Input: Proces privatizacije na Kosovu pod lupom

Kosovu


Input: Kosovo ozbiljno analizira svoje procese privatizacije u svetlu čestih pritužbi.

Kosovo


Input: Feronikel je privatizovan pre pet godina i još uvek posluje, ali postoje zabrinutosti oko bezbednosti njegovih radnika.

Feronikel


Input: Bar na papiru, to izgleda kao odlična ideja.


Input: Vlada prodaje preduzeća, rešava se tereta upravljanja njima, a novac od prodaje pomaže u finansiranju državnog budžeta.


Input: Ali, na Kosovu, kritičari kažu da je pravni proces vezan za privatizaciju složen i politički nabijen, što će imati dugoročan uticaj na ekonomiju.

Kosovu


Input: Oni kažu da neki vlasnici i zaposleni mogu da koriste određene rupe u zakonu, dok ostali ne dobijaju gotovo ništa.


Input: Tu je i etnička komponenta, s obzirom da pojedinci iz različitih zajednica mogu da kažu da je diskriminacija -- bilo sada ili ranije -- uticala na njihovu mogućnost ostvarivanja koristi od privatizacije.


Input: Esat Beriša je jedan takav primer.

Esat Beriša


Input: "Moj otac je radio u Hidrotehnici, [kao i ja], do decembra 1990. godine, ali onda sam ja otpušten zato što su nas srpske vlasti otpustile.

Hidrotehnici


Input: Posle rata sam se nadao da ću dobiti svoj posao nazad, ali to se nikada nije dogodilo."


Input: Nakon što je Hidrotehnika privatizovana 2006. godine, "nikada nisam dobio bilo kakvu nadoknadu, a najgore je to što kompanija više ne postoji, jer je novi vlasnik promenio njenu namenu", rekao je Beriša za SETimes.

Hidrotehnika

SETimes

Beriša


Input: U nekim slučajevima kompanije su kupovane više zbog zemljišta nego zbog želje da se nastavi rad.


Input: On nije usamljen: diskriminatorni zakon koji je nametnuo Miloševićev režim primorao je hiljade Kosovara da napuste svoje poslove.

Miloševićev

Kosovara


Input: Osim toga, mnoge kompanije koje su privatizovane promenile su lokaciju poslovanja i vrlo često se zaposleni, kao što je Beriša, skidaju sa platnog spiska, što dovodi do čestih protesta ispred Agencije za privatizaciju.

Beriša

Agencije za privatizaciju


Input: Dardan Sejdiu, ekonomski ekspert iz pokreta Vetvendosje, veliki je kritičar toga.

Dardan Sejdiu

Vetvendosje


Input: "Deceniju kasnije vidimo da je ekonomija užasno nestrukturirana.


Input: Većina proizvodnih kompanija više ne postoji ili se koriste za skladištenje robe; efikasnost kao koncept su, čini se, bile samo reči, a nezaposlenost se produbljuje.


Input: Na kraju je i broj stranih investitora samo simboličan, a i suma koju su uložili je simbolična", rekao je Sejdiu za SETimes.

Sejdiu

SETimes


Input: Privatizacija javnih i državnih kompanija poslednjih godina donela je više od 600 miliona evra, koji su prebačeni u banke u inostranstvu, a kosovska vlada ne koristi ta sredstva.


Input: Sejdiu kaže da je to premalo i da su zemlje u regionu prodale samo jednu ili nekoliko kompanija po toj ceni.

Sejdiu


Input: Seb Bitići, izvršni direktor Instituta za balkansku politiku, slaže se sa tim.

Seb Bitići

Instituta za balkansku politiku


Input: "Glavni nedostaci su prodaja po nižim cenama, s obzirom da se vrednost [kompanija] smanjivala zbog lošeg upravljanja, nefunkcionisanje preduzeća i optužbe za korupciju", rekao je on za SETimes.

SETimes


Input: Tu su takođe troškovi izgubljenih mogućnosti: "U nekim slučajevima je privatizacija mogla da donese bolje usluge i efikasnost."


Input: Sejdiu kaže da je, iz ove perspektive, proces "bio prenagljen… bez plana za ekonomski razvoj" i da je privatizacija dovela do velikih problema za radnike.

Sejdiu


Input: On ukazuje na kompanije u istočnom regionu Ana Morava, gde je ranije bilo "skoro 17.000 radnika, u preduzećima koja su sada privatizovana.

Ana Morava


Input: Danas ta preduzeća zapošljavaju [manje od] 1.700 njih -- ni 10 odsto radne snage nije zadržano", tvrdi Sejdiu.

Sejdiu


Input: Bitići kaže da bi jači sindikati doneli bolje ishode.

Bitići


Input: "Ovde je glavni problem nepostojanje pravih sindikata.


