Input: Dok je to tako, nije nemoguće očekivati nove terorističke napade, a to je katastrofalno za BiH, koja i bez vehabija ima puno drugih problema", kaže stanovnik Zenice Ramiz Salčin za SETimes.

BiH

Zenice

vehabija

SETimes

Ramiz Salčin


Input: "Vernik sam i ponosim se time, ali ubijanje nevinih ljudi ne može nikako da bude povezano sa verom, jer je to zločin protiv vere", izjavio je stanovnik Sarajeva Osman Zahirović za SETimes.

Sarajeva

Osman Zahirović

SETimes


Input: Zvaničnici kažu da bi bilo kakav radikalan pokušaj iskorenjavanja vehabijskog viđenja islama doneo više štete nego koristi; rešenje je u nadzoru i prevenciji.


Input: Odluka lidera IZ, reis-ul-uleme Mustafe Cerića, da uputi poruku svim imamima i verskim zvaničnicima u BiH i u inostranstvu kojom se osuđuju nasilje i mržnja u ime vere upravo je takva preventivna mera.

IZ

Mustafe Cerića

BiH


Input: Cerićeva poruka pročitana je na molitvi u petak prošle nedelje, dan pre četvorodnevnog muslimanskog praznika Kurban-bajrama.

Cerićeva

Kurban-bajrama


Input: "Činjenica da se teroristi i kriminalci kriju iza vere i verskih slogana čini njihov greh većim i opasnijim, jer pokušavaju da opravdaju svoja ludačka nedela.


Input: Znamo da među Bošnjacima kod kuće i u dijaspori postoje nasilni, radikalni i ekstremistički pojedinci i grupe ovog ili onog naziva", navodi se u poruci.

Bošnjacima


Input: "Oni šire mržnju i nepoverenje prema onima koji drugačije razmišljaju, sve navodno u ime islama, diskreditujući veru i njena učenja u očima najvećeg broja ljudi", dodaje se u jednom delu poruke.


Input: Izaslanik tuzlanskog muftije, efendija Vahid Fazlović, uputio je sličnu poruku.

Vahid Fazlović


Input: "Ljudi koji počine tako gnusne činove i rugaju se čestitim islamskim učenjima iskrivljuju veru", rekao je Fazlović.

Fazlović


Input: Senad Agić, glavni imam Islamske asocijacije Bošnjaka Severne Amerike, takođe je poslao poruku protiv terorizma i pozvao vernike da se drže ispravne vere.

Senad Agić

Islamske asocijacije Bošnjaka Severne Amerike


Input: "Naša zajednica zna da u islamu nema mesta takvim ozbiljnim devijacijama, ali nastavićemo da pričamo o tome sve dok je onih koji koriste islam kao izgovor kada se okreću terorizmu.


Input: Činimo to zbog svojih prijatelja i suseda, Amerikanaca, koji još nisu imali priliku da se bolje upoznaju sa muslimanima", rekao je Agić.

Amerikanaca

muslimanima

Agić


Input: Protesti protiv tražilaca azila u Srbiji pokreću neka pitanja

Srbiji


Input: Stanovnici Banje Koviljače traže da vlada premesti neke tražioce azila u druge delove Srbije i zaustavi ilegalnu imigraciju.

Banje Koviljače

Srbije


Input: Ilegalni imigranti u zatvorskom objektu Padinska Skela u Beogradu.

Padinska Skela u Beogradu


Input: Građani Banje Koviljače, malog grada 173 km zapadno od Beograda, na granici sa Bosnom i Hercegovinom, održali su prošle nedelje protest zahtevajući da tražioci azila napuste njihov grad.

Banje Koviljače

Beograda

Bosnom i Hercegovinom


Input: Protesti su počeli nakon što su vlasti posumnjale da je Abdulrašid D, 25-godišnji Avganistanac, zajedno sa četvoricom sunarodnika, silovao turistkinju iz Velike Britanije.

Abdulrašid D

Avganistanac

Velike Britanije


Input: Zvanično postoji 80 tražilaca azila iz Somalije, Pakistana, Tunisa i drugih afričkih i azijskih zemalja koji žive u centru za azilante u Banji Koviljači, ali zabrinuto lokalno stanovništvo kaže da je puno više takvih osoba koje ilegalno žive u gradu.

Somalije

Pakistana

Tunisa

Banji Koviljači


Input: "Možete da ih sretnete svuda, na ulicama su i danju i noću i ne znamo ko su ti ljudi", rekla je za SETimes stanovnica tog grada Verica Dokmanović.

SETimes

Verica Dokmanović


Input: Centar za azil postoji nekoliko decenija i u njemu je bilo smešteno na hiljade ljudi tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji.

Jugoslaviji


Input: U poslednje tri godine, međutim, sve je veći broj imigranata iz Afrike i Azije koji beže od siromaštva i konflikata i pokušavaju da uđu u evropske zemlje.

Afrike

Azije


Input: "Upozoravali smo mesecima državnu vlast da se suočavamo sa problemima zbog velikog broja imigranata, ali niko nije učinio bilo šta da nam pomogne", rekao je predsednik opštine Loznica Miroslav Vukosavljević za SETimes.

Loznica

Miroslav Vukosavljević

SETimes


Input: Banja Koviljača je turistički grad sa međunarodno poznatom banjom i ima 6.000 stanovnika.

Banja Koviljača


Input: Od početka godine kroz centar za azilante prošlo je 2.500 izbeglica.


Input: "Srbija nije spremna za toliko imigranata", rekla je predstavnica Državnog sekretarijata za izbeglice Jelena Marić za SETimes.

Srbija

Državnog sekretarijata za izbeglice

SETimes

Jelena Marić


Input: Marić je objasnila da je nedavno otvoren drugi centar za azilante u Bogovađi, jer se broj tražilaca azila u Srbiji povećao deset puta u poslednje tri godine.

Marić

Bogovađi

Srbiji


Input: "Tražimo da se osobe koje traže azil premeste u druge delove Srbije i [na] mesto zakonskog boravka", rekao je gradonačelnik Loznice Vidoje Petrović za SETimes.

Srbije

Loznice

Vidoje Petrović

SETimes


Input: Mnogi građani ne dozvoljavaju svojoj deci da pohađaju školu, jer strahuju za njihovu bezbednost.


Input: Od ukupno 400 učenika u osnovnoj školi u tom gradu, samo 20 prisustvuje časovima.


Input: Zvaničnici komesarijata rekli su da centar u Banji Koviljači neće biti zatvoren, ali vlada traga za mogućnostima da otvori nove.

Banji Koviljači


Input: "Tražili smo od ministarstva odbrane da da neke neiskorišćene kasarne, koje bismo pretvorili u centar za azilante", rekao je komesar za izbeglice Vladimir Cucić za SETimes.

Vladimir Cucić

SETimes


Input: Cucić tvrdi da u centru u Banji Koviljači treba da se uvede poluotvoren režim, prema kojem bi tražioci azila mogli da traže dozvolu ako žele da izađu.

Cucić

Banji Koviljači


Input: Centar za pomoć tražiocima azila saopštio je da će preduzimati aktivnosti da smiri situaciju i podgreje osećaj solidarnosti.

Centar za pomoć tražiocima azila


Input: Centar će objavljivati bilten kako bi opisao teške okolnosti koje su primorale tražioce azila da napuste svoje zemlje.


Input: Zvaničnici kažu da većina građana Banje Koviljače nema ništa protiv tražilaca azila, ali jedna grupa širi paniku i neprijateljstvo.

Banje Koviljače


Input: "Na protestu protiv tražilaca azila neki ljudi su koristili vrlo zapaljivu retoriku, ne znam da li su svesni kuda bi to moglo da odvede", rekao je za SETimes izvršni direktor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović.

SETimes

Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila

Radoš Đurović


Input: Đurović je upozorio da je protest zabrinuo i zaplašio tražioce azila i da oni sada retko izlaze iz centra, osim kada pokušavaju da nabave hranu.

Đurović


Input: Đurović je takođe rekao da lokalce nikada nisu napadali tražioci azila i da policija i dalje nije pružila bilo kakve informacije o okolnostima silovanja britanske turistkinje.

Đurović


Input: Srbija se nalazi među prve tri zemlje u svetu po broju zahteva za azil -- iza Avganistana i Kine.

Srbija

Avganistana

Kine


Input: Srbin poginuo u incidentu na severu Kosova, i dalje tenzije na granici

Srbin

Kosova


Input: U razmeni vatre u naselju Brđani, na severu Kosova, jedna osoba je poginula, a dve su povređene.

Brđani

Kosova


Input: Vojnici KFOR-a u blizini barikada postavljenih na glavnom mostu u Mitrovici.

KFOR-a

Mitrovici


Input: Jedan Srbin je poginuo, a dvojica su ranjena nakon što su se u sredu (9. novembra) grupe Albanaca i Srba sukobile u naselju Brđani na severu Kosova.

Srbin

Albanaca

Srba

Brđani

Kosova


Input: Snage bezbednosti su na licu mesta pretresale domove, ali izveštaja o hapšenjima nije bilo.


Input: Kosovski ministar unutrašnjih poslova Bajram Redžepi rekao je da je incident bio međuetnički, ali se posmatra kao pljačka.

Bajram Redžepi


Input: "Mi [pokrećemo] zajedničke istrage sa EULEKS-om", rekao je Redžepi za SETimes.

EULEKS-om

SETimes

Redžepi


Input: "Ono što je važno je da se uhvate počinioci i da se [privedu] pravdi."


Input: Brđani su mešovita oblast u kojoj su tenzije velike od kada su Albanci počeli da obnavljaju svoje kuće pod zaštitom KFOR-a.

Brđani

Albanci

KFOR-a


Input: Gradonačelnik Mitrovice Krstomir Pantić osudio je situaciju i izrazio svoje nezadovoljstvo KFOR-om.

Mitrovice

Krstomir Pantić

KFOR-om


Input: "Nažalost, kada pokažemo dobru volju i kada dozvolimo slobodu kretanja za članove KFOR-a, evo šta se desi Srbima na Kosovu i u Mitrovici", izjavio je on za SETimes.

KFOR-a

SETimes

Srbima

Kosovu

Mitrovici


Input: Portparol KFOR-a Uve Novicki rekao je za SETimes da je do incidenta došlo kada je grupa ljudi pokušala da opljačka gradilište u tom naselju.

KFOR-a

SETimes

Uve Novicki


Input: "Iznenada je došlo do pucnjave, tri osobe su ranjene, jedna je preminula.


Input: KFOR uopšte nije bio umešan", izjavio je Novicki za SETimes.

KFOR

SETimes

Novicki


Input: On je potvrdio da je situacija sada mirna.


Input: "Nadamo se da će ostati tako.


Input: Gradonačelnik bi trebalo da doprinese miroljubivoj situaciji, umesto da podstiče napetosti", rekao je Novicki za SETimes.

Novicki

SETimes


Input: Srpski ministar za Kosovo Goran Bogdanović zatražio je od EULEKS-a da preuzme istragu umesto kosovske policije.

Kosovo

Goran Bogdanović

EULEKS-a


Input: Bogdanović je nazvao incident "terorističkim činom", koji bi "trebalo da bude razotkriven što pre".

Bogdanović


Input: Incident dolazi u trenutku višemesečnih tenzija oko budućnosti spornog severa Kosova -- gde su Srbi većina, a kosovske vlasti imaju kontrolu.

Kosova

Srbi


Input: Ranije u sredu, trupe predvođene NATO-om na Kosovu bacile su suzavac kako bi zaustavile dva kamiona koja su pokušala da pređu preko novog punkta južno od Kapije 1, u blizini severnog graničnog prelaza Jarinje.

NATO-om

Kosovu

Kapije 1

Jarinje


Input: KFOR je rekao da je korišćenje suzavca bilo "kratko, izolovano i opravdano".

KFOR


Input: Novinska agencija Tanjug citirala je predsednika opštine Leposavić na severu Branka Ninića, rekavši da će Srbi na severu nastaviti "miroljubivo" suprotstavljanje, kako kažu, uvođenju kosovskih institucija na severnim prelazima.

Tanjug

Leposavić

Branka Ninića

Srbi


Input: Ninić je dodao da je KFOR koristio suzavac "bez razloga" i da "građani ne pružaju otpor KFOR-u i drugim međunarodnim organizacijama, nego samo institucijama Kosova".

Ninić

KFOR

KFOR-u

Kosova


Input: Besim Hoti, portparol kosovske policije, rekao je za SETimes da nema promene bezbednosne situacije.

Besim Hoti

SETimes


Input: Kosovska policija nije umešana u postupke KFOR-a na severu.

Kosovska policija

KFOR-a


Input: "Nije bilo međuetničkih incidenata.


Input: Radi se o suprotstavljanju [Srba] međunarodnim i lokalnim institucijama", rekao je Hoti za SETimes.

Srba

Hoti

SETimes


Input: Situacija na severu Kosova privukla je pažnju generalnog sekretara UN Ban Ki-muna, što je izneto u najnovijem izveštaju UN.

Kosova

UN

UN

Ban Ki-muna


Input: "Osnovna nerešena pitanja predstavljaju pretnju miru i stabilnosti u regionu.


Input: Zabrinut sam… u pogledu pogoršanja međuetničkih odnosa širom Kosova", rekao je Ban.

Kosova

Ban


Input: On je apelovao na Prištinu i Beograd da reaguju sa uzdržanošću i strpljenjem i da nastave da pokazuju sigurnost u pogledu dijaloga, koji još nije obnovljen.

Prištinu

Beograd


Input: Nauka i tehnologija: Bivši rumunski astronaut biće na čelu komiteta UN-a


Input: Bivši rumunski astronaut Dumitru Prunariju biće na čelu Komiteta UN za miroljubivo korišćenje svemira.

Dumitru Prunariju

Komiteta UN za miroljubivo korišćenje svemira


Input: Takođe u vestima iz nauke i tehnologije: predsednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović postao član Evropske akademije nauka i umetnosti, a turska studija ukazuje da su mobilni telefoni zdravstvenog osoblja možda izvor infekcija u bolnicama.

Republike Srpske

Rajko Kuzmanović

Evropske akademije nauka i umetnosti


Input: Bivši rumunski astronaut Dumitru Prunariju biće na čelu Komiteta UN-a za miroljubivo korišćenje svemira 2010. i 2011. godine.

Dumitru Prunariju

Komiteta UN-a za miroljubivo korišćenje svemira


Input: Bivši rumunski astronaut Dumitru Prunariju preuzeće predsedavanje Komitetom UN za miroljubivo korišćenje svemira u 2010. i 2011. godini, saopštilo je 6. marta rumunsko ministarstvo inostranih poslova.

