija Anana


Input: Dokumentom, koji je podneo lider opozicione stranke kiparskih Grka Demokratski skup Nikos Anastasijades, takođe se poziva Brisel "da se aktivnije uključi u međunarodna nastojanja za rešavanje problema Kipra".

Grka

Demokratski skup

Nikos Anastasijades

Brisel

Kipra


Input: EPP okuplja 68 hrišćansko-demokratskih i konzervativnih stranaka iz 35 zemalja i zajedno sa Evropskim demokratama ima 264 člana u Evropskom parlamentu koji broji 732 mesta, što znači da predstavlja najveću političku grupu u parlamentu.

EPP

Evropskim demokratama

Evropskom parlamentu


Input: Poslednji međunarodni napori da se okonča podela Kipra završeni su neuspehom u aprilu 2004. godine, kada su kiparski Grci velikom većinom odbacili Ananov plan za rešenje kiparskog pitanja, dok ga je većina kiparskih Turaka prihvatila.

Kipra

Grci

Ananov

Turaka


Input: Na kraju je samo međunarodno priznati deo mediteranskog ostrva pod kontrolom kiparskih Grka ušao u EU 1. maja te godine.

Grka

EU


Input: Tursku Republiku Severni Kipar priznaje samo Ankara.

Tursku Republiku Severni Kipar

Ankara


Input: Kipar je podeljen od turske vojne invazije 1974. godine, koja je usledila posle vojnog udara kiparskih Grka koji je podržala Atina, a koji je imao za cilj ujedinjenje ostrva sa Grčkom.

Kipar

Atina

Grčkom

Grka


Input: EPP je u svojoj rezoluciji pozvala Tursku da "utiče na skoro povlačenje svojih snaga shodno relevantnim rezolucijama UN-a i u skladu sa preciznim vremenskim okvirom".

EPP

UN-a

Tursku


Input: Ankara se takođe poziva da u potpunosti ratifikuje i sprovede protokol kojim se njena carinska unija proširuje na svih 25 zemalja članica EU, kao i da prizna Republiku Kipar.

Ankara

Republiku Kipar

EU


Input: Turska je rekla da proširenje carinskog sporazuma nije ravno priznanju vlasti kiparskih Grka.

Turska

Grka


Input: Visoki turski zvaničnici, uključujući premijera Redžepa Tajipa Erdogana, više puta su jasno ukazali da će luke i aerodromi u zemlji ostati zatvoreni za brodove i avione kiparskih Grka sve dok zajednica kiparskih Turaka bude živela u izolaciji.

Redžepa Tajipa Erdogana

Grka

Turaka


Input: Kontroverza oko reforme javne administracije u Albaniji


Input: Napori vlade na čelu sa Demokratskom partijom da smanji javnu administraciju podstakli su optužbe opozicije o "političkoj čistki".

Demokratskom partijom


Input: Albanski premijer Sali Beriša rekao je da su otpuštanja deo izbornog obećanja o smanjenju obima vlade.

Sali Beriša


Input: Reforma administracije koju je pokrenula vladajuća Demokratska partija (DP) -- na čelu sa premijerom Salijem Berišom -- izazvala je žestoku reakciju opozicionih stranaka.

Demokratska partija

DP

Salijem Berišom


Input: One kažu da vlada sprovodi kampanju političkog čišćenja i da je broj otpuštenih dostigao skoro 4.000.


Input: Fenomen administrativnih reformi počeo je 1992, kada je pad komunizma otvorio put novom pluralnom demokratskom sistemu sličnom onima na Zapadu.

Zapadu


Input: U to vreme smenjeni su mnogi državni zvaničnici u sklopu procesa uklanjanja starog režima i njegove dobro utvrđene birokratije.


Input: Međutim, isti fenomen dogodio se 1997, kada je DP bila primorana da ode sa vlasti.

DP


Input: Sada kada se vratila na vlast, kažu kritičari, ona sprovodi još jedan krug "političke čistke".