Input: Radnici nisu mogli da ispregovaraju sporazum koji omogućava lakšu tranziciju.


Input: Toliko je radnika otpušteno.


Input: Kada su u pitanju oni koji i dalje rade, [ne postoji] garancija za bezbednost na radu.


Input: Feronikeli je flagrantan slučaj u kojem nedostatak političke volje da se reši pitanje bezbednosti na radu ugrožava živote radnika", rekao je on za SETimes.

Feronikeli

SETimes


Input: Poslednjih meseci povređeno je više radnika kompanije Feronikel na centralnom Kosovu, što je primoralo predsednika parlamenta Jakupa Krasnićija da pozove na bolje i sigurnije uslove rada.

Feronikel

Kosovu

Jakupa Krasnićija


Input: Feronikel je privatizovan 2007. godine.

Feronikel


Input: Izaslanik UN-a izjavio da preuranjeno pokretanje novog procesa za Kipar nije preporučljivo

UN-a

Kipar


Input: Sada nije trenutak za pokretanje nove runde razgovora o ponovnom ujedinjenju Kipra, izjavio je u sredu visoki zvaničnik UN-a, ukazujući na nepovoljne uslove za pregovore.

Kipra

UN-a


Input: Podsekretar UN-a za politička pitanja Kieran Prendergast (levo) rukuje se sa liderom kiparskih Turaka Mehmetom Alijem Talatom tokom posete podeljenom ostrvu.

UN-a

Kieran Prendergast

Mehmetom Alijem Talatom

Turaka


Input: Visoki zvaničnik UN-a rekao je u sredu (22. juna) Savetu bezbednosti da, iako i kiparski Grci i kiparski Turci žele rešenje kojim će se okončati podela Kipra, ne može preporučiti novu rundu razgovora.

UN-a

Savetu bezbednosti

Grci

Turci

Kipra


Input: "Preuranjeno pokretanje intenzivnog novog procesa ne bi bilo preporučljivo", rekao je podsekretar UN-a za politička pitanja Kieran Prendergast informišući Savet bezbednosti o svojim posetama Kipru, Grčkoj i Turskoj ranije ovog meseca.

UN-a

Savet bezbednosti

Kieran Prendergast

Kipru

Grčkoj

Turskoj


Input: "Ništa pozitivno ne bi doneli novi pokušaji koji bi se završili, kao što su se završila prethodna dva, velikim neuspehom, ili frustrirajućim zastojem."


Input: Poslednja međunarodna nastojanja za ujedinjenje Kipra propala su u aprilu prošle godine, kada su kiparski Grci u velikom broju odbacili UN-ov plan rešenja.

Kipra

Grci

UN-ov


Input: Mada je većina kiparskih Turaka podržala predloženi sporazum, samo je međunarodno priznati deo mediteranskog ostrva pod kontrolom kiparskih Grka na kraju ušao u EU 1. maja 2004. godine.

Turaka

Grka

EU


Input: Prendergast je primetio da je nakon toga bilo pozitivnih kretanja, uključujući "srdačne kontakte" koje su održavali političari kiparskih Grka i kiparskih Turaka u pokušaju da unaprede međusobno razumevanje.

Prendergast

Grka

Turaka


Input: "Postoje korisni kontakti i na drugim nivoima, da li među ekspertima o određenim temama, ili među običnim ljudima sada kada mogu da prelaze na drugu stranu", dodao je Prendergast.

Prendergast


Input: Sa druge strane, dodao je on, čini se da postoji velika razlika između izraženih stavova dve strane, a i uzajamno poverenje je slabo.


Input: Mada sve strane govore da žele rešenje, nedostaju preduslovi za postizanje dogovora, rekao je on.


Input: "Ljudi sa strane mogu da pomognu, ali zainteresovane strane moraju da prikupe viziju, hrabrost i političku volju neophodnu za postizanje sporazuma, sa svime što to podrazumeva, putem kompromisa", rekao je Prendergast.

Prendergast


Input: "Lideri moraju da vode, a ne samo da prate svoje pristalice."


Input: Predsednik kiparskih Grka Tasos Papadopulos smatra da je planom koji je prošle godine finalizovao generalni sekretar UN-a Kofi Anan strani kiparskih Turaka i Turskoj dato "skoro sve što su hteli, više nego što im je bilo potrebno i više nego što je pravedno", rekao je Prendergast u obraćanju Savetu.

Grka

Turaka

Tasos Papadopulos

Kofi Anan

Prendergast

UN-a

Savetu

Turskoj


Input: Predsednik kiparskih Turaka Mehmet Ali Talat je u međuvremenu izjavio da će njegova strana biti "spremna da razmotri manje izmene u parametrima plana, ali veruje da je veoma važno imati jasnu i konačnu listu zahteva strane kiparskih Grka", ukazao je izaslanik UN-a.