Dumitru Prunariju

Komitetom UN za miroljubivo korišćenje svemira

ministarstvo inostranih poslova


Input: Kandidatura Prunarijua dobila je najveću podršku u procesu izbora koji je završen 4. marta u Beču.

Prunarijua

Beču


Input: Predsednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović dobio je 7. marta potvrdu o članstvu u Evropskoj akademiji nauka i umetnosti.

Republike Srpske

Rajko Kuzmanović

Evropskoj akademiji nauka i umetnosti


Input: Ceremonija je održana u Salcburgu, u Austriji, na plenarnoj sednici Akademije.

Salcburgu

Austriji

Akademije


Input: U studiji turskih istraživača sa Univerziteta ondokuz majis nagovešteno je da su mobilni telefoni koje koristi zdravstveno osoblje možda izvor infekcija u bolnicama, izvestio je 6. marta dnevnik Hurijet.

Univerziteta ondokuz majis

Hurijet


Input: Prema studiji, mobilni telefoni koje koristi zdravstveno osoblje često su zaraženi i mogu da budu izvor različitih bolesti.


Input: Rumunski gastroenterolozi u Klinici za endoskopiju bolnice za hitne slučajeve Floreaska u Bukureštu izveli su 6. marta prvu operaciju koristeći najnoviju tehnologiju EsophyX za otklanjanje gastro-ezofagealnog reﬂuksnog poremećaja.

Klinici za endoskopiju bolnice za hitne slučajeve Floreaska u Bukureštu

EsophyX


Input: Tokom procedure hirurzi su izveli operaciju ubacujući aparat kroz pacijentova usta bez abdominalnog zasecanja da bi obnovili gastro-ezofagealni zalistak.


Input: Grupa turskih naučnika otkrila je vrstu planinske gazele koja nikada do sada nije bila viđena u Turskoj, izvestila je 6. marta novinska agencija Anadolu.

Turskoj

Anadolu


Input: Prošle godine tim je pronašao skoro 250 primeraka ove ugrožene vrste gazela koja je bila nepoznata u regionu.


Input: Samo 32 odsto žena u Grčkoj ima pristup internetu, u poređenju sa 45 odsto muškaraca, pokazuje studija koju je sprovela grčka Opservatorija za društvo i informatiku, u sklopu obeležavanja Međunarodnog praznika žena 8. marta.

Grčkoj

Opservatorija za društvo i informatiku

Međunarodnog praznika žena 8. marta


Input: Statistika pokazuje da je procenat grčkih žena koje koriste kompjuter, 45 odsto, mnogo niži od proseka EU, koji iznosi 63 odsto.

EU


Input: Srbija zabeležila rekordne investicije u 2005. godini

Srbija


Input: Investicije u Srbiji dostigle su rekordnih 1,5 milijarde evra u 2005. godini, saopštila je vlada u sredu izražavajući očekivanje da će se rast nastaviti i sledeće godine.

Srbiji


Input: Ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom Milan Parivodić kaže da investicije u Srbiji nikada nisu bile veće nego tokom ove godine.

Milan Parivodić

Srbiji


Input: Ove godine dostignut je vrhunac u pogledu investiranja u Srbiji, a poboljšanja okvira za strane investicije trebalo bi da donesu dalji rast investicija u 2006. godini, ukazala je vlada u saopštenju izdatom u sredu (28. decembra).

Srbiji


Input: U 2005. godini investicije su dostigle rekordnih 1,5 milijarde evra, rekao je srpski ministar za ekonomske odnose sa inostranstvom Milan Parivodić, navodi se u saopštenju.

Milan Parivodić


Input: "Očekujem da će naredne godine strane investicije iznositi najmanje 2 milijarde evra, ali to direktno zavisi od naše sposobnosti da usvojimo svetske standarde u regulisanju okvira za strane investicije", dodao je on.


Input: Prema ministrovim rečima glavni prioritet je sprovođenje reforme u oblasti zemljišnog vlasništva, kako bi se omogućila prodaja gradskog građevinskog zemljišta i njegova privatizacija.


Input: Uz dovoljnu snagu volje potrebne mere mogle bi da budu završene za "kratko vreme", rekao je Parivodić, koji je takođe predsednik srpske komisije za zemljišne reforme.

Parivodić


Input: Druga mera koja bi mogla da pomogne u povećanju investicija je novi zakon o hipoteci, kojim se značajno proširuje opseg nepokretne imovine koja može da se stavi pod hipoteku i značajno skraćuje vremenski period potreban za njenu prodaju, rekao je Parivodić.

Parivodić


Input: "Po prethodnom zakonu postalo je očigledno da je za prodaju nekretnine prema staroj sudskoj proceduri bilo potrebno između tri i pet godina, dok će sada to biti moguće u periodu od tri do šest meseci", rekao je ministar.


Input: Prema Parivodićevim rečima, mera će podstaći sigurnost kreditora i dati im mnogo više slobode u izdavanju kredita.

Parivodićevim


Input: "Drugim rečima, mnogo više ljudi biće u mogućnosti da dobije kredite, što će dovesti do kredita sa manjim troškovima."


Input: Srbija, čiji su napori u sprovođenju ekonomskih reformi pohvaljeni u izveštaju Svetske banke objavljenom ranije ove godine, ističe da je implementacija novih propisa o prodaji kompanija -- i otpisivanje njihovih dugova prema državi -- rezultirala ubrzavanjem sporazuma o privatizaciji u poslednjih šest meseci.

Srbija

Svetske banke


Input: Prema rečima direktora Agencije za privatizaciju Miodraga Đorđevića, dobit Srbije od privatizacije 501 kompanije ove godine iznosiće 390 miliona evra.

Agencije za privatizaciju

Miodraga Đorđevića

Srbije


Input: Dogovorene investicije doneće još 118,2 miliona evra.


Input: Od ukupnog broja privatizovanih kompanija ove godine 204 su prodate putem aukcije, 15 na tenderu, a 282 paketa državnih deonica prodato je na tržištu kapitala.


Input: "U 2006. godini planiramo prodaju 300 kompanija na aukciji, raspisivanje 30 tendera i prodaju 250 paketa deonica iz portfolija Akcijskog fonda", rekao je Đorđević.

Akcijskog fonda

Đorđević


Input: Među velikim kompanijama predviđenim za tendersku privatizaciju nalaze se rafinerija nafte u blizini Beograda, velika pivara i nekoliko špediterskih i transportnih kompanija.

Beograda


Input: Šta članstvo u NATO-u znači za ekonomski razvoj

NATO-u


Input: Sedam postkomunističkih zemalja pridružilo se NATO-paktu ove godine i prisustvovalo samitu alijanse u junu mesecu u svojstvu punopravnih članica.

NATO-paktu

alijanse


Input: Ekonomista i bivši ministar finansija Danijel Dajanu razgovara o implikacijama za region.

Danijel Dajanu


Input: Šefovi država NATO-a poziraju na Istanbulskom samitu u junu mesecu.

NATO-a

Istanbulskom samitu


Input: Članstvo u NATO i EU još od 1989. godine predstavlja dvojni strateški cilj većine postkomunističkih zemalja.

NATO

EU


Input: Ulazak u ta dva zapadna "kluba" znači pripadnost oblasti ekonomskog prosperiteta i političke slobode koju obezbeđuju institucionalne i vojne veze između zemalja članica.


Input: Lako je uočiti zašto se ulazak u NATO smatra prekretnicom u ekonomskom i političkom razvoju jedne zemlje.

NATO


Input: Članstvo zahteva ispunjavanje određenih uslova koji pokazuju da je neka zemlja postigla visok nivo ekonomskog napretka i političke zrelosti.


Input: Tržišna ekonomija koja dobro funkcioniše obezbeđuje dobre ekonomske rezultate, što je neophodno za podršku vojnoj infrastrukturi i ispunjavanje potreba alijanse.

alijanse


Input: U međuvremenu, demokratske institucije obezbeđuju fundamentalna prava građana i pomažu da se prevaziđu domaći i regionalni sukobi.


Input: Međutim, nameću se pitanja o stepenu u kome članstvo u NATO-u utiče na ekonomski razvoj.

NATO-u


Input: Alijansa nije više ono što je bila za vreme Hladnog rata.

Alijansa

Hladnog rata


Input: Glavni ideološki neprijatelj, sovjetski komunizam, više ne postoji.


Input: Samim tim postalo je teško artikulisati zajedničke interese u operativnom smislu, kao i definisati konkretne zadatke.


Input: Efekat globalizacije takođe se mora imati u vidu.


Input: Sa kapitalom koji teče u sve delove sveta, čini se da je najdinamičnija ekonomska oblast danas Pacifički pojas.

Pacifički pojas


Input: Taj region privlači ogromne količine kapitala, a lavovski deo ide u Kinu.

Kinu


Input: Geopolitika ne može da izbegne procenjivanje ekonomske težine glavnih igrača; pošto se ta težina menja, menja se i perspektiva za Alijansu.

Alijansu


Input: U toj situaciji koja se neprestano menja, članstvo u NATO samo je jedan od "sastojaka" koji mogu da poboljšaju ekonomski razvoj.

NATO


Input: Ima zemalja u svetu koje nemaju privilegiju da budu članice Alijanse, a opet beleže veliki ekonomski napredak.

Alijanse


Input: Uz to, ključna zemlja u NATO-u -- Sjedinjene Države -- mora da uravnoteži svoje ogromne tehnološke, vojne i ekonomske resurse da bi izbegla rizik od prenategnutosti.

NATO-u

Sjedinjene Države


Input: To utiče na sposobnost Amerike da materijalno pomaže svoje saveznike, kao što je to bio slučaj za vreme Hladnog rata, ako ne bude uspostavljen odgovarajući reciprocitet.

Amerike

Hladnog rata


Input: Dvadeset i pet šefova država novoproširene EU prvog maja.

EU


Input: Jedan put za prevazilaženje takve situacije leži u tzv. "strateškim partnerstvima", koja su proteklih godina sve češća pojava i koja sve snažnije oblikuju bilateralne veze.


Input: Ta partnerstva su, međutim, nedovoljno definisana kada se radi o konkretnoj ekonomskoj saradnji i obostranoj koristi.


Input: U nekim slučajevima, ona mogu da budu u suprotnosti sa pravilima koja su odredile druge organizacije, a posebno EU.

EU


Input: Slučaj koji može da posluži za primer je projekat autoputa Brašov - Bors, koji je dospeo pod lupu Evropske komisije pošto je Rumunija dodelila posao Behtelu bez odgovarajućeg tendera.

Brašov

Bors

Rumunija

Evropske komisije

Behtelu


Input: Za Bugarsku, Hrvatsku i Rumuniju, članstvo u NATO-u mora se posmatrati u kontekstu ulaska u EU.

Bugarsku

Hrvatsku

Rumuniju

NATO-u

EU


Input: Članstvo u Uniji predstavlja fantastičan podsticaj za institucionalne promene i modernizaciju.

Uniji


Input: Perspektiva ulaska u EU pojačava ritam promena u tim zemljama i privlači značajnu količinu kapitala.

EU


Input: Ciljni datum ulaska - 2007. godina - pokazao se kao svojevrsni katalizator za reforme.


Input: Na zapadnom Balkanu, cilj članstva u NATO-u moćno je uporište stabilnosti i pomaže da se smanje permanentni međuetnički animoziteti i neslaganja oko nacionalnih granica.

Balkanu

NATO-u


Input: I tu, međutim, EU sve više postaje pokretač demokratskih promena i ekonomskog razvoja.

EU


Input: Unija takođe pruža veliku ekonomsku pomoć regionu.

Unija


Input: Članstvo u NATO-u itekako je značajno za ekonomski razvoj jugoistočne Evrope.

NATO-u

Evrope


Input: U sve kompleksnijem geopolitičkom okruženju, ulazak u Alijansu ne rešava sve probleme.

Alijansu


Input: Članstvo u NATO-u ili EU ne treba posmatrati kao zamenu za pametno i konzistentno vođenje lokalne politike.

NATO-u

EU


Input: Kada se sve sabere, dugoročni ekonomski napredak, kao i sposobnost da se ispune uslovi za evroatlantske integracije, zavisi od samih država.


Input: Energija koja pokreće reforme, dakle, mora da dolazi iznutra.


Input: Otopljavanje odnosa između Hrvatske i Slovenije

Hrvatske


Input: Pregovori Hrvatske o pridruživanju EU ponovo će se nastaviti u narednih nekoliko nedelja, jer je sa Slovenijom postignut dogovor u vezi sa graničnim sporom.

Hrvatske

Slovenijom

EU


Input: Granični spor fokusiran je na oblast Piranskog zaliva.

Piranskog zaliva


Input: Hrvatska premijerka Jadranka Kosor i njen slovenački kolega Borut Pahor postigli su sporazum u petak (11. septembra) o tome kako da nastave dalje u pogledu tekućeg graničnog spora između dve zemlje, čime su otvorena vrata nastojanjima Hrvatske za pridruživanje EU.

Jadranka Kosor

Borut Pahor

Hrvatske

EU


Input: Posle skoro godinu dana koliko su razgovori bili zamrznuti, Slovenija i Hrvatska prevazišle su političke prepreke oko graničnog spora u oblasti Piranskog zaliva i složile se da ponovo počnu dijalog.

Slovenija

Hrvatska

Piranskog zaliva


Input: "Slovenačka vlada će predložiti parlamentarnom odboru za spoljnu politiku i pitanja EU da Slovenija prestane da blokira pregovore Hrvatske o pridruživanju EU", reklo je dvoje lidera u saopštenju posle sastanka.

EU

EU

Slovenija

Hrvatske


Input: Kosorova je odmah uputila zvaničan faks Švedskoj, trenutnom predsedavajućem rotirajućeg predsedništva EU.

Kosorova

Švedskoj

EU


Input: "Nijedan dokument ili jednostran potez posle 25. juna 1991. godine -- kada su dve zemlje proglasile nezavisnost od bivše Jugoslavije -- nema bilo kakav pravni efekat u rešavanju graničnog spora, kako pred arbitražnim sudom tako i tokom pregovora o pridruživanju EU", navodi se u pismu.

Jugoslavije

EU


Input: "Ovo je situacija u kojoj svi pobeđuju", rekla je Kosorova, dodajući da je vrlo zadovoljna sporazumom.

Kosorova


Input: "Ovo predstavlja uspeh i pobedu dijaloga u najboljem interesu dve zemlje i njihovih naroda."