Input: Beriša je odbacio takve optužbe ukazujući da samo održava izborno obećanje DP da će raditi na efikasnijem organizovanju javne administracije.

Beriša

DP


Input: "Nije tačno da otpuštanja imaju političku pozadinu.


Input: Ja sam izjavio da sam za malu vladu, efikasnu i na dijeti", rekao je Beriša.

Beriša


Input: "Osamnaest ministarstava koja su postojala u poslednjoj socijalističkoj vladi sveli smo na 14.


Input: Smanjili smo administraciju učinivši je proporcionalnom broju stanovnika.


Input: Ja samo uspostavljam logičnu proporciju administracije."


Input: Socijalistička partija Edija Rame ne slaže se sa tim.

Socijalistička partija

Edija Rame


Input: "[Otpuštanja]… su odraz slabog stanja demokratije.


Input: Albanska demokratija suočava se danas sa velikim problemom kada su u pitanju odnosi između države i pojedinaca.


Input: Svakog dana na televiziji gledamo liste kompanija i građana koje se objavljuju.


Input: Oni se okrivljuju da su ljudi koji imaju problema sa zakonom i državom.


Input: To je nešto što je neuobičajeno za evropsku demokratiju", rekao je Rama.

Rama


Input: Većina otpuštenih bili su državni činovnici koji teoretski uživaju pravnu zaštitu od političkih otkaza.


Input: Mnogi su se žalili Komisiji za državnu službu.

Komisiji za državnu službu


Input: "U procesu promene vlasti normalno je da nekolicina [ljudi] ostavi svoje poslove.


Input: Međutim sva pomeranja, postavljenja i smene sada se vrše prema zakonu, bilo da se radi o osobama koje imaju politički status ili o onima sa statusom državnog službenika", rekla je šef albanskog Helsinškog odbora Vasilika Hisi.

Helsinškog odbora

Vasilika Hisi


Input: Prema njenim rečima, uloženi su značajni napori i potrošena znatna sredstva da se osiguraju prava radnika u javnoj administraciji.


Input: Vreme je da se pristupi strogom sprovođenju zakona, dodaje ona.


Input: Monopoli podstiču inflaciju u Srbiji


Input: Srbi za mnoge proizvode plaćaju veće cene nego građani drugih zemalja jugoistočne Evrope, a ne očekuje se da će inflacija uskoro biti obuzdana.

Srbi

Evrope


Input: Iako se budžetska potrošnja stavlja pod kontrolu, a cene nafte se stabilizuju, vlada je malo učinila da se uhvati u koštac sa jednim drugim inflatornim faktorom: monopolizacijom.


Input: Visoke cene odnose ogroman deo plata Srba.

Srba


Input: Pored velike javne potrošnje, monopolizacija srpske ekonomije jedan je od glavnih faktora visoke stope inflacije u zemlji.


Input: Ekonomisti upozoravaju da će sve dok država ne preduzme akciju inflacija ostati na 20 procenata, koliko se očekuje na kraju ove godine, i malo je verovatno da će pasti ispod 10 odsto -- što je stopa bliža onoj u ostalim zemljama regiona.


Input: MMF traži da budžetska potrošnja za narednu godinu bude smanjena za 220 miliona evra, čime bi se napao jedan od nosilaca inflacije.

MMF


Input: Procenjuje se da se cene nafte u svetu neće menjati u onoj meri u kojoj su se menjale 2005. godine i time će se rešiti drugi inflatorni faktor.


Input: Vladi ostaje da se uhvati u koštac sa trećim nosiocem inflacije: domaćim monopolima.


Input: Međutim, monopolistički lobi u Srbiji je izuzetno jak.

Srbiji


Input: Tek u septembru 2005. godine, posle višegodišnjih odugovlačenja, parlament je usvojio Zakon o zaštiti konkurentnosti.

Zakon o zaštiti konkurentnosti


Input: Mnogi očekuju da će se novi zakon slabo sprovoditi, kao i onaj prethodni iz 1996. godine u kojem se ni na jedan način ne opominje na monopolističke aktivnosti.