Turaka

Grka

Mehmet Ali Talat

UN-a


Input: Talat je takođe izrazio razočarenje što Savet bezbednosti nije reagovao na Ananov pozitivan izveštaj od 28. maja prošle godine i ublažio ograničenja koja su uvedena kiparskim Turcima.

Talat

Ananov

Savet bezbednosti

Turcima


Input: Anan je ukazao da namerava da se kreće "veoma pažljivo" u potrazi za rešenjem, s obzirom na situaciju.

Anan


Input: Srbi upleteni u diplomatsku zavrzlamu oko poređenja Kosova i Osetije

Srbi

Kosova


Input: Dok lideri u Prištini i Tirani odbacuju svako poređenje između kosovskog sukoba i borbi oko Abhazije i Južne Osetije, Srbi su uvučeni u diplomatsku igru.

Prištini

Tirani

Abhazije

Južne Osetije

Srbi


Input: Predsednik Kosova Fatmir Sejdiju izjavio je u utorak (12. avgusta) da situacija u njegovoj zemlji ne može da se poredi ni sa jednom drugom oblašću na svetu, pa ni sa Abhazijom i Južnom Osetijom.

Kosova

Abhazijom

Južnom Osetijom

Fatmir Sejdiju


Input: Sejdiju je rekao da je Kosovo slučaj sui generis sa posebnim istorijskim, pravnim, političkim i ustavnim osobenostima.

Sejdiju

Kosovo


Input: "Oni koji se protive nezavisnosti Kosova žele da od Kosova naprave presedan za druga rešenja, ali mislim da argumenti dokazuju da stvari stoje drugačije," rekao je Sejdiju.

Kosova

Kosova

Sejdiju


Input: Potpredsednik vlade Hajredin Kuči ponovio je taj stav i naglasio da je Kosovo "poseban slučaj."

Hajredin Kuči

Kosovo


Input: Na drugoj strani, Srbija se našla u diplomatskom škripcu.

Srbija


Input: U situaciji u kojoj Gruzija insistira na svom "teritorijalnom integritetu, a Rusija šalje vojsku da štiti od navodnih zločina, Beograd rizikuje da se otuđi od ključnog saveznika, ili da dovede u pitanje svoj stav o Kosovu.

Gruzija

Rusija

Beograd

Kosovu


Input: "Bilo bi logično da Srbija iskoristi situaciju u Gruziji u svojoj diplomatskoj borbi protiv nezavisnosti Kosova," napisao je beogradski vebsajt B92 u sredu.

Srbija

Gruziji

Kosova


Input: "Međutim, Beograd bi se time našao u nerešivom škripcu:

Beograd


Input: Morao bi da podržava princip teritorijalnog integriteta, što bi dovelo do sukoba sa Moskvom, na čiju podršku Beograd računa u Savetu Bezbednosti UN.

Moskvom

Beograd

Savetu Bezbednosti UN


Input: "Podrška Južnoj Osetiji i Rusiji bi, međutim, "oslabila argumente Beograda protiv nezavisnosti Kosova," napisao je B92.

Južnoj Osetiji

Rusiji

Beograda

Kosova


Input: Sekretar Srbije za Kosovo Oliver Ivanović rekao je da svet mora da nauči "lekciju" iz oba sukoba.

Srbije

Kosovo

Oliver Ivanović


Input: "Međunarodni sukobi ne mogu se rešavati silom, nasiljem i kršenjem međunarodnog prava," rekao je on.


Input: Prema rečima kosovskog analitičara Ilira Dugolija, međutim, slučajevi Gruzije i Kosova potpuno su različiti.

Ilira

Gruzije

Kosova


Input: "Paralele o tome su lažne," kaže on.


Input: "Kosovo je bilo ravnopravno predstavljeno u bivšoj jugoslovenskoj federaciji; bilo je međunarodni protektorat na čekanju rešenja svog konačnog statusa.

Kosovo


Input: Volja kosovskog naroda za nezavisnošću je nesporna, čak i ljudima koji se ona ne sviđa ili se sa njom ne slažu," rekao je Dugoli, član Kosovskog instituta za politička istraživanja i razvoj.

Dugoli

Kosovskog instituta za politička istraživanja i razvoj


Input: Sused Kosova, Albanija, podržava Gruziju po pitanju teritorijalnog integriteta, ali istovremeno naglašava da je Kosovo poseban slučaj.

Kosova

Albanija

Gruziju

Kosovo


Input: Tirana u potpunosti podržava integritet i suverenitet Gruzije i odbacuje svaku paralelu sa Kosovom, rekao je albanski premijer Sali Beriša.

Tirana

Gruzije

Kosovom

Sali Beriša


Input: "Manjine se ne mogu koristiti za opravdavanje vojne intervencije", dodao je on.