Input: Hrvatska se nada da će upućivanjem pisma Švedskoj nadoknaditi izgubljeno vreme i da će Stokholm organizovati konferenciju o pridruživanju i početi pregovore do kraja meseca ili početkom oktobra.

Hrvatska

Švedskoj

Stokholm


Input: Pahor je rekao da su obe zemlje spremne da pronađu rešenje putem bilateralnog sporazuma ili pod okriljem EU.

Pahor

EU


Input: Ovaj napredak pozdravile su sve zemlje članice EU, komesar za proširenje EU Oli Ren i Sjedinjene Države.

EU

EU

Oli Ren

Sjedinjene Države


Input: Švedska je saopštila da je spremna da pomogne oko tehničkih detalja procesa, što povećava nade da bi razgovori mogli uspešno da budu završeni do sredine 2010. godine.

Švedska


Input: "Premijeri Kosor i Pahor pokazali su evropsko liderstvo prevazilaženjem teškog zastoja", rekao je švedski premijer Fredrik Rajnfelt, dodajući da se sporazumom "naglašava snaga procesa evropske integracije i vrednost dijaloga.

Kosor

Pahor

Fredrik Rajnfelt


Input: To će unaprediti regionalnu stabilnost i poslužiti kao model za celokupni zapadni Balkan".

Balkan


Input: Makedonija i Srbija rade na smanjenju napetosti u međusobnim odnosima

Makedonija

Srbija


Input: Odnosi dveju zemalja zategnuti su od kako je Makedonija prošle godine priznala Kosovo.

Makedonija

Kosovo


Input: Ministar odbrane Srbije Dragan Šutanovac (levo) i njegov makedonski kolega Zoran Konjanovski potpisali su važan ugovor o saradnji u sredu (10. juna).

Srbije

Dragan Šutanovac

Zoran Konjanovski


Input: Iako su odnosi između Makedonije i Srbije u osetljivoj fazi, ministri odbrana dveju zemalja izrazili su, na sastancima u Skoplju u sredu (10. juna), volju da se neguju međusobne veze i otvori dijalog.

Makedonije

Srbije

Skoplju


Input: Srpski ministar odbrane Dragan Šutanovac sastao se sa više makedonskih zvaničnika, uključujući kolegu Zorana Konjanovskog, predsednika Đorđa Ivanova i premijera Nikolu Gruevskog.

Dragan Šutanovac

Zorana Konjanovskog

Đorđa Ivanova

Nikolu Gruevskog


Input: Konjanovski i Šutanovac potpisali su važan sporazum o bezbednosnoj saradnji i izjavili da su evroatlantske integracije prioritet obeju zemalja.

Konjanovski

Šutanovac


Input: "Razgovaramo o razvoju dobrosusedskih odnosa, međusobnom informisanju i poštovanju, kao i otvorenom dijalogu i jačanju međusobnog poverenja", rekao je Konjanovski.

Konjanovski


Input: "Sve zemlje u regionu imaju iste prioritete: saradnju u procesima evroatlantskih integracija."


Input: Prema rečima Šutanovca, ima još puno toga da se uradi, uključujući jačanje granične kontrole i uklanjanje bezbednosnih rizika.

Šutanovca


Input: On je dodao da vidi puno prostora za saradnju u srpskoj vojnoj industriji i industriji naoružanja, koja je u punom zamahu, i istakao da će Vojna akademija u Beogradu biti otvorena za makedonske pitomce.

Vojna akademija u Beogradu


Input: Odnosi dveju zemalja zategnuti su od kako je Makedonija prošle godine priznala Kosovo.

Makedonija

Kosovo


Input: Srbija je zbog toga proterala makedonskog ambasadora.

Srbija


Input: Međutim, u novom obrtu događaja, predsednik Kosova Fatmir Sejdiju nije pozvan na nedavnu inauguraciju Ivanova.

Kosova

Fatmir Sejdiju

Ivanova


Input: Sejdiju je kasnije dobio poziv za odvojenu posetu, koju je, međutim odbio kada je sa nivoa zvanične posete sa državnim počastima svedena na radnu posetu.

Sejdiju


Input: Makedonska informativna agencija citirala je Sejdijuovog portparola Džavita Bećirija, koji je rekao da Priština i Skoplje planiraju da uskoro uspostave diplomatske odnose.

Makedonska informativna agencija

Sejdijuovog

Džavita Bećirija

Priština

Skoplje


Input: Na sastanku u sredu, Šutanovac je izjavio da se Srbija zalaže za mirno rešenje kosovskog pitanja.

Šutanovac

Srbija


Input: "Želeo bih da naglasim da se Makedonija i Srbija ne slažu u pogledu rešenja kosovskog problema.

Makedonija

Srbija


Input: Međutim, ono u čemu se slažemo je da svako rešenje mora biti bezbedno za narode regiona i od zajedničkog je interesa da se to pitanje mirno reši, kao što to pokušava Srbija."

Srbija


Input: Direktor INE uhapšen u sklopu istrage podmićivanja

INE


Input: ZAGREB, Hrvatska -- Policija je u petak (25. mart) uhapsila Bojana Milkovića, izvršnog direktora hrvatske državne energetske kompanije INA, na osnovu sumnje da je primao mito.

ZAGREB

Hrvatska

Bojana Milkovića

INA


Input: Pretreseni su njegova kancelarija i stan u Zagrebu.

Zagrebu


Input: Lokalni mediji su izvestili da su te tvrdnje vezane za vreme kada je bio direktor Kroska, podružnice kompanije INA-e.

Kroska

INA-e


Input: "Nadamo se da će se, po završetku istrage, pokazati da su optužbe protiv Milkovića neosnovane", navodi se u saopštenju kompanije INA-e.

Milkovića

INA-e


Input: Da li Turska može sama?

Turska


Input: Premijer Redžep Tajip Erdogan kaže da je Turska u stanju da prebrodi ekonomsku krizu bez pomoći MMF, ali analitičari u to sumnjaju.

Redžep Tajip Erdogan

Turska

MMF


Input: Blokirani razgovori sa MMF bacaju senku na nekada bujajuću tursku ekonomiju.

MMF


Input: Uprkos nekoliko pokušaja vlada nije uspela da postigne dogovor sa MMF-om od maja 2008.

MMF-om


Input: Premijer Redžep Tajip Erdogan oštro se protivi zahtevima MMF-a koji će smanjiti budžet i učiniti ga transparentnijim, kao i smanjiti zapošljavanje u javnom sektoru i ograničiti politički uticaj na ekonomiju.

Redžep Tajip Erdogan

MMF-a


Input: "Ako usklade aranžman MMF sa interesima Turske, potpisaćemo ga...

MMF

Turske


Input: Oni traže da naša Uprava prihoda bude nezavisna ustanova.

Uprava prihoda


Input: To nije moguće", izjavio je Erdogan za dnevni list Sabah.

Erdogan

Sabah


Input: Iako skeptici upozoravaju da bi produženi pregovori mogli da obeshrabre strane investitore, Erdogan ostaje pri svom stavu i kaže da je Turska u stanju da oživi svoju ekonomiju domaćim resursima.

Erdogan

Turska


Input: Zahvaljujući talasu direktnih stranih investicija, ekonomija Turske, kandidata za članstvo u EU, doživela je procvat od 2002. do 2006. godine, s godišnjom stopom od šest odsto, i blagim padom na oko 4,5 odsto sledeće godine.

Turske

EU


Input: Uprkos tom usporavanju, Turska, koja ima više od 70 miliona stanovnika, spadala je u 20 najbogatijih zemalja na svetu 2008. godine.

Turska


Input: Efekat globalne finansijske krize je, međutim, pogodio Tursku.

Tursku


Input: Nezaposlenost je porasla na istorijskih 16 odsto u februaru, a izvoz je u maju opao za gotovo 40 odsto u poređenju sa istim periodom prošle godine.


Input: Ekonomisti upozoravaju da bi turska ekonomija mogla da nastavi da se "grči" i procenjuju da bi u 2009. deflacija mogla da bude 5,1 odsto.


Input: Neki analitičari smatraju da je MMF za Tursku luka usred ekonomske oluje.

MMF

Tursku


Input: Ako Erdogan i MMF postignu kompromis, MMF bi trebalo da u ekonomiju ubrizga između 10 i 20 milijardi dolara.

Erdogan

MMF

MMF


Input: Međutim, aranžman bi podrazumevao i restrukturiranje ekonomije, što bi moglo da bude bolno za mala preduzeća i sindikate.


Input: Strah od "gorke pilule" MMF-a podelio je poslovna udruženja.

MMF-a


Input: Uticajna Asocijacija turskih industrijalaca i poslovnih ljudi (TUSIAD), kao i bankarski sektor, pozivaju na hitan aranžman sa MMF.

Asocijacija turskih industrijalaca i poslovnih ljudi

TUSIAD

MMF


Input: Izvoznici, na drugoj strani, strahuju od posledica tog "izvlačenja".


Input: "Nama treba novac od MMF-a, ali ovo je ozbiljno pitanje i ne može se raditi preko kolena", izjavio je Mehmet Bujukekši, predsednik Turske skupštine izvoznika (TIM).

MMF-a

Turske skupštine izvoznika

TIM

Mehmet Bujukekši


Input: Umesto pomoći MMF, Turska je predložila paket podsticajnih mera prošle nedelje, sa ciljem otvaranja novih 500.000 radnih mesta, kao i radi podrške investicijama u siromašnije delove zemlje i davanja poreskih olakšica investitorima.

MMF

Turska


Input: Nije jasno da li taj paket sam za sebe može da izleči probleme turske ekonomije.


Input: Predsednik Konfederacije mladih biznismena Turske Hazim Sesli pozdravio je podsticajni paket, ali je rekao da vidi prepreke na putu, ako ne bude aranžmana sa MMF-om.

Konfederacije mladih biznismena Turske

MMF-om

Hazim Sesli


Input: "Sa novim paketom stimulativnih mera, pojavila se pozitivna klima na domaćim tržištima.


Input: Sada se nadamo skorom aranžmanu sa MMF, koji će tu pozitivnu atmosferu proširiti na međunarodna tržišta," rekao je Sesli.

MMF

Sesli


Input: "Posle 14 meseci dugih razgovora između vlade i MMF, sada je potrebno ove pregovore uspešno okončati što pre."

MMF


Input: Bosna i Hercegovina uvodi PDV

Bosna i Hercegovina


Input: Novi porez na dodatu vrednost (PDV) u Bosni i Hercegovini, koji stupa na snagu u januaru, doneće, kako se očekuje, oko 75 miliona evra u državnu kasu.

Bosni i Hercegovini


Input: Potrošači se u međuvremenu pripremaju za uticaj mogućeg povećanja cena.


Input: Počevši od 1. januara na robu će se plaćati PDV.


Input: Od 1. januara 2006. godine Bosna i Hercegovina (BiH) će uvesti porez na dodatu vrednost (PDV) sa jedinstvenom stopom od 17 odsto.

Bosna i Hercegovina

BiH


Input: Kao rezultat toga BiH više neće biti jedina zemlja u Evropi koja nema takvu vrstu poreza.

BiH

Evropi


Input: Očekuje se da će uvođenje poreza doneti državnom budžetu dodatnih 75 miliona evra i smanjiti ilegalnu trgovinu.


Input: Do uvođenja poreza dolazi posle energične javne debate tokom koje su opozicione stranke i radnički sindikati osporavali ideju o jedinstvenoj poreskoj stopi.


Input: Neki su tvrdili da bi određene osnovne životne namirnice -- kao što su hleb, mleko, lekovi i knjige -- trebalo da budu oslobođene poreza.


Input: Sindikat poslodavaca Republike Srpske (RS) vodio je kampanju za uvođenje dve stope PDV-a, u skladu sa praksom koja postoji u mnogim evropskim zemljama.

Sindikat poslodavaca Republike Srpske

RS


Input: Vlada i predstavnici međunarodne zajednice su međutim uvereni da će jedinstvena poreska stopa sprečiti zloupotrebu PDV-a.


Input: Bosanci se pripremaju za uticaj izmene, za koju mnogi ekonomski eksperti očekuju da će izazvati povećanje cena do 20 procenata.

Bosanci


Input: Glavni udarac ovih povećanja najviše će osetiti siromašni i oni u nepovoljnom položaju, a visoki predstavnik Pedi Ešdaun poziva vlasti da preduzmu korake za ublažavanje tog efekta.

Pedi Ešdaun


Input: "PDV će stvoriti haos u prvih nekoliko meseci, kao i u drugim zemljama sveta, i zato bi bilo dobro da vlada pripremi neke mehanizme kako bi zaštitila siromašne", rekao je Ešdaun.

Ešdaun


Input: Vlasti u dva entiteta BiH predvidele su da će za smanjenje uticaja PDV-a biti utrošeno oko 25 miliona evra, ali lideri sindikata misle da to nije dovoljno.

BiH


Input: "Ako zaista žele da pomognu ljudima da prežive PDV bilo bi bolje da poslanici i ministri smanje svoje lične dohotke i dodatne plate", izjavio je predsednik Konfederacije sindikata RS Obrad Belenzada.

Konfederacije sindikata RS

Obrad Belenzada


Input: Veće ministara BiH predložilo je da se novine i knjige oslobode ekstra poreza, zbog upozorenja izdavača da neće moći da ostanu u poslu zbog dodatnog smanjenja ionako male prodaje.

Veće ministara BiH


Input: Međutim, Evropska komisija je zauzela neodređen stav u pogledu takvog izuzeća, insistirajući da ne treba menjati ništa u konceptu PDV-a.

Evropska komisija


Input: U međuvremenu, centralna vlada savetovala je entitetske administracije da formiraju timove čiji će zadatak biti kontrola cena nakon uvođenja PDV-a i sprečavanje kompanija da ostvaruju nezakonit profit.


Input: Za sada je takav tim formiran u Federaciji BiH.

Federaciji BiH


Input: U RS, međutim, ministarstvo trgovine tvrdi da još uvek nije dobilo nikakvo zvanično obaveštenje iz Sarajeva i da je o toj ideji čulo preko medija.

RS

Sarajeva


Input: Bivši bugarski šef policije odrekao se imuniteta


Input: Bivši bugarski ministar unutrašnjih poslova Rumen Petkov pozvao je da se istraže optužbe da se sastajao sa bosovima organizovanog kriminala 2006. godine da bi razgovarao o preraspodeli lokalnog tržišta droge.

Rumen Petkov


Input: Bivši bugarski ministar unutrašnjih poslova Rumen Petkov odrekao se poslaničkog imuniteta.