Input: Vlada je prošle godine osnovala odeljenje za borbu protiv monopola, ali ostaje da se vidi da li će ono imati bilo kakav efekat.


Input: Analitičari kažu da su pogodnosti koje uživaju monopolisti suviše velike, a odnosi vlasti i biznismena suviše bliski da bi lako odustali.


Input: Građani Srbije opterećeni su visokim cenama usluga koje im pružaju neefikasni državni monopoli, uključujući elektroenergetsku kompaniju, naftne kompanije i telefonske službe.

Srbije


Input: Istovremeno, privatni monopoli stvoreni tokom tranzicije -- posebno u poljoprivrednom sektoru -- vrše inflatorni pritisak.


Input: Neformalni privatni karteli nezakonito određuju cene, kažu stručnjaci sa Ekonomskog instituta u Beogradu.

Ekonomskog instituta u Beogradu


Input: "[Monopoli] direktno podstiču inflaciju podižući cene grejanja, vode, usluga odnošenja smeća, a indirektno povećanjem plata svojih zaposlenih.


Input: Našem sistemu još uvek nedostaju mehanizmi za kontrolu monopolističkih cena", kaže Stojan Stamenković koji vodi tim analitičara.

Stojan Stamenković


Input: Drugi ekonomista Jurij Bajec ukazuje na proizvođače hrane čija roba pojede lavovski deo prosečne srpske plate.

Jurij Bajec


Input: Pet mlekara -- 60 procenata od ukupne mlečne industrije Srbije -- u vlasništvu je jedne kompanije, britanskog Investicionog fonda Salford.

Srbije

Salford


Input: U šećernoj industriji postoje samo tri velika proizvođača: italijanski Sfir, domaća kompanija MK Komerc i grčki Helenik šugar.

Sfir

MK Komerc

Helenik šugar


Input: Veliki deo mesne industrije u rukama je domaćih kompanija, od kojih je najveća Delta holding, koja je i najveća kompanija u Srbiji.

Delta holding

Srbiji


Input: Stalni predstavnik MMF-a u Beogradu Harald Hiršhofer takođe ukazuje da vlada treba da obrati više pažnje na monopole u prehrambenoj industriji.

MMF-a

Beogradu

Harald Hiršhofer


Input: Domaćinstva sa malim prihodima i nezaposleni najteže su pogođeni inflacijom u tom sektoru, rekao je on.


Input: Potpredsednik vlade Miroljub Labus i ministar poljoprivrede Ivana Dulić Marković javno su 2005. godine napali kartele, ali nisu preduzeti konkretni koraci da se oni zaustave.

Miroljub Labus

Ivana Dulić Marković


Input: Sve dok vlasti ne potkrepe svoje reči akcijom, kažu ekonomisti, inflacija će ostati neobuzdana.


Input: Mirjana Marković optužena za zloupotrebu položaja

Mirjana Marković


Input: BEOGRAD, Srbija -- Tužilaštvo je odlučilo da izmeni optužbe protiv Mirjane Marković, udovice Slobodana Miloševića, da bi se sprečilo njihovo zastarevanje, saopštio je u utorak (21. septembra) portparol tužilaštva Tomo Zorić.

BEOGRAD

Srbija

Mirjane Marković

Slobodana Miloševića

Tomo Zorić


Input: U optužnici je podsticanje i nezakonito posredovanje promenjeno u zloupotrebu položaja, za koju je propisana zatvorska kazna u trajanju dve do 12 godina zatvora.


Input: Prvobitna optužnica je trebalo da zastari 13. oktobra.


Input: Tužioci takođe predlažu da se Markovićevoj sudi u odsustvu.

Markovićevoj


Input: Bivša prva dama je u bekstvu od 2003. godine i živi u Rusiji.

Rusiji


Input: Ona je prvo bila optužena da je koristila svoj uticaj za ilegalnu dodelu stana u državnom vlasništvu dadilji svog unuka 2000. godine.