Input: "Svuda postoje manjine i ako se manjine koriste, ako se koristi vojna sila, onda je međunarodni poredak u ozbiljnoj opasnosti."


Input: Ministarstvo spoljnih poslova pozvalo je sve strane da izbegavaju dalju eskalaciju sukoba.

Ministarstvo spoljnih poslova


Input: Vladavina "kralja Otoa" privedena kraju

kralja Otoa


Input: Tokom njegovog trenerskog mandata Grčka je dobila mesto na mapi svetskog fudbala.

Grčka


Input: Međutim, posle ispadanja tima sa Svetskog prvenstva, Rehagelova era je završena.

Svetskog prvenstva

Rehagelova


Input: Oto Rehagel je devet godina bio trener grčke reprezentacije.

Oto Rehagel


Input: Grčka se dostojanstveno držala na utakmici protiv Argentine, s obzirom da je ekipa Dijega Maradone jedan od favorita na Svetskom prvenstvu 2010.

Grčka

Argentine

Dijega Maradone


Input: Međutim, tim na kraju nije uspeo da nadoknadi štetu koju mu je doneo poraz na prvoj utakmici njegove grupe protiv Republike Koreje, koja je završena rezultatom 0-2 -- što je gubitak zbog kojeg je ulazak u drugi krug postao herkulovski zadatak, bez obzira na pobedu nad Nigerijom koja je usledila.

Republike Koreje

Nigerijom


Input: Porazom od Argentine obeležen je kraj jedne ere, jer je trener Oto Rehagel najavio svoj dugo očekivani odlazak iz reprezentacije, koju je trenirao proteklih devet godina.

Argentine

Oto Rehagel


Input: Njegova zaostavština uključuje Evropsko prvenstvo 2004, kvalifikovanje za turnir UEFA 2008, kvalifikovanje za Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi i, naravno, meteorski uspon grčkog tima na svetskoj listi FIFA.

Evropsko prvenstvo 2004

UEFA 2008

Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi

FIFA


Input: Rehagel je odlučio da se ne vrati u Atinu sa timom, kako bi mogao da prisustvuje nekim utakmicama druge faze.

Rehagel

Atinu


Input: Samo će vreme pokazati da li je njegov odlazak bio zajednička odluka ili je "kralj Oto", kako ga lokalni mediji često nazivaju, ogorčen.

kralj Oto


Input: Istaknuti portugalski trener Fernando Santos verovatno će, kako se misli, biti kandidat za naslednika 72-godišnjeg Rehagela.

Fernando Santos

Rehagela


Input: Santos, 55, trenirao je tri najpopularnija grčka tima -- AEK Atinu, Panatinaikos Atinu i PAOK Solun -- nakon što je bio trener portugalske "Velike trojke": Porta, Sportinga i Benfike.

Santos

AEK Atinu

Panatinaikos Atinu

PAOK Solun

Porta

Sportinga

Benfike

Velike trojke


Input: Ako se prognoze ostvare, očekuje se da će on sprovesti "pokret mladih" u reprezentaciji, čiji su najistaknutiji igrači u svojim ranim ili srednjim tridesetim.


Input: Pored svega toga, bezbednosni problemi koji su morili Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi bili su vrlo očigledni unutar i van stadiona Piter Mokaba u brdovitom gradu Polokvane.

Svetsko prvenstvo u Južnoj Africi

stadiona Piter Mokaba

Polokvane


Input: Grupe grčkih navijača navodno su uznemiravane na putu ka stadionu, a u samom objektu je vladao metež.


Input: Jedan od velikih sponzora Svetskog prvenstva -- međunarodni brend piva -- prodavao je svoj poizvod na stadionu.

Svetskog prvenstva


Input: U smislu same igre, Maradonine "preventivne" izjave o mogućoj gruboj igri protiv zvezda njegovog tima pokazale su se neosnovanim, jer nijedan argentinski igrač nije zadobio ni najmanju povredu.

Maradonine


Input: Sa druge strane, tri glavna grčka igrača bila su zamenjena zbog povreda pretrpljenih tokom utakmice.


Input: Pre nego što je odbrambeni igrač Martin Demikelis ubacio odbijenu loptu u grčku mrežu u 76. minutu, "čudesni" Mesi je uglavnom bio blokiran od strane mladog vođe navale FK Đenove Sokratisa Papastatopulosa, čija bi jaka igra na Svetskom prvenstvu 2010. mogla da se pokaže kao ulaznica za neki još veći klub.

Martin Demikelis

Mesi

Sokratisa Papastatopulosa

FK Đenove

Svetskom prvenstvu 2010.


Input: Predstavnici grčkih medija odseli su u istom hotelu kao argentinski igrači i osoblje tima.