Rumen Petkov


Input: Bivši bugarski ministar unutrašnjih poslova Rumen Petkov rekao je u sredu (24. novembra) da je spreman da se odrekne imuniteta koji mu pripada kao poslaniku u parlamentu da bi tužilaštvo moglo da istraži njegovu navodnu umešanost u trgovinu drogom.

Rumen Petkov


Input: "Uradiću to kako bih omogućio da se otkrije cela istina", rekao je on u intervjuu privatnoj televiziji bTV iz Sofije.

bTV

Sofije


Input: Petkov, inače visoki funkcioner Bugarske socijalističke partije (BSP), imenovan je za ministra unutrašnjih poslova u tročlanoj koaliciji socijalističke vlade koja je preuzela vlast u zemlji posle parlamentarnih izbora u junu 2005, kada nije bilo ubedljivog pobednika.

Petkov

Bugarske socijalističke partije

BSP


Input: Podneo je ostavku u aprilu 2008. pošto je otkriveno da se 2006. sastao sa mafijaškim bosovima Plamenom Galevim i Angelom Hristovim, čuvenom "Braćom Galev", iako nisu u srodstvu.

Plamenom Galevim

Angelom Hristovim

Braćom Galev


Input: U to vreme, ti ozloglašeni biznismeni iz grada Dupnica, na jugozapadu Bugarske, bili su pod istragom zbog utaje poreza i trgovine narkoticima.

Dupnica

Bugarske


Input: Ta otkrića dovela su do spekulacija u lokalnim medijima da je svrha tog, kako ga Petkov opisuje, "radnog sastanka", bila da se dvojica mafijaša ubede da prestanu da ubijaju pripadnike protivničke mafijaške grupe pred ulazak Bugarske u EU u januaru 2007.

Petkov

Bugarske

EU


Input: Sastanak je priredio i prisustvovao mu tadašnji tajni agent Aleksej Petrov, koji je kasnije postao savetnik bivšem šefu Državne agencije za nacionalnu bezbednost (DANS) i na tom mestu je bio do prošle godine, kada je strpan u zatvor u okviru antimafijaške policijske operacije "Oktopod", koja nije povezana sa događajima zbog kojih je Petkov podneo ostavku.

Aleksej Petrov

Petkov

Državne agencije za nacionalnu bezbednost

DANS

Oktopod


Input: Petrov, za koga se veruje da poseduje akcije u jednom osiguravajućem društvu i drugim privatnim firmama, pušten je i stavljen u kućni pritvor prošlog meseca, pošto je sud u Sofiji ublažio krivičnu prijavu za organizovani kriminal koja je protiv njega podneta.

Petrov

Sofiji


Input: Prošle nedelje, aktuelni ministar unutrašnjih poslova Cvetan Cvetanov i šef bugarske uprave carina Vanjo Tanov izneli su tvrdnju da je stvarna svrha sastanka iz 2006. bila da se razgovara o preraspodeli na bugarskom ilegalnom tržištu narkotika.

Cvetan Cvetanov

Vanjo Tanov


Input: Tanov, koji se nekada nalazio na čelu jedinice za borbu protiv organizovanog kriminala, tvrdi da je Petkov postigao dogovor sa biznismenima iz Dupnice kojim je definisan delokrug njihovog rada i koji je utvrdio ono što će pripasti Zlatomiru Ivanovu, zvanom "Beretka", još jednoj važnoj ličnosti iz bugarskog podzemlja.

Tanov

Petkov

Zlatomiru Ivanovu

Beretka

Dupnice


Input: On i Cvetanov su, međutim, takođe rekli da su svi zapisnici sa sastanka između Petkova i braće Galev uništeni.

Cvetanov

Petkova

braće Galev


Input: Bugarski mediji napominju da će, ako ne postoje čvrsti dokazi o njihovim tvrdnjama, biti izuzetno teško ustanoviti istinu o razgovoru bivšeg ministra policije sa "braćom".

braćom


Input: U utorak, Volen Siderov, vođa nacionalističke partije Ataka, koji se trenutno nalazi na čelu parlamentarnog odbora koji nadgleda rad DANS-a, uputio je pismo glavnom tužiocu Borisu Velčevu u kome od njega traži da zahteva skidanje imuniteta Petkovu kako bi mogao da bude procesuiran.

Volen Siderov

Borisu Velčevu

Petkovu

Ataka

DANS-a


Input: Napominjući da je voljan da se dobrovoljno odrekne imuniteta, bivši ministar unutrašnjih poslova u sredu je ustvrdio da je žrtva kampanje koja ima za cilj da skrene pažnju javnosti sa stvarnih problema sa kojima se Bugarska suočava.

Bugarska


Input: Petkov je optužbe Cvetanova i Tanova nazvao "apsolutnim lažima i klevetama" i rekao da planira da obojicu tuži zbog klevete.

Petkov

Cvetanova

Tanova


Input: On je takođe rekao da je poslao zahtev Velčevljevoj kancelariji u kome ga je pozvao da naredi istragu o optužbama protiv njega.

Velčevljevoj


Input: Moldavci ponovo glasaju

Moldavci


Input: Česti izbori u prošlosti nisu doneli rešenje za političku krizu u Moldaviji.

Moldaviji


Input: Da li će izbori u nedelju, treći za manje od dve godine, doneti promenu?


Input: U Moldaviji se u nedelju (28. novembra) održavaju prevremeni parlamentarni izbori.

Moldaviji


Input: Parlamentarni izbori u Moldaviji u nedelju (28. novembra) biće treći po redu u poslednjih 20 meseci.

Moldaviji


Input: Ta zemlja je u političkoj krizi od aprila 2009, pošto parlament nije uspeo da izabere predsednika.


Input: Na poslednjim izborima, održanim u julu, proevropske stranke dobile su većinu, ali nedovoljnu da obezbede pobedu svog predsedničkog kandidata.


Input: Nacionalni referendum u septembru o davanju građanima prava da biraju predsednika direktnim glasanjem na izborima propao je zbog male izlaznosti.


Input: Moldavci su umorni i zbunjeni.

Moldavci


Input: Prema istraživanjima Instituta za javnu politiku, više od 20 odsto stanovništva već je odlučilo da u nedelju ne izlazi na glasanje.

Instituta za javnu politiku


Input: "Više neću da ih slušam", kaže 42-godišnji inženjer Igor Kojokaru, koji živi u Hancestiju.

Igor Kojokaru

Hancestiju


Input: "U Moldaviji ljudi dvadeset godina čekaju na bolji život.

Moldaviji


Input: Stranke uvek obećavaju i svaki put nas iznevere i ostave da živimo u siromaštvu."


Input: Kako bi prebrodila apatiju i povećala svest građana o izborima, Centralna izborna komisija (CIK) organizovala je specijalan događaj: Sajam političkih stranaka, u centru Kišinjeva 21. novembra, na kome su glasači imali priliku da lično porazgovaraju sa kandidatima.

Centralna izborna komisija

CIK

Sajam političkih stranaka

Kišinjeva


Input: "Dobro je što su izašli da ljudima daju više informacija", kaže Valentina Bolokan (52) iz Kišinjeva, majka troje dece.

Valentina Bolokan

Kišinjeva


Input: "Međutim, na listi je gotovo 40 kandidata i većina su novi ljudi.


Input: Morala bih da dam otkaz i ostavim decu i provedem mesec dana da proučim i shvatim ko šta radi."


Input: Moldavska politička scena podeljena je u dva velika tabora: proevropski i proruski.


Input: Mediji su podeljeni po sličnoj liniji: neki podržavaju Komunističku partiju, dok drugi forsiraju kandidate Saveza za evropsku integraciju Moldavije.

Komunističku partiju

Saveza za evropsku integraciju Moldavije


Input: "Pred kraj kampanje politička podeljenost i pristrasnost medija postaje itekako vidljiva," kaže privremeni direktor Centra za nezavisno novinarstvo i šef monitoringa izborne kampanje Nadin Gogu.

Centra za nezavisno novinarstvo

Nadin Gogu


Input: "Veoma je komplikovano za publiku, jer moraju da gledaju različite TV kanale da bi razumeli vesti."


Input: Moldavske nevladine organizacije takođe aktivno učestvuju u predizbornom procesu.


Input: "Mi objavljujemo imena kandidata koji su ranije obavljali javne funkcije i bili optuženi za korupciju ili nisu propisno prijavili imovinu koju su lično stekli dok su imali pristup javnim sredstvima", kaže Petru Makovej iz Građanske inicijative za čisti parlament.

Petru Makovej

Građanske inicijative za čisti parlament


Input: "Spisak je prilično dug i želeli bismo da sve političke stranke imaju jasan stav o takvim političarima.


Input: U svakoj drugoj zemlji to bi bio veliki medijski skandal, ali ne i u Moldaviji", kaže on.

Moldaviji


Input: I međunarodna zajednica posmatra politički proces, a EU i Sjedinjene Države daju podršku demokratskim snagama u zemlji.

EU

Sjedinjene Države


Input: Prošle nedelje, američki Senat doneo je rezoluciju kojom se odaje priznanje demokratskim postignućima Moldavije i izražava podrška slobodnim i transparentnim izborima.

Senat

Moldavije


Input: "Moldavija je uspela da se izbori sa nizom velikih ekonomskih i političkih izazova da bi održala ove izbore; uspeh izbora je važan, ne samo za Moldaviju, već i za region u celini", rekao je demokratski senator iz Masačusetsa Džon Keri.

Moldavija

Moldaviju

Masačusetsa

Džon Keri


Input: "Nadam se da će moldavski narod 28. novembra imati izbore prema najvišim demokratskim standardima, koji će dovesti do formiranja vlade koja će biti u stanju da nastavi sa potrebnim reformama."


Input: Neki političari su se, međutim, već žalili na nepravilnosti, a neki su prijavili i otmice i jednu nameštenu automobilsku nesreću.


Input: "Društvo je veoma napeto i vlada bi trebalo da bude apsolutno pripremljena na svaki izazov", kaže Igor Botan, šef Udruženja za učestvovanje u demokratiji.

Igor Botan

Udruženja za učestvovanje u demokratiji


Input: Za ukupno 101 mesto u parlamentu bori se dvadeset partija i 19 nezavisnih kandidata.


Input: Prema rezultatima najnovijih istraživanja, pet ili šest stranaka imaju realne izglede da se domognu tih mesta.


Input: Ešdaunova kancelarija okreće se tranziciji

Ešdaunova


Input: Pedi Ešdaun je saopštio planove za početak prenošenja širokih ovlašćenja u Bosni i Hercegovini na lokalne i institucije EU.

Pedi Ešdaun

Bosni i Hercegovini

EU


Input: "Zadovoljan sam što smo sada u fazi u kojoj možemo početi planiranje prenosa ovlašćenja institucijama BiH i stalnim institucijama međunarodne zajednice", izjavio je visoki predstavnik Pedi Ešdaun.

BiH

Pedi Ešdaun


Input: Visoki predstavnik u Bosni i Hercegovini (BiH) Pedi Ešdaun izjavio je u ponedeljak (22. avgusta) da će početi prebacivanje svojih dalekosežnih ovlašćenja na lokalne i institucije EU, dok ova balkanska zemlja napreduje na svom putu ka integraciji u Uniju.

Bosni i Hercegovini

BiH

Pedi Ešdaun

EU

Uniju


Input: U sklopu tranzicije Kancelarija visokog predstavnika (OHR) proći će proces restrukturiranja koji će na kraju dovesti do zamene OHR-a Kancelarijom specijalnog predstavnika EU (EUSR).

Kancelarija visokog predstavnika

OHR

OHR-a

Kancelarijom specijalnog predstavnika EU

EUSR


Input: Taj korak rezultat je preporuka koje je dao Savet za implementaciju mira (PIC) na svom junskom sastanku u Sarajevu i "konstantnog napretka koji BiH ostvaruje na putu od stabilizacije mira ka evropskoj integraciji", objašnjeno je u saopštenju OHR-a.

Savet za implementaciju mira

PIC

OHR-a

Sarajevu

BiH


Input: OHR je uspostavljen u decembru 1995. godine kao privremena misija zadužena za implementaciju civilnih aspekata Dejtonskog mirovnog sporazuma, kojim je okončan sukob u BiH 1992 - 1995.

OHR

Dejtonskog mirovnog sporazuma

BiH


Input: Visoki predstavnik, najviši izaslanik međunarodne zajednice u zemlji, ima široka ovlašćenja koja mu omogućavaju da nameće odluke i zakone.


Input: On može da smenjuje čak i najviše zvaničnike, ukoliko smatra da opstruiraju mirovni proces u BiH.

BiH


Input: "Zadovoljan sam što smo sada u fazi u kojoj možemo početi planiranje prenosa ovlašćenja institucijama BiH i stalnim institucijama međunarodne zajednice kao što su EUSR i Evropska komisija, kao što je bio slučaj i u drugim zemljama u oporavku", rekao je Ešdaun, navodi se u saopštenju OHR-a.

BiH

EUSR

Evropska komisija

OHR-a

Ešdaun


Input: BiH je sada na pragu razgovora sa EU o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju i učešća u programu NATO-a Partnerstvo za mir, ukazao je OHR.

BiH

EU

NATO-a

OHR

Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju

Partnerstvo za mir


Input: Koliko brzo će se koraci sprovoditi tokom procesa tranzicije zavisiće od stvarnog napretka u BiH i sposobnosti institucija da poguraju reforme, dodaje se u saopštenju.

BiH


Input: Ešdaun planira sastanke sa osobljem svih glavnih kancelarija OHR-a kako bi objasnio plan tranzicije.

Ešdaun

OHR-a


Input: Pored glavne kancelarije u Sarajevu, OHR takođe ima terenske kancelarije u Banja Luci, Mostaru, Brčkom, Tuzli i sedam drugih gradova u BiH.

Sarajevu

Banja Luci

Mostaru

Brčkom

Tuzli

BiH

OHR


Input: Broj službenika OHR-a smanjen je za više od trećine od svog maksimuma iz 2002. godine, istakla je Ešdaunova kancelarija, ukazujući takođe na smanjenje u iznosu preko 4 miliona evra u svom budžetu za 2005. godinu, koji iznosi manje od 17 miliona evra.

OHR-a

Ešdaunova


Input: Predlog za 2006. doneće dodatno smanjenje budžeta OHR-a na ispod 14 miliona evra.

OHR-a


Input: Poslednja tačka tranzicije, zaključila je Ešdaunova kancelarija, "biće važna prekretnica u razvoju BiH -- tačka na kojoj BiH u potpunosti preuzima svoju sudbinu u sopstvene ruke i odlučno se pomera napred ka većoj integraciji u EU".