Input: Protiv Markovićeve i njenog sina Marka takođe se vodi istraga za krijumčarenje cigareta.

Markovićeve

Marka


Input: Srbi debatuju o članstvu u NATO-u

Srbi


Input: Mada je Srbija daleko od zvaničnog članstva u NATO-u, u zemlji je u toku žestoka debata o tom pitanju.

Srbija

NATO-u


Input: U ponedeljak [11. januar], grupa od 200 srpskih intelektualaca pozvala je na referendum o članstvu u NATO-u, tvrdeći da se vlasti u Beogradu tajno kreću ka Alijansi.

NATO-u

Alijansi

Beogradu


Input: "Srbija je u više navrata saopštila da 'nikada neće priznati nezavisnu državu Kosovo', što znači da se nikada neće pridružiti NATO-u.

Srbija

Kosovo

NATO-u


Input: 'Nezavisno Kosovo' je delo NATO-a, koji je stvorio tu državu i dodelio sebi vrhovnu i apsolutnu vlast u njoj", rekli su intelektualci u saopštenju koje je pročitao pisac Matija Bećković.

Kosovo

NATO-a

Matija Bećković


Input: Labavo organizovana grupa -- čiji članovi dolaze iz šireg političkog spektra Srbije -- nije ranije sarađivala i očigledno se okupila specifično da bi se suprotstavila članstvu u NATO-u.

Srbije

NATO-u


Input: Prema njihovom dokumentu, ključni razlog protiv pridruživanja NATO-u je akcija Alijanse u bivšoj Jugoslaviji 1999. godine, u kojoj je poginulo, kako se procenjuje, oko 2.500 civila.

NATO-u

Alijanse

Jugoslaviji


Input: Ta grupa je rekla da su njene bojazni vezane za tajni sporazum potvrđene saopštenjem za medije posle sastanka ministara inostranih poslova zemalja NATO-a 4. decembra u Briselu.

NATO-a

Briselu


Input: U saopštenju se navodi da NATO "pozdravlja mere koje je Srbija nedavno preduzela za jačanje saradnje sa Alijansom", mada srpska javnost nije bila upoznata sa takvim merama.

NATO

Alijansom

Srbija


Input: Istraživanja pokazuju da se većina građana Srbije protivi članstvu u NATO-u.

Srbije

NATO-u


Input: Centar za slobodne izbore i demokratiju je 7. novembra 2009. objavio rezultate ankete koja govori da je 51 odsto stanovništva protiv članstva.

Centar za slobodne izbore i demokratiju


Input: Samo se 25 odsto izjasnilo u njegovu korist.


Input: Ministar odbrane Dragan Šutanovac međutim smatra da je logično da se Srbija pridruži NATO-u.

Dragan Šutanovac

Srbija

NATO-u


Input: "Tačno je da niko ne postavlja članstvo u NATO-u kao uslov za članstvo Srbije u EU, ali je takođe tačno da ako želimo da uspostavimo sistem evropskih vrednosti u Srbiji, moramo da uključimo evroatlantski bezbednosni sistem", rekao je Šutanovac beogradskom dnevniku Pres, dodajući da ne vidi negativne posledice po Srbiju ako bi se pridružila NATO-u.

NATO-u

EU

Pres

NATO-u

Srbije

Srbiji

Srbiju

Šutanovac


Input: Međutim, penzionisani vojni general Božidar Delić, sada predstavnik opozicione Srpske napredne stranke, rekao je da bi pridruživanjem Srbija izgubila podršku Rusije, svog ključnog saveznika.

Božidar Delić

Srpske napredne stranke

Srbija

Rusije


Input: Moskva je konstantno branila stav Beograda protiv priznavanja Kosova kao nezavisne države.

Moskva

Beograda

Kosova


Input: Svi susedi Srbije su ili već u NATO-u ili teže članstvu.

Srbije

NATO-u


Input: Srbija je postala član NATO-ovog programa Partnerstvo za mir u decembru 2006. godine.