Input: To se pokazalo kao magnet za argentinske i lokalne navijače, od kojih su mnogi bili naoružani vuvuzelama, koje su brujale tokom čitavog Svetskog prvenstva, kao i dobošima i harmonikama, pretvarajući Polokvane u mali Buenos Ajres.

Svetskog prvenstva

Polokvane

Buenos Ajres


Input: Pa ipak, obezbeđenje je bilo izuzetno jako, pa ni navijači ni mediji nisu uspeli da dođu do igrača u hotelu.


Input: Otkazivanje parade u Srbiji moglo bi da dovede do zabranjivanja organizacija

Srbiji


Input: Beogradska gej Parada ponosa -- koja je trebalo da se održi ranije ove nedelje -- otkazana je zbog pretnji ekstremističkih organizacija.

Parada ponosa


Input: Policija proverava dokumenta srpskog ultranacionaliste u nedelju (20. septembra) u Beogradu.

Beogradu


Input: Srpske vlasti razmatraju zabranu političkih grupa koje prete drugima, rekli su zvaničnici u utorak (22. septembra).


Input: Katalizator su bile pretnje ultranacionalističkih grupa koje su dovele do otkazivanja nedeljne gej Parade ponosa u Beogradu.

Parade ponosa

Beogradu


Input: Zamenik ministra pravosuđa Slobodan Homen izjavio je za B92 da vlasti planiraju da zatraže od najvišeg suda u Srbiji da "zabrani sve organizacije koje iznose pretnje".

Slobodan Homen

Srbiji


Input: Ultranacionalističke grupe Obraz i Srpski narodni pokret 1389 protivile su se gej paradi.

Obraz

Srpski narodni pokret 1389


Input: Lider Obraza Mladen Obradović upozorio je da će organizatori biti odgovorni za ono što bi moglo da se desi ako se događaj održi kao što je planirano.

Obraza

Mladen Obradović


Input: Prema izveštajima lokalnih medija, grupa od oko 10.000 huligana planirala je da zaspe učesnike parade kamenicama sakrivenim u šahtovima duž puta kojim je trebalo da se kreće parada.


Input: Grupe su takođe planirale da napadnu švedsku ambasadu, koja je trebalo da bude domaćin prijema za učesnike parade.


Input: Određeni članovi tih ekstremističkih grupa čak su hteli da se infiltriraju među učesnike parade, što bi im omogućilo da kasnije direktno napadnu učesnike.


Input: Ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da policija ne može da garantuje bezbednost učesnika parade i preporučilo da se parada premesti iz centra grada u park Ušće, u blizini reka Dunava i Save, gde bi učesnici parade mogli da budu bolje zaštićeni.

Ministarstvo unutrašnjih poslova

Ušće

Dunava

Save


Input: "Ministarstvo unutrašnjih poslova je obavezno da skrene pažnju na visok rizik kada su u pitanju imovina i ljudski životi.

Ministarstvo unutrašnjih poslova


Input: Predložili smo da se izabere lokacija koju bi policija mogla da obezbedi, kako ne bismo bili odgovorni ni za jedan ljudski život", rekao je ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić.

Ivica Dačić


Input: Organizatori su to odbili.


Input: "Tradicija u svim velikim svetskim gradovima je da se takvi događaji održavaju na glavnim ulicama, kako bi se pokazalo da su članovi gej i lezbejskog dela stanovništva ravnopravni članovi društva.


Input: Ne želimo da šetamo oko nekog travnjaka u blizini reke; to ne bi bila Parada ponosa", rekla je članica organizacionog odbora Majda Puača.

Parada ponosa

Majda Puača


Input: Predlaganje druge lokacije pokazalo je da je "država ustuknula pred pretnjama nasiljem", rekli su organizatori.


Input: Šef srpske policije Milorad Veljović rekao je u ponedeljak da će biti preduzete "striktnije mere" protiv onih koji promovišu nasilno ponašanje, ukazujući da je u nedelju uhapšeno 37 osoba, nakon što su pokušale da organizuju anti-gej skup u centru Beograda.

Milorad Veljović

Beograda


Input: Policija je takođe saopštila da "ubuduće" nikakvi javni skupovi neće biti dozvoljeni u centru Beograda, iz bezbednosnih razloga.

Beograda


Input: Drugi krug predsedničkih izbora u Rumuniji u senci niskih udaraca u predizbornoj kampanji

Rumuniji


Input: Predsedničke izbore, koji ulaze u drugi krug ovog vikenda, obeležili su niski udarci


Input: Izborni plakati u Bukureštu.

Bukureštu


Input: Aktuelni predsednik Trajan Basesku i bivši šef diplomatije, socijaldemokrata Mirča Đoana, izlaze jedan drugom na megdan u nedelju (6. decembra) u drugom krugu predsedničkih izbora.

Trajan Basesku

Mirča Đoana


Input: Kampanju su obeležile ružne stvari prošle nedelje, kada su iz protivničkih tabora krenuli lični napadi.