Ešdaunova

BiH

BiH

EU


Input: Nauka i tehnologija: Majkrosoft otvorio centar u Atini

Majkrosoft


Input: Bil Gejts je boravio u Atini povodom otvaranja novog "inovativnog centra" tog softverskog giganta.

Bil Gejts

Atini


Input: Takođe ove nedelje: predsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić otvorio svoj blog.

Predsedništva BiH

Željko Komšić


Input: Osnivač Majkrosofta Bil Gejts dolazi na sastanak sa grčkim premijerom Kostasom Karamanlisom u njegovom kabinetu u palati Maksimos u Atini.

Majkrosofta

Bil Gejts

Kostasom Karamanlisom

Maksimos

Atini


Input: Osnivač Majkrosofta Bil Gejts boravio je u ponedeljak (28. januar) u Atini povodom otvaranja novog "inovativnog centra".

Majkrosofta

Bil Gejts

Atini


Input: Objekat se nalazi u centru Atine, a pružaće podršku grčkoj akademskoj zajednici i softverskoj industriji i nuditi program obuke.

Atine


Input: Predsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić otvorio je svoj blog na adresi www.zeljkokomsic.blogger.ba, izvešteno je u petak (25. januar).

Predsedništva Bosne i Hercegovine

Željko Komšić


Input: Njegov prvi tekst na blogu bio je vezan za proceduru odobravanja državnog budžeta za 2008. godinu.


Input: Vorld Vižn Internešnal saopštio je u utorak (29. januar) da je poklonio 21 novi kompjuter i 25 novih monitora osnovnim i srednjim školama u srpskim selima Rtari i Kotraža.

Vorld Vižn Internešnal

Rtari

Kotraža


Input: Donacija je deo programa Vorld Vižn Internešnala sa ciljem da se unapredi život u selima u periodu od godinu dana.

Vorld Vižn Internešnala


Input: Hrvatski geolozi su, zajedno sa kolegama iz Sjedinjenih Država, Italije i Velike Britanije, otkrili da se Hrvatska približava Italiji za 4 milimetra godišnje.

Sjedinjenih Država

Italije

Velike Britanije

Hrvatska

Italiji


Input: Ako se taj trend nastavi, Hrvatska i Italija spojiće se za oko 50 do 70 miliona godina, što će dovesti do nestanka Jadranskog mora.

Hrvatska

Italija

Jadranskog mora


Input: Univerzitet Svetog Ćirila i Metodija u Skoplju otvoriće četiri odeljenja -- za studije kompjuterskih nauka, poslovne administracije, diplomatije i poljoprivrede -- u Abu Dabiju, u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.

Univerzitet Svetog Ćirila i Metodija u Skoplju

Abu Dabiju

Ujedinjenim Arapskim Emiratima


Input: Očekuje se da će upis studenata početi sledeće školske godine.


Input: Ministri evrozone postigli dogovor o fondu finansijske pomoći

evrozone


Input: Ministri finansija 17 zemalja članica EU koje koriste evro postigli su dogovor o stalnom mehanizmu pomoći.

EU


Input: Sa fondom pomoći od 500 milijardi evra rešavaće se problemi dužničkih kriza.


Input: Ministri finansija evrozone dogovorili su se u ponedeljak (14. februara) da će stalni fond za ekonomsku pomoć, koji će biti uspostavljen unutar grupe 17 zemalja u 2013. godini, imati ukupno 500 milijardi evra.

evrozone


Input: Mehanizmom evropske stabilnosti (ESM), kako će se zvati novi sistem za pomoć državama članicama u finansijskim nedaćama, zameniće se trogodišnji Instrument evropske finansijske stabilnosti (EFSF), koji je stupio na snagu u junu 2010. godine.

Mehanizmom evropske stabilnosti

Instrument evropske finansijske stabilnosti

EFSF

ESM


Input: I pored ukupnog iznosa od 440 milijardi evra, efektivni kapacitet pozajmljivanja EFSF-a ograničen je na samo oko 250 milijardi evra, jer ostatak iznosa mora da se zadrži kako bi njegov kreditni rejting AAA ostao nepromenjen i da bi se osiguralo da troškovi pozajmljivanja ostanu mali.

EFSF-a


Input: Trenutno zemlje evrozone mogu da dobiju podršku i u okviru Mehanizma evropske finansijske stabilnosti (EFSM), koji iznosi ukupno 60 milijardi evra i koji je garantovan budžetom EU.

evrozone

EU

Mehanizma evropske finansijske stabilnosti

EFSM


Input: Govoreći posle sastanka ministara finansija u Briselu u ponedeljak, luksemburški premijer Žan-Klod Junker, predsedavajući evrozone, izjavio je novinarima da će celokupna suma dogovorena tokom razgovora biti na raspolaganju za pozajmljivanje zemljama članicama koje su u problemima.

Briselu

Žan-Klod Junker

evrozone


Input: "Već smo se složili o obimu kapaciteta pozajmljivanja ESM-a", rekao je on, objašnjavajući da će taj iznos biti predmet "redovne revizije, najmanje svake dve godine".

ESM-a


Input: Junker je takođe izrazio uverenje da će 500 milijardi evra biti dovoljno da se pomogne sve većem broju ekonomija evrozone kojima je možda potrebna pomoć.

Junker

evrozone


Input: "Mislim da će to biti dovoljno", rekao je on.


Input: Osim zemalja evrozone, ESM će takođe dobiti sredstva od MMF-a i verovatno od dobrovoljnih priloga ostalih zemalja EU koje se još nisu pridružile grupi država koje koriste evro.

evrozone

ESM

MMF-a

EU


Input: Mada je naveo da još nije razgovarano sa MMF-om o njegovom doprinosu novom fondu za pomoć, komesar EU za ekonomska i monetarna pitanja Oli Ren ukazao je da bi preko 250 miliona evra moglo da dođe od te finansijske institucije sa sedištem u Vašingtonu.

MMF-om

EU

Oli Ren

Vašingtonu


Input: "Nepisani sporazum sa MMF-om je da može da bude 50 centi do jednog evra koje Evropljani sami daju za takve operacije, kao što je, na primer, bilo u slučaju Grčke i Irske", rekao je Ren.

MMF-om

Evropljani

Ren

Grčke

Irske


Input: Junker je, međutim, jasno stavio do znanja da dogovor od ponedeljka nije konačan, jer su potrebni dalji razgovori o dubljim ekonomskim reformama u evrozoni.

Junker

evrozoni


Input: Zemlje članice takođe će morati da razgovaraju o predlogu za "pakt konkurentnosti", koji su ranije ovog meseca iznele Francuska i Nemačka, u zamenu za svoju podršku sporazumu o ESM finansiranju.

Francuska

Nemačka

ESM


Input: "Ništa nije dogovoreno dok se sve ne dogovori", ukazao je Junker.

Junker


Input: Nedavno izloženom francusko-nemačkom idejom navodno se poziva na ograničenja za plate i troškove, harmonizaciju računovodstvene politike za korporativni porez i produženje starosne granice za odlazak u penziju.


Input: Te ideje su izazvale kritike ostalih zemalja članica evrozone.

evrozone


Input: "Skoro svi podržavaju poboljšanje konkurentnosti, ali kako to uraditi?", zapitao se u ponedeljak finski ministar finansija Jirki Katainen.

Jirki Katainen


Input: "Nisam siguran da je francusko-nemački predlog najbolji način."


Input: Očekuje se da će pakt biti objavljen na specijalnom samitu lidera 17 zemalja članica evrozone 11. marta.

evrozone


Input: Posle njega će možda uslediti sastanak ministara finansija deset dana kasnije, uoči prolećnog samita EU 24. i 25. marta, kada se očekuje da će biti postignut konačni dogovor o sveobuhvatnom paketu.

EU


Input: Vlada Srbije u krizi

Vlada Srbije


Input: Napetost između dve najjače stranke u vladajućoj koaliciji mogla bi da dostigne vrhunac.


Input: Politički sukob u srpskoj vladajućoj koaliciji mogao bi da znači vanredne izbore.


Input: Posle nekoliko dana ozbiljnih optužbi koje su razmenjene unutar vladajuće koalicije, srpski premijer Mirko Cvetković pokrenuo je u ponedeljak (14. februara) postupak smene svog zamenika Mlađana Dinkića.

Mirko Cvetković

Mlađana Dinkića


Input: Cvetković je izjavio na konferenciji za novinare da vlada nije u stanju da funkcioniše zbog unutrašnjih sukoba i da on želi da smeni "one članove kabineta koji uništavaju reputaciju vlade".

Cvetković


Input: Državni sekretar ministarstva finansija Slobodan Ilić i ministarka za Nacionalni investicioni plan Verica Kalanović takođe će biti razrešeni svojih dužnosti.

ministarstva finansija

Slobodan Ilić

Verica Kalanović

Nacionalni investicioni plan


Input: Parlament će glasati o njihovoj smeni.


Input: Sukob između Demokratske stranke predsednika Borisa Tadića i Dinkićevog G17 Plus čini trenutnu vladu nestabilnom.

Demokratske stranke

G17 Plus

Borisa Tadića

Dinkićevog


Input: Vladajuća koalicija ima slabu većinu u parlamentu i, uz pomoć opozicije, Dinkićevih 24 poslanika ne bi imalo poteškoća da je sruši.

Dinkićevih


Input: Dinkić je rekao na konferenciji za novinare da će poštovati odluku premijera i da će njegova stranka ostati u vladi -- ali, dodao je, vlada obavlja loš posao i treba da prođe kroz ozbiljne promene.

Dinkić


Input: G17 Plus je tokom vikenda izdao saopštenje u kojem se navodi da se odluke važne za državu ne donose na sednicama vlade, nego ih donose određeni bliski Tadićevi saradnici, "koji nemaju javnu ili političku odgovornost".

G17 Plus

Tadićevi


Input: Demokrate su žestoko uzvratile.

Demokrate


Input: Cvetković je optužio svog zamenika, koji je zadužen za ekonomiju, da je odgovoran za visoku nezaposlenost, koja trenutno iznosi oko 20 odsto.

Cvetković


Input: Analitičari u Beogradu kažu da će unutrašnji sukob ugroziti reforme i nove strane investicije.

Beogradu


Input: "Reforme koje su potrebne Srbiji zahtevaju vladu sa stabilnom većinom, unutrašnju harmoniju i jasnu viziju -- ova vlada ne ispunjava nijedan od tih preduslova", kaže analitičar Dejan Vuk Stanković za SETimes.

Srbiji

Dejan Vuk Stanković

SETimes


Input: Srbija je na ivici vanrednih izbora, jer je opstanak vladajuće koalicije "neiskrena odluka", rekao je on.

Srbija


Input: "Stranke sadašnje vlade čekaju da Srbija postane kandidat za članstvo u EU i da prodaju telekomunikacionu kompaniju Telekom Srbija, što će onda pokušati da iskoriste na sledećim izborima.

Srbija

EU

Telekom Srbija


Input: Međutim, postavlja se pitanje da li će to ostvariti, jer je ovaj sukob između Demokratske stranke i G17 Plus žestok", rekao je on.

Demokratske stranke

G17 Plus


Input: Marko Blagojević iz Centra za slobodne izbore i demokratiju se slaže.

Marko Blagojević

Centra za slobodne izbore i demokratiju


Input: On kaže da su se previranja u vladi poklopila sa propustom vlade da usvoji zakon o finansiranju političkih stranaka.


Input: "Ne mogu odlučno da tvrdim da je to uzrok sukoba unutar vlade.


Input: Međutim, interesantan detalj je to što je zakon povučen dva puta sa dnevnog reda vlade, a to je važan zakon na putu Srbije ka EU", rekao je Blagojević za SETimes.

Srbije

EU

SETimes

Blagojević


Input: Turska počinje strategiju "blagog uticaja" na Balkanu

Turska


Input: Turska se sprema da preuzme veću ulogu na Balkanu.

Turska

Balkanu


Input: Turski ministar Ahmet Davutoglu namerava da proširi spoljnu politiku Turske na Balkanu.

Ahmet Davutoglu

Turske

Balkanu


Input: Krajem prošlog meseca, ministar inostranih poslova Ahmet Davutoglu prisustvovao je neformalnom sastanku Procesa saradnje jugoistočne Evrope (SEECP), koji je okupio 12 ključnih regionalnih aktera u Budvi, u Crnoj Gori.

Ahmet Davutoglu

Procesa saradnje jugoistočne Evrope

SEECP

Budvi

Crnoj Gori


Input: Razgovori su uključivali i turski cilj da se zemlja bavi balkanskim problemima i bolje sarađuje sa regionom, rekao je Davutoglu.

Davutoglu


Input: "Prošle godine je bilo vrlo važnih događaja, a najozbiljniji procesi su pred nama", rekao je Davutoglu tokom svoje posete Budvi.

Davutoglu

Budvi


Input: Ministar inostranih poslova je posle sastanka otišao u Bosnu i Hercegovinu (BiH), gde se sastao sa srpskim i hrvatskim liderima.

Bosnu i Hercegovinu

BiH


Input: "Turska bi bila sretna samo da više doprinese i posreduje u bilateralnim razgovorima između balkanskih zemalja", izjavio je za SETimes Gejbula Ramazanoglu, savetnik premijera Redžepa Tajipa Erdogana.

Turska

SETimes

Gejbula Ramazanoglu

Redžepa Tajipa Erdogana


Input: "Imamo ozbiljnu strategiju za Balkan", rekao je Ramazanoglu.

Balkan

Ramazanoglu


Input: "Ovaj region je među glavnim prioritetima naše spoljne politike."


Input: Mada se angažovanje Turske u regionu pozdravlja u većem delu Balkana, diplomate iz Ankare pokušavaju da analiziraju narednu strategiju Turske za Balkan.

Turske

Balkana

Ankare

Turske

Balkan


Input: "Želimo da proširimo svoju politiku na celokupan Balkan, i politički i ekonomski", kaže dugogodišnji ambasador Ali Engin Oba, koji je obavljao dužnosti i u bivšoj Jugoslaviji, opisujući misiju Turske kao "blagi uticaj".

Balkan

Jugoslaviji

Turske

Ali Engin Oba


Input: "Turska nije imala uticaj [koji sada ima] nakon raspada Jugoslavije, ali sa Davutogluovim angažmanom počeli smo ponovo efektivnu politiku na Balkanu", rekao je Oba za SETimes.