Srbija

NATO-ovog

Partnerstvo za mir


Input: Generalni sekretar NATO-a Anders Fog Rasmusen rekao je u oktobru 2009. godine da Alijansa želi da Srbija postane član.

NATO-a

Alijansa

Anders Fog Rasmusen

Srbija


Input: U decembru 2007. Srbija je obećala vojnu neutralnost preko rezolucije koju je usvojio parlament.

Srbija


Input: Čekajući dugu u Crnoj Gori


Input: Crnogorci razmatraju korist -- i cenu -- tranzicije sa komunizma.

Crnogorci


Input: Maja Kostić-Mandić


Input: Pad komunizma doneo je Crnogorcima višestranačku demokratiju, a na kraju i nezavisnost.

Crnogorcima


Input: Međutim, za mnoge je tranzicija bila i gorka i slatka.


Input: Zajedno sa ostalima u bivšoj Jugoslaviji, građani Crne Gore živeli su u relativnom blagostanju u vreme kada je pao Berlinski zid.

Jugoslaviji

Crne Gore

Berlinski zid


Input: To su izgubili onda kada se Jugoslavija raspala.

Jugoslavija


Input: "Verovali smo da smo imali bolji oblik komunizma, meki socijalizam.


Input: Tokom osamdesetih godina Jugoslavija je imala životni standard koji je bio jednak onom u Grčkoj", priseća se Maja Kostić-Mandić.

Jugoslavija

Grčkoj

Maja Kostić-Mandić


Input: Kada je mlađa generacija preuzela vlast od "stare garde" mnogi su verovali da je zemlja na putu ulaska u EU.

EU


Input: Onda je sve krenulo loše.


Input: Jugoslavija je upala u haos dok se zemlja raspadala, a njene republike ušle su u niz brutalnih sukoba između 1991. i 2001. godine, koji je poznat kao jugoslovenski ratovi.

Jugoslavija


Input: Danas prosečan Crnogorac živi lošije nego pre, kaže Kostić-Mandić, 40, profesorka prava i bivša članica parlamenta.

Crnogorac

Kostić-Mandić


Input: Njen otac, Branko Kostić, bio je potpredsednik Jugoslavije u vreme raspada zemlje.

Branko Kostić

Jugoslavije


Input: "Većina ljudi imala je bolji život tada", kaže ona, ukazujući na sve veće razlike u prihodima među građanima, jedne od najvećih u Evropi.

Evropi


Input: "Nije bilo ekstremnog siromaštva, nije bilo droga, bilo je mnogo manje kriminala i više radnih mesta.


Input: Svi smo bili manje-više jednaki i činilo se da je svako imao šansu."


Input: Blagostanje iz tog vremena je međutim počivalo na klimavim temeljima.


Input: Crna Gora je bila pogođena ekonomskom neefikasnošću i zavisila je od federalne jugoslovenske vlade koja je preusmeravala prihode iz prosperitetnijih republika.

Crna Gora


Input: Jugoslavija je na kraju nakupila dug koji je premašivao 14 milijardi evra.

Jugoslavija


Input: Reformisti predvođeni Antom Markovićem videli su ulazak u EU kao rešenje.

Antom Markovićem

EU


Input: Pridruživanje bloku, mislili su oni, podstaći će investicije i stvoriti radna mesta i omogućiti da dug bude vraćen.


Input: To se nije dogodilo.


Input: Momčilo Filipović, 46-godišnji otac dvoje dece i diplomirani inženjer, dve decenije je imao poteškoća da pronađe posao u svojoj struci.

Momčilo Filipović


Input: Na pitanje da li su Crnogorci danas slobodniji, gorko se nasmejao i citirao staru izreku.

Crnogorci


Input: "Svi ljudi, bogati ili siromašni, jednako su slobodni da spavaju ispod mosta."


Input: Prema Mihailu Jovoviću, uredniku dnevnika Vijesti, mnogi Crnogorci jednostavno osećaju da još uvek nemaju dovoljno uloga u ekonomiji i političkom životu zemlje.

Mihailu Jovoviću

Vijesti

Crnogorci