Input: Kontroverza je krenula pošto je emitovan snimak koji navodno prikazuje Baseskua kako udara dete za vreme jednog mitinga 2004. godine.

Baseskua


Input: Na snimku se vidi predsednik kako se naginje preko bine, na kojoj se obraćao skupu u gradu Plojesti tokom kampanje za lokalne izbore pre pet godina, da bi saslušao ženu koja traži pomoć.

Plojesti


Input: Jedno dete im se približilo i, u jednom trenutku tokom razgovora, Basesku navodno udara dečaka jako u bradu.

Basesku


Input: Predsednik je zatražio od Nacionalnog instituta za krivično veštačenje da analizira snimak i odredi da li je autentičan.

Nacionalnog instituta za krivično veštačenje


Input: Ta ustanova objavila je saopštenje u kome kaže da je svoje nalaze podnela predsedništvu.


Input: "Sporni snimak sadrži elemente kompjuterske montaže; nije ni autentičan, niti je vešto napravljena kopija autentičnog snimka", rekao je Basesku, predstavljajući zaključak na 18 stranica.

Basesku


Input: Basesku je tužio novine koje su prve objavile fotografije navodnog incidenta, kao i Dinua Patričua, biznismena koji je rekao da je prisustvovao tom događaju.

Basesku

Dinua Patričua


Input: U odgovoru na napade koji su zbog toga usledili od strane bivšeg komunističkog disidenta i pesnika Mirče Dineskua, predsednikova supruga Marija Basesku, koja se do sada držala po strani i u senci, objavila je otvoreno pismo u kome odbacuje tvrdnje da ju je muž tukao.

Mirče Dineskua

Marija Basesku


Input: "Danas prekidam ćutnju jer je ono što danas govore mediji i ljudi koji iza njih stoje za mene neprihvatljivo."


Input: Asocijacija Pro Demokratija (APD), jedna od vodećih rumunskih nevladinih organizacija koja se bori za demokratiju i koja je, između ostalih, nadgledala izbore u Rumuniji, osudila je "manjak etike i profesionalizma koji karakteriše predsedničku predizbornu kampanju".

Asocijacija Pro Demokratija

APD

Rumuniji


Input: "U tom kontekstu, APD poslednji put poziva na normalnost i integritet izborne takmace, koji su izgleda zaboravili da cilj ne opravdava uvek sredstva", piše u saopštenju.

APD


Input: "Prljavi predizborni napadi dostigli su do sada nezabeleženi nivo.


Input: Pozitivne teme kampanje su sve prekrivene blatom takvih napada", izjavio je politički urednik rumunskog lista Evenimentul Zilei za SETimes.

Evenimentul Zilei

SETimes


Input: "Cilj tih napada na ličnost je da se pokrenu emocije kod izbornog tela: da se glasači protivnika navedu da ne izađu na glasanje ili da se privuku novi glasači koji su besni zbog takvih 'otkrića'", dodao je on.


Input: Prema anketi INSOMAR objavljenoj u utorak, Đoana ima podršku 54 % birača, a Basesku 46 %.

INSOMAR

Đoana

Basesku


Input: Kultura i društvo: Kadare dobio književnu nagradu

Kadare


Input: Albanskom piscu Ismailu Kadareu dodeljena je nagrada KULT.

Ismailu Kadareu

KULT


Input: Takođe u vestima iz kulture: srpska učenica ušla u polufinale na takmičenju Gugla za najbolju fotografiju.

Gugla


Input: Ismail Kadare.

Ismail Kadare


Input: Albanski pisac Ismail Kadare dobio je u četvrtak (11. jun) nagradu za najbolju knjigu na dodeli albanskih nagrada KULT iz oblasti kulture.

Ismail Kadare

KULT


Input: Nagrada mu je dodeljena za roman "Pogrešna večera".

Pogrešna večera


Input: Konkurs, koji se održava petu godinu, obuhvata književnost, prevođenje, muziku, slikarstvo i film.


Input: Kosovsko svetsko bijenale karikature uključeno je na listu glavnih događaja u svetu vezanih za karikature, izvestili su lokalni mediji u sredu (10. jun).


Input: Festival je uvršten na tu prestižnu listu po odluci briselske Federacije organizacija karikaturista.

Federacije organizacija karikaturista


Input: Srpska učenica Vesna Stojaković iz Novog Sada kvalifikovala se u polufinale Guglovog konkursa za najbolju fotografiju.

Vesna Stojaković

Novog Sada

Guglovog


Input: Stojaković je jedan od 36 polufinalista i jedan od preko 1000 učesnika iz 82 zemlje.

Stojaković


Input: Radovi finalista biće izloženi u londonskoj Sači galeriji 23. juna, kada će biti izabran i pobednik.