Turska

Jugoslavije

Balkanu

Davutogluovim

Oba

SETimes


Input: "Ekonomske veze, očuvanje raznih razlika i bezbednost za sve" su diplomatski ciljevi Ankare na Balkanu, rekao je Gurkan Zengin, autor knjige HOCA [Učitelj], oko uticaja Davutoglua na tursku spoljnu politiku.

Ankare

Balkanu

Gurkan Zengin

Davutoglua

HOCA

Učitelj


Input: Zengin misli da je Turska spremna da doprinese zemljama u regionu svojim balansiranim inicijativama i posredovanjem.

Zengin

Turska


Input: Dušan Reljić, nemački analitičar za međunarodne odnose i bezbednost, takođe se slaže da bi, ako Ankara podstakne dolazak novih turskih investitora na zapadni Balkan, Turska mogla ponovo trajno da se etablira u regionu.

Dušan Reljić

Ankara

Balkan

Turska


Input: "Politički će region nastaviti pre svega da se okreće SAD-u, EU i Rusiji za podršku", rekao je on za SETimes.

SAD-u

Rusiji

EU

SETimes


Input: "Razlog je to što integraciju u EU i NATO, što je regionu politički potrebno, kao i osiguravanje energetske bezbednosti, Turska ne može da pruži."

EU

NATO

Turska


Input: Reljić, međutim, ukazuje da se Turska i dalje nalazi među manje važnim ekonomskim partnerima u regionu -- još uvek dominiraju zemlje EU i Rusija.

Reljić

Turska

Rusija

EU


Input: "Pretpostavljam da će budućnost turskog prisustva biti odlučujuća za sveukupnu ulogu koju ta zemlja može da igra u regionu, koji trenutno traži nove investicije", dodao je on.


Input: Privatizacija u zemljama jugoistočne Evrope


Input: Privatizacija se smatra važnim delom reformi u jugoistočnoj Evropi sa snažnim potencijalom da utiče na ekonomski rast.

Evropi


Input: U situaciji u kojoj je većina državnih firmi već privatizovana osim komunalnih službi, međutim, izgledi za budući rast zavisiće od novih poslova i razvoja postojećeg privatnog sektora.


Input: Southeast European Times razmatra osobine i perspektive tog procesa.

Southeast European Times


Input: Strani konzorcijum je za rekordnih 1,2 milijarde evra kupio 40 odsto deonica Mobiltela, najvećeg operatera mobilne telefonije u Bugarskoj.

Mobiltela

Bugarskoj


Input: Da li je proces privatizacije još uvek jedan od najvažnijih elemenata ekonomskih reformi u zemljama jugoistočne Evrope (JIE)?

jugoistočne Evrope

JIE


Input: Neki zaključci o tome pojavljuju se u studiji koju je uradila EBRD, naslovljenoj "Jugoistočna Evropa u žiži", koja je nedavno objavljena kao knjiga.

EBRD

Jugoistočna Evropa u žiži


Input: Izlazeći iz perioda vladavine režima u kojima naglasak nije bio na privatnoj svojini, većina zemalja u regionu su u poslednjih 12 godina na privatizaciju gledale kao na važan stub u procesu izgradnje tržišne ekonomije.


Input: Koristi od pokretanja dinamičnog procesa privatizacije itekako su dobro dokumentovane u ekonomskoj literaturi, a potvrđene su iskustvima zemalja u razvoju širom sveta.


Input: Privatizacija se smatra snagom koja pokreće bolju upotrebu ekonomije i sveopšte efikasnosti.


Input: Ona privlači svež kapital i jača savremenu, tržišnu vrstu upravljanja, praćenu odgovarajućim veštinama.


Input: Istovremeno, ona je potencijalni izvor značajnih državnih prihoda i dobar način da se kanališu direktne strane investicije u regionu.


Input: Ako se privatni sektor smatra glavnim pokretačem budućeg ekonomskog rasta u zemljama JIE, privatizacija bi se mogla smatrati:… uspehom.

JIE


Input: Iako je u svojoj početnoj fazi privatizacija verovatno pogoršala situaciju u vezi sa nezaposlenošću -- izazvavši otpuštanja iz kadrovima prezasićenih državnih preduzeća -- dugoročne koristi bile su značajne, sa povećanom stopom udela privatnog sektora u BDP, kao što to pokazuju podaci EBRD u tabeli ispod.

EBRD


Input: Kada se poredi udeo privatnog sektora u BDP-u 1995. i 2003. godine, možemo da ustanovimo da je pet zemalja u regionu na nivou od 60 % ili preko njega.


Input: Hrvatska je u februaru 2004. godine obelodanila planove o prodaji manjinskih paketa akcija u 823 preduzeća za godinu dana.

Hrvatska


Input: Država je takođe objavila da namerava da raspusti privatizaciono telo za tri meseca i da prenese sva preostala državna sredstva na centralnu administraciju.


Input: Bosna i Hercegovina (BiH) i Srbija i Crna Gora, koje su kasnije započele privatizaciju, u tom procesu su negde na sredini.

Bosna i Hercegovina

BiH

Srbija i Crna Gora


Input: One se brzo kreću ka okončanju "male" privatizacije.


Input: Na primer, sve državne mlekare u Srbiji trebalo je da budu privatizovane do juna 2004; većina ih je do sada prodata ili je o njihovoj prodaji postignut dogovor sa investitorima.

Srbiji


Input: U gotovo svim zemljama, privatizacija zemljišta -- gde je to bilo moguće -- prva je etapa u procesu privatizacije koja je počela i prva koja je okončana.


Input: Usledila je privatizacija kuća, prodavnica i malih službi.


Input: To se može smatrati uspešnom fazom.


Input: Indeks EBRD, sa ocenama od 1 do 4, daje visoke ocene "maloj" privatizaciji.

EBRD


Input: Gotovo sve zemlje ocenjene su sa između 4- i 4+.


Input: BiH i Srbija i Crna Gora dobile su "trojku jer su počele kasnije.

BiH

Srbija i Crna Gora


Input: Privatizacioni metodi u zemljama JIE imaju direktan uticaj na napore usmerene prema boljem strukturiranju preduzeća i povećanju efikasnosti.

JIE


Input: Široka lepeza metoda korišćena je u zemljama regiona.


Input: Albanija, Hrvatska, Makedonija i Rumunija izabrale su kao primaran metod kupovine akcija od strane rukovodstva, odnosno zaposlenih.

Albanija

Hrvatska

Makedonija

Rumunija


Input: Nasuprot tome, u BiH i Srbiji i Crnoj Gori uglavnom su korišćeni vaučeri.

BiH

Srbiji i Crnoj Gori


Input: Direktna prodaja bila je omiljen metod u Bugarskoj.

Bugarskoj


Input: Na Kosovu, još uvek nerešeni nacionalni i problemi statusa, kao i široka reforma institucija uslovili su da primarni metod privatizacije bude lizing preduzeća u društvenoj svojini na 99 godina.

Kosovu


Input: Strano učešće još jedan je važan faktor privatizacije.


Input: I tu ima mnogo uspešnih slučajeva.


Input: Na primer, najveća hrvatska farmaceutska kompanija, Pliva, prodala je svoju dansku filijalu Pliva Pharma Nordic kompaniji United Nordic Pharma, u vlasništvu islandske grupe Pharmaco.

Pliva

Pliva Pharma Nordic

United Nordic Pharma

Pharmaco


Input: U međuvremenu, konzorcijum koji čine ABN AMRO Capital, Citigroup Investments i nekoliko privatnih akcijskih fondova otkupio je paket od 40 odsto akcija Mobiltela, najvećeg operatera mobilne telefonije u Bugarskoj, za rekordnih 1,2 milijarde evra.

ABN AMRO Capital

Citigroup Investments

Mobiltela

Bugarskoj


Input: Preostale akcije vlasništvo su tri privatna austrijska investitora.


Input: U februaru 2004, Bugarska telekomunikaciona kompanija prodata je firmi Viva Ventures, filijali američkog akcijskog fonda Advent International.

Bugarska

Viva Ventures

Advent International


Input: Takođe je vredno pomenuti da je britanska pivara SABMiller kupila kontrolni paket - 81,1 odsto rumunske pivarske kompanije Aurora.

SABMiller

Aurora


Input: U međuvremenu, prodajom najveće albanske banke austrijskom kupcu, Tirana je napravila važan korak u svojim pokušajima da privatizuje strateške sektore svoje ekonomije.

Tirana


Input: Rađanje haosa iz smrti železnice


Input: Srbija danas podseća na voz koji stoji na signalu.

Srbija


Input: Niko ne zna kada će, i da li će ikada krenuti.


Input: Tračnice zarasle u korov, vagoni trunu na slepim kolosecima


Input: Sredinom šezdesetih godina prošlog veka, u vreme jevtine nafte, skoro svako preduzeće socijalističke Jugoslavije formiralo je svoj vozni park.

Jugoslavije


Input: Drumski saobraćaj se širio i jačao na račun železnice.


Input: Bila je to kratkovida politika.


Input: I dok su ozbiljne države sprovodile elektrifikaciju čak i na lokalnim deonicama, mi smo naše pruge zapustili.


Input: Verujem da je današnji haos u srpskom društvu, ali i u čitavom regionu, logična posledica smrti železnice.


Input: To se posebno odnosi na segment ekologije.


Input: U nekim predelima Švajcarske i Austrije zabranjen je saobraćaj za teretna vozila, pa se hladnjače i kamioni transportuju vozom.

Švajcarske

Austrije


Input: Nisu slučajno standard građana, i uopšte socijalna država, proporcionalni stepenu razvijenosti pružnog saobraćaja.


Input: To važi i za Rusiju čija je najveća snaga baš u moćnoj železničkoj mreži.

Rusiju


Input: Da nema pruga, Rusija – onolika kolika je – verovatno ne bi ni opstala.

Rusija


Input: Velika prostranstva jedne države na okupu drži železnica, a ne avioni.


Input: Koliko je železnica važna za opstanak i prosperitet najbolje se vidi na primeru SAD koje su, u isto vreme kada i Jugoslavija, krenule da guše železnicu, favorizujući avionski saobraćaj.

SAD

Jugoslavija


Input: Kada ne bi proizvodila ratove, Amerika bi odavno bankrotirala.

Amerika


Input: Za to vreme, u germanskom svetu, pruga stiže do svakog sela.


Input: Tračnice su krvotok jedne zemlje.


Input: Nije slučajno Musolini zahvaljujući brzim i tačnim vozovima neko vreme bio miljenik nacije.

Musolini


Input: Funkcionisanje velikih sistema, kao što su železnica i pošta, daje građanima osećaj sigurnosti.


Input: Uostalom, i Milošević je dobro znao da je stanje nacije proporcionalno stanju železnice.

Milošević


Input: Problem je bio u tome što je on „brze pruge“ koristio kao floskulu kojom je ratne kredite maskirao navodnim zajmom za Srbiju.

Srbiju


Input: Velika pljačka naroda u potpunosti je uspela.


Input: Otada svaka vlast u Srbiji primenjuje hipnozu kao nezamenljivo sredstvo u tretmanu građana.

Srbiji


Input: Zato ni sadašnja srpska vlada ništa ne rizikuje umanjivanjem plata i penzija; ne za deset ili dvadeset procenata, već za mnogo više.


Input: Uostalom, to nam tek sledi.


Input: I dok u zemljama sa razvijenim železničkim saobraćajem, kao što je to Austrija, radni ljudi godišnje prime ne dvanaest, već četrnaest plata, u Srbiji se podeli samo deset, i to umanjenih.

Austrija

Srbiji


Input: Upravo tu vidim mogućnosti za naše finansijske eksperte da nam uštinu još malo dohotka.


Input: A evo zašto je to neizbežno.


Input: Recept za opstanak na vlasti sadašnje koalicije su permanentni izbori.


Input: Da bi bili uspešni valja obezbediti profesionalne glasače koji će za pristojnu platu obavljati taj posao.


Input: Jer, svake godine će biti nekih vanrednih izbora, kako nikada ne bi došlo do kraja mandata ove vlade.


Input: Potrebno je zaposliti pozamašan stranački kadar, izmisliti onoliko radnih mesta koliko osigurava pobedu na izborima.


Input: Naravno da su javna preduzeća majdani odakle se izvlače sredstva za finansiranje nepostojećih radnih mesta, ali za i te kako postojeće plate stranačkih jurišnika.


Input: Tu su takođe na udaru i Srpske železnice.


Input: Kakvu kolekciju vrhunskih lopova čine generalni i ostali direktori, u čijem postavljanju je glavnu reč vodio onaj ministar koji bi da samo kraducka.


Input: Iz džepova železnice finansirani su koncerti estradnih zvezda, prekomorska putovanja direktora, a vrhunac cinizma su fiktivni turistički aranžmani za mašinovođe, konduktere, skretničare i ostali niži personal koji nikada nisu realizovani, ali su naplaćeni.


Input: Čitava Srbija danas podseća na voz koji stoji na signalu.

Srbija


Input: Niko ne zna kada će, i da li će ikada krenuti.


Input: Tračnice zarasle u korov, vagoni trunu na slepim kolosecima, njiše se polomljena signalizacija, svako malo lopovi, tj. nabavljači sekundarnih sirovina, odvale deo pruge, poskidaju šrafove i tegove sa električne mreže.


Input: Putnici sede u hladnim čekaonicama, na postajama bez toaleta.


Input: I sve mi nešto ta slika poznata, kao da sam je negde video.


Input: Zvuk usne harmonike razbija jezivu tišinu.


Input: Klati se i škripi odvaljeni oluk sa krova.


Input: Neki tipovi nekoga čekaju.


Input: Sve je u niskom startu.


Input: Samo što nije, a ne zna šta, ni ko, ni gde...


Input: Muva negde jezivo zuji.


Input: Ah, da, antologijski film Serđa Leonea, Bilo jednom na Divljem zapadu.

Serđa Leonea

Bilo jednom na Divljem zapadu


Input: Na Divljem zapadu nekad bilo.

Divljem zapadu


Input: U Srbiji još uvek jeste.

Srbiji


Input: Nevolje sa odsustvom volje


Input: Po svoj prilici, u vrlo dogledno vreme dobićemo zakon o ispitivanju porekla imovine.


Input: Iz najrelevantnijih izvora već je saopšteno da je formirana radna grupa koju će voditi ministar pravde, a čiji je zadatak da što pre, valjda do prvog redovnog zasedanja Narodne skupštine, pripremi predlog zakona.

Narodne skupštine


Input: Ovo je vest koju su mnogi primili sa zadovoljstvom.