Sači galeriji


Input: Drugi međunarodni folklorni festival Dukat fest 2009. počeo je u utorak (16. jun) u Banja Luci, u Bosni i Hercegovini (BiH).

Dukat fest 2009.

Banja Luci

Bosni i Hercegovini

BiH


Input: Taj događaj koji se završava u nedelju (21. jun) okupio je deset popularnih folk ansambala iz Srbije, Hrvatske, Rusije, Grčke, Mongolije, Toga, Letonije, Bugarske, Poljske i BiH.

Srbije

Hrvatske

Rusije

Grčke

Mongolije

Toga

Letonije

Bugarske

Poljske

BiH


Input: Istorijski muzej usredsređen na tursku civilizaciju uskoro će biti otvoren u Ankari, saopštio je u ponedeljak (15. jun) turski ministar kulture i turizma Ertugrul Gunaj.

Ankari

Ertugrul Gunaj


Input: Tender za izbor najboljeg projekta za muzej biće održan u septembru, rekao je ministar.


Input: Novi muzej deo je vladine inicijative za podsticanje turizma i dostizanje cilja od 30 miliona stranih turista 2010. i 2011. godine.


Input: Rumunska teniserka Raluka Olaru pobedila je u nedelju (14. jun) na ATP teniskom turniru u Marselju, u Francuskoj, javili su rumunski mediji.

Raluka Olaru

ATP

Marselju

Francuskoj


Input: Dvadesetogodišnja Olaru je u finalu porazila Slovenku Mašu Zec-Peškirič, 6-7, 7-5, 6-4.

Olaru

Slovenku


Input: Osvojivši turnir Olaru je dobila 150 poena i 73. je na svetu u ženskom tenisu.

Olaru


Input: Banja Luka, u Bosni i Hercegovini, biće domaćin međunarodnog festivala kratkog filma "Kratkofil" od utorka (16. jun) do subote.

Banja Luka

Bosni i Hercegovini

Kratkofil


Input: Na festivalu će biti prikazano 55 igranih, crtanih, dokumentarnih i eksperimentalnih filmskih radova, sa fokusom na islandsku kinematografiju, koja je novitet ovog festivala.


Input: Korak napred za nezavisnost sudova u Makedoniji


Input: Pravosudni savet Makedonije će ubuduće birati i razrešavati sudije, što je prethodno bilo u nadležnosti poslanika.

Pravosudni savet Makedonije


Input: "Nadam se da će sudije, koje prvi put vrše pravo izbora članova Saveta, izabrati najbolje kandidate, rekao je ministar pravde Mihajlo Manevski.

Saveta

Mihajlo Manevski


Input: Više od 600 sudija u Makedoniji je u sredu (15. novembra) tajnim glasanjem biralo osam članova novog Pravosudnog saveta.

Makedoniji

Pravosudnog saveta


Input: Savet preuzima u nadležnost izbor i razrešenje sudija, nešto za šta su prethodno bili zaduženi poslanici u parlamentu.

Savet


Input: To telo će takođe biti ovlašćeno da ukida imunitet sudija i ocenjuje njihov učinak.


Input: Sa tim promenama pokrenut je važan deo pravosudnih reformi u Makedoniji.

Makedoniji


Input: Članovi Saveta postali su dvojica sudija Vrhovnog suda -- Vasil Grčev i Bekir Iseni.

Saveta

Vrhovnog suda

Vasil Grčev

Bekir Iseni


Input: Izabrani su i Bojan Eftimov (Osnovni sud br. 2 u Skoplju), Ljubin Aleksievski (ohridski sud) i Aleksandra Zafirovska (tetovski sud), kao i troje sudija iz apelacionih sudova -- Ruška Paparoska (štipska oblast) i Miruša Elenovska i Veli Vedat (skopska oblast).

Bojan Eftimov

Ljubin Aleksievski

Aleksandra Zafirovska

Ruška Paparoska

Miruša Elenovska

Veli Vedat

Osnovni sud br. 2 u Skoplju

ohridski sud

tetovski sud


Input: "Danas se polažu temelji novog pravosudnog sistema u Makedoniji, rekao je ministar pravde Mihajlo Manevski.

Makedoniji

Mihajlo Manevski


Input: "Nadam se da će sudije, koje prvi put vrše pravo izbora članova Saveta, izabrati najbolje kandidate.

Saveta


Input: On je rekao da se pripreme za konstituisanje Saveta očekuju sredinom decembra.

Saveta


Input: "Sudije izabrane u Pravosudni savet imaju veliku odgovornost, zato što su članovi tela koje treba da obezbedi i garantuje nezavisnost i suverenost pravosudnog sistema, izjavila je Rahilka Stojkovska, predsednica komisije zadužene za izbor.

Pravosudni savet

Rahilka Stojkovska


Input: Ona je potvrdila da se glasanje za članove Saveta odigralo bez incidenata ili nepravilnosti.