Input: Nimalo čudno, jer nema sumnje da mnoge građane odavno iritira svakodnevno suočavanje s lavinom medijskih „vesti” o vilama, jahtama, skupocenim automobilima i raskošnom životu „biznismena”, estradnih „zvezda”, „dama” nedefinisanih profesija, likova bez zaposlenja i zanimanja, pa i političara za čiju se imovinu i novac koji rasipaju može reći da je, najblaže, nejasnog porekla.


Input: Ima, razume se, i onih koji ne dele „oduševljenje”, koji npr. podsećaju na neprijatna, već gotovo zaboravljena iskustva iz socijalističkih vremena ili postavljaju pitanje – u koliko modernih, dobro uređenih država postoje posebni zakoni o utvrđivanju porekla imovine, a u koliko njih to uređuju „redovni” poreski zakoni?


Input: Nije mi ideja, bar ne ovom prilikom, da se svrstavam na neku stranu, već da podsetim na neke nezaobilazne, a reklo bi se nedovoljno poznate činjenice.


Input: Dakle, naš važeći Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji (član 59) sadrži odredbe o unakrsnoj proceni poreske osnovice.

Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji


Input: Te odredbe predviđaju da se – ako je neko u jednoj godini stekao imovinu, odnosno napravio rashode u vrednosti koju njegovi prihodi ne pokrivaju – razlika oporezuje po stopi od 20 posto.


Input: I nema nikakvih smetnji, naprotiv – ovakva unakrsna procena je moguća svake godine.


Input: Zakon je donet 2002, na snazi je već 13 godina!


Input: Osim zakona, a direktno s njim u vezi, imamo i Pravilnik o načinu i postupku utvrđivanja poreske osnovice poreza na dohodak građana na neprijavljene prihode unakrsnom procenom.

Pravilnik o načinu i postupku utvrđivanja poreske osnovice poreza na dohodak građana na neprijavljene prihode unakrsnom procenom


Input: Donet je, doduše ne u zakonom predviđenom roku od tri meseca, već s docnjom od nekoliko godina, u leto 2006, ali i on je na snazi već dugo, celih devet godina!


Input: Znamo li u koliko slučajeva su primenjene navedene zakonske odredbe i pravilnik?


Input: I u odsustvu preciznog odgovora na ovo pitanje (bila bi to informacija od prvorazrednog javnog značaja), lako se može pretpostaviti, zapravo zna se da je reč o zanemarljivo malom broju.


Input: S tim u vezi, i to ne samo povodom ovog slučaja, već, nažalost, povodom velikog broja sličnih, u mnoštvu različitih oblasti, treba se, u uslovima (hiper)produkcije novih zakona, suočiti s činjenicom da naš glavni problem nije kvalitet naših zakona (kakav god da je), već način na koji se „primenjuju”.


Input: A budući da je objašnjenje za takvu „primenu” zakona najčešće famozno „odsustvo političke volje”, krajnje je vreme, imperativ je, da učinimo nespornim da se odnos prema „političkoj volji” mora definisati onako kako se to radi u uređenim zemljama.


Input: Politička volja je fenomen apsolutno relevantan za odluku da se zakon donese ili ne.


Input: Ali kad se zakon donese, za njegovu primenu politička volja mora biti apsolutno irelevantna.


Input: A „odsustvo volje” za primenjivanje zakona mora biti tretirano isključivo kao ono što objektivno jeste – volja za izigravanje, odnosno kršenje zakona.


Input: Dakle, kao nešto za šta se mora snositi odgovornost – politička, disciplinska, krivična...


Input: Imamo li, dok i kod nas ne bude tako, „prava” i razloga da očekujemo da će se nešto bitno promeniti donošenjem još jednog novog zakona?


Input: Uloga serotonina u autizmu


Input: Naučnici sa RIKEN Brain Science instituta u Japanu doveli su u vezu pojavu autizma sa ranim deficitima u lučenju serotonina

RIKEN Brain Science instituta

Japanu


Input: Naučnici sa RIKEN Brain Science instituta u Japanu povezali su pojavu poremećaja iz spektra autizma sa ranim deficitima u lučenju hormona serotonina.

RIKEN Brain Science instituta

Japanu


Input: Eksperimenti na miševima su pokazali da serotonergična aktivnost u mozgu autističnih miševa povećava njihovu socijabilnost.


Input: Serotonin, hormon koga luči nekoliko stotina hiljada neurona srednjeg mozga, naziva se ponekad i hormonom sreće.


Input: Od količine ovog hormona u krvi zavisiće naše raspoloženje i to kako se osećamo.


Input: Kod depresivnih pacijenata se redovno primećuje pad u nivou serotonina, zbog čega se u njihovo lečenje uključuju posebni lekovi koji sprečavaju prestanak dejstva ovog hormona.


Input: Njegovo lučenje nam omogućava i dobar san, pažnju, kao i obradu senzornih informacija.


Input: Tim istraživača sa RIKEN instituta, predvođen Torijem Takumijem, izučavao je obradu senzornih informacija kod miševa i potom doveo u vezu deficit serotonina sa autizmom.

RIKEN instituta

Torijem Takumijem


Input: Istraživači sa ovog instituta su primetili da njihovi autistični miševi češće pomeraju brkove nego kontrolni miševi.


Input: Pretpostavili su da je ovaj fenomen moguća posledica umanjene sposobnosti obrade senzornih informacija, u kojoj ulogu ima serotonin.


Input: Skeniranjem mozga ustanovili su da pomeranje brkova kod autističnih miševa pokreće aktivnost u većoj oblasti mozga u poređenju sa kontrolnom grupom.


Input: Širenje aktivacije je istraživačima bio znak da problem sagledaju iz drugog ugla i izuče inhibitornu aktivnost serotoninskih receptora.


Input: Budući da je prilikom obrade senzornih informacija kod autističnih miševa zahvaćen veći deo mozga nego što je to uobičajeno slučaj, ovakav nalaz ukazuje na loše razlikovanje senzornih informacija kod autističnih miševa.


Input: Takumi i saradnici su potom na miševima primenili lekove koji se koriste u lečenju depresivnih pacijenata, kako bi sprečili inhibiciju serototnina.

Takumi


Input: Serotoninsku terapiju su otpočeli na miševima koji su bili stari svega tri nedelje, s obzirom da su u ovom periodu počeli da primećuju prvi pad nivoa serotonina u njihovoj krvi.


Input: Terapija je pomogla autističnim miševima da povrate normalnu inhibitornu aktivnost ovog hormona.


Input: Još zanimljiviji nalaz dobijen kada je reč o promenama u ponašanju ovih miševa.


Input: Socijalna aktivnost merena je testom sa dva kaveza.


Input: Autistični miš bi bio postavljen između dva kaveza, pri čemu bi jedan bio prazan, a u drugom bi se nalazio miš.


Input: Uočeno je da autistični miševi biraju više vremena da provode sami, odnosno u blizini praznog kaveza.


Input: S druge strane, miševi koji su prošli serotoninsku terapiju su birali društvo i išli bi ka kavezu sa drugim jedinkama.


Input: Ovaj efekat se pokazao još izraženijim kod mladunčadi.


Input: Oni su pod terapijom proizvodili manje neartikulisanih zvukova i pokazivali ublažene simptome anksioznosti.


Input: Rezultati Takumija i njegovog tima sugerišu da serotonin može imati terapeutsko dejstvo pri lečenju poremećaja autizma i kod ljudi.

Takumija


Input: Takumi ipak naglašava da se ne treba zaletati sa senzacionalističkim zaključcima.

Takumi


Input: Poremećaji autizma obiluju genetskim mutacijama, koje još uvek nisu u potpunosti otkrivene, i od čije aktivnosti zavisi način ispoljavanja bolesti.


Input: Serotonin je možda samo jedan delić slagalice, ali napredak u putu ka slaganju slike o poremećajima autističnog tipa.


Input: Reči su postale roba


Input: O dokazanoj, višestrukoj vezi između jezika i nasilja pisali su, svaki u svojoj epohi, između ostalih, Karl Kraus, Džordž Orvel, Radomir Konstantinović.

Karl Kraus

Džordž Orvel

Radomir Konstantinović


Input: Suština je u tome da zloupotreba jezika proizvodi nasilje, a istovremeno totalitarno društvo stvara jezik nasilja.


Input: U svojoj poznatoj studiji LTI, Istina o jeziku nacista, Viktor Klemperer, „hroničar u srcu tame”, analizirao je jezik nacista.

LTI, Istina o jeziku nacista

hroničar u srcu tame

Viktor Klemperer


Input: Ovaj savremenik i talac Hitlerove Nemačke, pisao je o tome kako je „nemački jezik u rukama nacista postao moćno oružje i narkotičko sredstvo”.

Hitlerove

Nemačke


Input: Način govora uspešno u mnogo čemu odslikava epohu i duh te epohe.


Input: Klempererove analize pokazuju da je jezik nacista „sadržajno i izražajno” veoma siromašan, oskudan, sveden na demagogiju i propagandu.

Klempererove


Input: O takvom siromaštvu jezika možemo govoriti i u ovom našem vremenu.


Input: Kako je moguće, kako je do toga došlo da Klempererova definicija za jezik nacista postaje aktuelna i danas u društvima masovnih komunikacija koja se diče navodnom demokratijom?

Klempererova


Input: Nove štamparske tehnike i tehnologije omogućile su pravu jezičku poplavu političkih i reklamnih poruka, pretvorile su virtuelni svet komunikacija u veliku neograničenu i nesavladivu brbljaonicu.


Input: Reči su postale roba kao i sve drugo.


Input: Toliko je reči na tržištu da su u većini izgubile svako značenje i svaku vrednost, postale su lažljive, sadržajno i izražajno veoma siromašne.


Input: Savremeni francuski filozof Žan Bodrijar napisao je da tamo gde postoji previše informacija, gde smo iz minuta u minut, iz časa u čas, bombardovani nebrojenom količinom informacija, to obilje se pretvara u siromaštvo, više nema razlike između važnog i nevažnog, suočeni smo sa nemogućnošću da odvojimo bitno od nebitnog.

Žan Bodrijar


Input: Nikada u istoriji pisane i izgovorene reči nije bilo tolikog obilja reči, a nikada toliko oskudnog govora, toliko komunikacijskih šumova, teškoća u sporazumevanju, toliko demagogije i toliko praznoslovlja.


Input: Tehnologije same po sebi nisu ni uzrok, ni posledica.


Input: Tehnologije samo izoštravaju probleme , kontradiktornosti i nedoumice savremenih društava.


Input: U jednakoj meri u kojoj postoji zagađenje atmosfere radom bezbrojnih industrijskih postrojenja, postoji i ovo zagađenje lingvističkim muljem i blatom koje isplivava na površinu u oblasti komunikacija i informacija.


Input: Revolucije u tehnologiji doprinele su da potpunije i svestranije sagledamo sve nesavršenosti sveta u kojem živimo i opasnosti kojima je izložen.


Input: Stvarni je apsurd da uporedo sa neograničeno uvećanim mogućnostima sporazumevanja pod ruku ide ograničenost stvarnih komunikacija, umnožavanje različitih oblika nerazumevanja, širenje najrazličitijih oblika ljudske gluposti i netolerancije.


Input: U starom Egiptu, vladala je opšta zabrinutost kako će uvođenje pismenosti predstavljati veliku opasnost za budućnost Egipta.

Egiptu

Egipta


Input: Verovalo se da niko više neće ništa učiti napamet a mogućnost da se sve zabeleži na listovima papirusa vodiće ne napretku nego opštem zaglupljivanju.


Input: Nekoliko hiljada godina kasnije, naša savremenica, nobelovka Doris Lesing, u tekstu karakterističnog naslova „Obrazovani varvarin” pokazuje sličnu zabrinutost, piše o „zatupljivanju”.

Doris Lesing

Obrazovani varvarin


Input: Njene reči se odnose na onaj intelektualni sloj koji dominira savremenom političkom i kulturnom scenom.


Input: „Nije reč o lenjim i glupim ljudima”, piše Lesingova, „ali oni se ponašaju lenjo i glupo a da to očigledno ne uviđaju.”

Lesingova


Input: „Elektronska revolucija” posle štamparske revolucije donosi još jednu „totalnu promenu”.


Input: Doris Lesing izražava strepnju sličnu onoj koja je postojala i u starom Egiptu.

Doris Lesing

Egiptu


Input: „Izgubili smo svoje memorije... izgubili smo vrlo dragoceno svojstvo.”


Input: Drugim rečima, izgubili smo svoje mišljenje.


Input: Reči kojima smo preplavljeni, to više nisu naše reči, to su reči političkih ideologija, reklamnih spotova, senzacionalističke žute štampe i zatupljujućih elektronskih medija.


Input: Taj nametnuti, prizemni, populistički diskurs zauzeo je mesto izgubljene i zapuštene memorije.


Input: Rečima je oduzet njihov pravi smisao i značaj.


Input: Savremeni jezik i elektronska slika postali su predmet višestruke manipulacije.


Input: Jedno se govori i piše a sasvim drugo misli.


Input: Kaže se „mir” a misli na „rat”.


Input: Govori se o pomirenju a prava poruka je sukobljavanje.


Input: Kaže se istorija a podrazumeva se revizija istorije.


Input: Piše se o ekonomskoj obnovi dok preti potpuni ekonomski krah.


Input: Orvelovski oblik govora prisutan je u mnogim oblastima života.


Input: U politici, u ekonomiji, u kulturi.


Input: Ova vrsta govora proizvodi bolestan, prevarantski jezik, jezik ispražnjen od stvarnog smisla, usko povezan sa jezikom demagogije i jezikom mržnje.


Input: Istovremeno, to je govor konfuzije i pometnje.


Input: Borislav Pekić pitao se početkom devedesetih godina, istinski zabrinut, kako je uopšte moguće pisati romane i pripovetke na tom izopačenom, sunovraćenom, lažnom jeziku koji je postao opšteprihvaćen.

Borislav Pekić


Input: Primo Levi, logoraš Aušvica i rodonačelnik logorske literature, govorio je da se patnje i stradanja logoraša u koncentracionim logorima nacističke Nemačke nikako ne mogu ispričati postojećim jezikom.

Primo Levi

Aušvica

Nemačke


Input: Za to bi bilo neophodno smisliti neki novi jezik kojim je moguće dopreti do same suštine doživljenog terora, mučeništva i patnje.


Input: Postavlja se nezaobilazno pitanje, kako se izvući iz klopke siromašnog, lažljivog, demagoškog jezika koji ne tumači, ne izražava na istinit način složenu, osetljivu i tragičnu stvarnost u kojoj živimo.


Input: Kako povratiti izgubljeno mišljenje.


Input: To važno, u mnogo čemu i presudno pitanje, za sada ostaje bez odgovora.


Input: Veza između jezika i nasilja očevidna je i u novijoj istoriji Srbije.

Srbije


Input: „Demokratija” je u Srbiju došla na krilima i uz svesrdnu pomoć tajnih policijskih službi.

Srbiju


Input: Državna bezbednost osnovala je većinu opozicionih partija ili je u njima imala svoje ljude.


Input: To je bio, po njihovom uverenju, najpouzdniji način da kontrolišu nejaku i tek rođenu opoziciju.


Input: Istovremeno, za odbranu Miloševićevog režima protiv uličnih demonstracija organizovane su grupe batinaša koje su upadale među demonstrante, u zgrade Univerziteta, nezavisne radio-stanice, obračunavale se sa prolaznicima na ulici.

Miloševićevog

Univerziteta


Input: Obično su nosili „fantomke” da sakriju lica, sa toljagama za prebijanje protivnika režima i slučajnih prolaznika.


Input: Ti nasilnici ostali su zvanično neidentifikovani, iako se zna da su uglavnom dolazili iz vežbaonica za borilačke veštine, u okviru policijskih sportskih društava.


Input: Tako je vladajuća politička partija čvrsto čuvala vlast, tako je nasilje postalo legitimni pratilac politike, izgubila se tanka crvena linija između političara i kriminalaca.


Input: Zločinci osuđeni na najteža kriminalna dela početkom rata oslobađani su kazni i slati na front.


Input: Iz paravojnih formacija iznikli su „arkanovci”, kasnije „crvene beretke”, organizacije sa nacističkom ideologijom i nacističkim obeležjima „Krv i čast”, „Rasonalisti Srbije”, „Nacionalni stroj”...

Krv i čast

Rasonalisti Srbije

Nacionalni stroj


Input: Počinjeni su veliki zločini nad civilima.


Input: Organizovana su politička ubistva: Ćuruvija, Stambolić, Đinđić...

Ćuruvija

Stambolić

Đinđić


Input: To je nasleđe sa kojim se ušlo u postmiloševićevsko vreme.


Input: U našoj epohi različiti su oblici nasilja.


Input: „Revolucionarno nasilje”, „ideološko nasilje”, „ratno nasilje”, „nasilje u ime patriotizma”, u ime države, organizovano nasilje, stihijsko nasilje.


Input: Nasilje da se očuva vlast, politički sistem, povlašćena pozicija.


Input: Elementarno, golo nasilje, prikriveno nasilje.


Input: Nema kraja nabrajanju.


Input: U domaćoj varijanti nasilnici su uvek imali svoje pokrovitelje na visokim državnim položajima.


Input: Govorom nasilja slale su se poruke domaćoj ali i stranoj javnosti.


Input: Paljenje ambasada, džamija, sprečavanje „Parade ponosa”, obračuni sa neistomišljenicima, dirigovane poruke mržnje navijača na stadionima, sve su to jasne i čitljive poruke.


Input: Ako „političke volje” nije bilo za mnoge druge važne stvari, za nasilje nikada nije nedostajalo, uz naopako i pogrešno shvatanje da se nasiljem išta može razrešiti.


Input: Pored fizičkog nasilja postoje i drugi oblici nasilja, manje vidljivi ali jednako prisutni.


Input: Verbalno nasilje, nametanje stereotipa i predrasuda iz kojih se rađa mržnja koja se iznova preobražava u fizičko nasilje, zatvarajući tako začarani krug nasilja.


Input: Živimo u vremenu i prostoru gde je u svaku poru života utisnuto nasilje.


Input: Glavni proizvod nasilja je strah.


Input: Države nasilja prepoznaju se po strahu njihovih stanovnika.


Input: Strah da se ostane bez posla, strah od gladi, strah od organizovanih nasilničkih grupa, strah od svemoćne države.


Input: Mera straha je mera nasilja.


Input: Kada se tako žestoko i duboko izmešaju politika, nasilje i kriminal, veoma je komplikovano a često i nemoguće razdvojiti ih.


Input: Između jezika politike i jezika kriminala brišu se granice i razlike.


Input: Jezik političara i kriminalizovanog društva ovde i danas najbolje se ogleda u potpunoj tabloidizaciji medija, gde preovlađuje siromašan, prostački, primitivan način komunikacije, jezik koji se pretvorio u nasilje nad jezikom i nasilje nad kulturom.


Input: Ne tako davno putem političke i ideološke propagande izgovarane reči su se pretvarale u stvarno oružje kojim su ubijani ljudi.


Input: Sudeći po onome šta se danas događa sa jezikom koji dominira javnom scenom, imamo razloga da duboko strepimo za budućnost zemlje koja je naša domovina.


Input: Mala istorija krimi priče


Input: Krimi priče svi čitaju, ali malo ljudi razmišlja o njima.


Input: A to je šteta.


Input: Naime, u ovoj vrsti romana ne odgoneta se samo ko je ubica, već i u kakvom svetu živimo.


Input: To dobro pokazuje mali istorijat krimi priče.


Input: Ta istorija počinje Ubistvom u ulici Morg, iz 1841 godine.

Ubistvom u ulici Morg


Input: Njen autor je genijalni Edgar Alen Po.

Edgar Alen Po


Input: Već u ovoj prvoj priči nailazimo na tipični lik detektiva koji će kasnije kopirati Artur Konan Dojl i Agata Kristi.

Artur Konan Dojl

Agata Kristi


Input: Kod Poa, on se zove Ogist Dipen: to je pariski džentlmen virtuozne inteligencije, koji na osnovu novinskih izveštaja o ubistvu razrešava slučaj.

Poa

Ogist Dipen


Input: Dakle, sve je u vrhunskom intelektu, a ništa u trčanju, skakanju, tuči, ili brzoj vožnji kolima.


Input: Ubistvo nije desetoboj, već zagonetka koju može da reši samo natprosečno inteligentni detektivski um.


Input: Tako je i kod Šerloka Holmsa i Herkula Poaroa, ali uz jedan mali dodatak: oba junaka su više vezana za politički sistem od Dipena, koga je Po, uzgred budi rečeno, napustio, jer je više voleo umetnost od profita.

Šerloka Holmsa

Herkula Poaroa

Dipena

Po


Input: Kod Agate Kristi, na primer, rešiti slučaj znači sačuvati postojeći politički poredak, a samim tim i državu.

Agate Kristi


Input: Detektivi su ekscentrici - jer genijalnost, da bi bila autentična, traži zrno ludila koje se naziva ekscentričnost - ali su potpuno normalni/obični u političkom smislu: rade za britansku višu klasu, koja ih poštuje i prisvaja.


Input: Krimi romani sjedinjuju genijalnost, pravdu i postojeći državni poredak u jedno.


Input: Stvari se menjaju tridesetih godina prošlog veka, preko okeana.


Input: U Americi nastaje tzv. tvrdo kuvani krimi roman čiji su najpoznatiji pisci Dešajl Hamet („Malteški soko”) i Rajmond Čendler („Veliki san”).

Americi

Dešajl Hamet

Rajmond Čendler

Malteški soko

Veliki san


Input: Detektiv se sada od ostalih junaka ne razlikuje više po jedinstvenoj inteligenciji, već po jedinstvenom osećanju pravde.


Input: Društvo, tzv. obični ljudi, često su pokvareni koliko i sami zločinci, pa nije dovoljno samo prstom pokazati na ubicu, već ga treba lično uhvatiti, kazniti, a nekada i pustiti, ako se ispostavi da je manje kriv od žrtve.


Input: Za razliku od Poaroa, koji predstavlja višu klasu koju štiti, Marlou ne predstavlja nikoga - on je autsajder i buntovnik, jer se ne suprotstavlja tek zločincu, već i samom društvu koje zločin proizvodi svojom pohlepom i pokvarenošću.

Poaroa

Marlou


Input: Najzad, evo nas do savremenih krimi romana - recimo, do Ju Nezbea.

Ju Nezbea


Input: Ovaj norveški spisateljski superstar naoko prepisuje tvrdo kuvani krimi roman.


Input: Njegov junak Hari Hule podseća na Marloa: sam je i alkos je.

Hari Hule

Marloa


Input: Na prvi pogled, buntovnik.


Input: Ali sve ostalo u romanima savršeno odgovara geopolitičkoj poziciji Norveške/Zapada - i slika Rusije, i slika istočne Evrope i zločinci koji prete sistemu.

Norveške

Zapada

Rusije

Evrope


Input: Ta razlika uočljiva je i u pojedinačnim sudbinama pisaca: dok je Hamet bio na crnoj listi američkog senatora Makartija, jer je bio osumnjičen za komunizam, Nezbe je globalna zvezda koja bajkuje sa sadašnjim sekretarom NATO pakta, Jensom Stoltenbergom.

Hamet

Makartija

Nezbe

Jensom Stoltenbergom

NATO


Input: Najzad, kolege su.


Input: Zoran Milivojević o studentskim protestima: Ljutnja i bes uvek su zahtev za promenu

Zoran Milivojević


Input: Ono što je mlade i starije ujedinilo jeste neprihvatanje izbornih rezultata.


Input: Oni su sa jedne strane razočarani malom podrškom građana koju su dobili kandidati opozicije, a sa druge time što neće doći do promena kojima su se nadali.


Input: Ljutnja i bes, kao oblik intenzivne ljutnje, uvek su zahtev za promenu.


Input: I zato mislim da je promena ključna reč jer oni koji su se nadali da će doći do neke promene sada shvataju da se to u dogledno vreme neće dogoditi i to im je neprihvatljivo.


Input: Zato imaju potrebu da svoju frustraciju, razočaranje i bes iskažu i pokažu, jer im je dosta čekanja na sledeće izbore koji su daleko.


Input: Mladi ljudi se postavljaju kao vlasnici budućnosti i normalno je da su za nju posebno zainteresovani.


Input: Kolektivni protest, marširanje u grupi istomišljenika im daje doživljaj da nisu sami, da ima mnogo drugih koji dele njihovo nezadovoljstvo, daje im osećanje zajedništva, moći, uliva nadu da nije sve izgubljeno.


Input: Ta potreba da se bude deo neke kolektivne sile koja zahteva promenu smanjuje osećanje nemoći i frustracije.


Input: Interesantno je da se prema njima režim postavio „terapeutski” u smislu da onaj koji gubi ima pravo i da se ljuti, i da ga treba pustiti da se „izventilira”, to jest da izbaci to osećanje iz sebe.


Input: Zato je režim tolerantan prema tim protestima jer ih koristi da pokaže vlastiti stepen demokratičnosti.


Input: Crta granice tolerance koja je povučena jeste nasilje, a ono ne odgovara ni onima koji protestuju jer bi ih diskreditovalo u očima javnosti i išlo na ruku režimu.


Input: Iako je teško predvideti kuda to tačno vodi, najverovatniji razvoj jeste da će se za nekoliko dana ili nedelja nakon jasno izraženog nezadovoljstva smanjiti energija bunta i da će se cela stvar razvodniti tako što će sve više njih prihvatiti izbornu realnost.


Input: Nakon besa usmerenog ka režimu, on će biti usmeren ka građanima koji su „izdali” i dovesti do novih podela.


Input: Nije dobro kada veliki broj mladih ljudi doživljava vlastitu državu kao neku vrstu „njihove” ili „neprijateljske teritorije”.


Input: Nadam se da će nakon okrivljavanja vladajuće koalicije i usmeravanja besa na „njega” i „njih”, opozicija prihvatiti svoju odgovornost za neuspeh i bolje artikulisati svoje političke programe i ciljeve.


Input: Ne bi bilo dobro da se i kod nas dogodi ono što se desilo u SAD, a to je da ljudi i dalje nastavljaju izbornu kampanju iako je sve već završeno.

SAD


Input: Osnovno načelo demokratije jeste da se prihvate izborni rezultati ma koliko vam se to ne sviđalo, jer vaša osećanja nisu dovoljan argument da se nastave podele.


Input: Ljudi treba da shvate da ne treba da se bave ličnostima, da je to primitivno shvatanje politike, već treba da se izbore za poverenje građana.


Input: To što neko dokazuje da je neko drugi loš, nikako ne znači da je taj koji dokazuje dobar.


Input: Ne otpušta se Bog


Input: Opozicija je u pravu kad tvrdi da direktor BIA ne bi smeo da bude podređen političkoj stranci.

BIA


Input: Tačno znam kakav nam čovek treba.


Input: Idealan kandidat bio bi nezavisan, nepotkupljiv i neustrašiv državni službenik sa velikim iskustvom u struci, tj. bezbednosno-obaveštajnim poslovima.


Input: Neko besprekorne biografije, neko ko se ne povija kako vetar duva, ko nijednom predsedniku i premijeru do sada nije dozvolio da mu se meša u posao.


Input: Savršeno nepristrastan profesionalac koji je jedino odan Ustavu, nema ni političkih predrasuda ni favorita.


Input: Apolitičan.


Input: Je l ' znate nekog takvog?


Input: Ne mislim u BIA, nego bilo gde, u bilo kojoj državnoj službi?

BIA


Input: Ali ideja je divna.


Input: Kao neko ko pasionirano prati ono što se događa u Americi, ne mogu da se ne nasmejem kad pročitam upozorenje opozicije da se „ni u jednoj razvijenoj državi” na takva mesta ne postavljaju stranački kadrovi.

Americi


Input: Ne mislim, naravno, da tu kritiku treba odbaciti samo zato što dolazi iz stranke koja je ogromnu moć u bezbednosnim (i svim drugim) poslovima poverila šefu kabineta predsednika o kom ništa nismo znali, osim da u tim poslovima nema profesionalnog iskustva.


Input: Na politizaciju upozorava i Saša Janković, iza kog je nekoliko godina teških političkih bitaka koje je vodio sa položaja visokog državnog službenika.

Saša Janković


Input: Ali hajde da vidimo šta se dešava u razvijenim državama.


Input: Evo, na primer, u Americi.

Americi


Input: Američki FBI je najčuvenija, i po svoj prilici najbolja obaveštajna služba na svetu.

FBI


Input: Legendarni Frenklin Ruzvelt je za prvog direktora FBI-ja tražio, i našao, upravo kandidata kakvog sam u uvodu opisala: apolitičnog profesionalca, čoveka iz službe, „par ekselans” državnog službenika o kakvom Saša Radulović ovih dana priča.

Frenklin Ruzvelt

Saša Radulović

FBI-ja