Saveta


Input: Troje dodatnih članova Saveta biće izabrano u parlamentu posle otvorenog konkursa, a dvoje članova koje predloži predsednik izabraće poslanici.

Saveta


Input: Ministar pravde i predsednik Vrhovnog suda takođe su članovi Saveta, tako da je njihov ukupan broj petnaest.

Vrhovnog suda

Saveta


Input: Takav izborni sistem predstavlja drastičnu promenu u odnosu na dosadašnju praksu.


Input: Članove Pravosudnog saveta do sada je birao parlament, pa su mnogi tvrdili da su taj proces politizovale političke stranke.

Pravosudnog saveta


Input: Voz Priština - Skoplje simbol promene

Priština

Skoplje


Input: Putnički železnički saobraćaj između Prištine i Skoplja ponovo je uspostavljen posle šestogodišnjeg prekida uzrokovanog krizom u regionu.

Prištine

Skoplja


Input: Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa posle višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne Evrope.

Evrope


Input: Železnički saobraćaj između Prištine i Skoplja obnovljen je 27. februara posle šestogodišnjeg prekida.

Prištine

Skoplja


Input: Mnogi su ponovno uspostavljanje železničke linije pozdravili kao simbol obnovljenih odnosa nakon višegodišnje krize u ovom delu jugoistočne Evrope.

Evrope


Input: Za sada postoji samo putnički saobraćaj.


Input: Međutim, članovi poslovne zajednice takođe žele da vide obnovu teretnog saobraćaja.


Input: "Bolji transport znači bolje poslovanje", kaže Besim Idrizi, koji je povezan sa Kosovom preko svoje kompanije za građevinski materijal, kao i kroz porodične i društvene veze.

Besim Idrizi

Kosovom


Input: "Trenutno se teretni transport odvija isključivo velikim kamionima.


Input: Bolje je prekinuti sukobe i razvijati poslovanje."


Input: Proširenje usluga i na transport robe verovatno će zavisiti od transformacije Makedonske železnice, čiji se početak očekuje uskoro.

Makedonske železnice


Input: Železnička kompanija saopštila je da će doneti odluku na osnovu nivoa interesovanja.


Input: Trenutno putnički vozovi saobraćaju dva puta dnevno.


Input: Na osnovu sporazuma sa civilnim vlastima na Kosovu, carinska i policijska provera vrši se na graničnom prelazu Blace.

Kosovu

Blace


Input: Voz polazi iz Skoplja u 9.40 pre podne i 4.10 popodne.

Skoplja


Input: Zaustavlja se u stanicama Skoplje Sever, Gorce Petrov, Volkovo, Jankovik, Uroševac i Kosovo Polje, završavajući svoj put u Prištini.

Skoplje Sever

Gorce Petrov

Volkovo

Jankovik

Uroševac

Kosovo Polje

Prištini


Input: Svečano ponovno uspostavljanje linije Skoplje - Priština održano je u decembru prošle godine, kada je grupa ministara makedonske vlade otputovala vozom.

Skoplje

Priština


Input: Međutim, ispostavilo se da su malo poranili, s obzirom da nije bila uspostavljena procedura kontrole putnika i robe, a nedostajali su i neki objekti.


Input: Zbog toga je došlo do odlaganja početka redovnog saobraćaja.


Input: Međutim, objekti su izgrađeni za samo dva meseca i vozovi sada saobraćaju.


Input: Ako počne i teretni saobraćaj, carinska i fitosanitarna inspekcija poljoprivrednih proizvoda biće obavljana u Volkovu, oko 10 kilometara od granice.

Volkovu


Input: Balkanske manjine rade na funkcionalnom multikulturalizmu


Input: Manjine širom Balkana se povezuju i izrađuju dokumente ustavnog tipa usmerene na zaštitu i zadovoljavanje svojih prava.

Balkana


Input: Cilj koncepta "ustav u ustavu" pre svega je da se pomogne ogromnoj romskoj zajednici u regionu.


Input: Romska zajednica čini najveću manjinu na Balkanu i -- prema nedavnoj analizi Centra za međunarodni krizni menadžment i rešavanje konflikta -- njena situacija "u regionu ostaje posebno problematična i čini se da države nemaju neke namere ili podsticaje da to promene".

Balkanu

Centra za međunarodni krizni menadžment i rešavanje konflikta


Input: Skender Veliju, koji je na čelu romske unije Amaro-Drom u Albaniji, rekao je da su tamošnje manjine osnovale grupu koja predstavlja Grke, Makedonce, Srbe, Crnogorce i Bosance i razmatra njihove specifične probleme.

Skender Veliju

Grke

Amaro-Drom

Albaniji

Makedonce

Srbe

Crnogorce

Bosance


Input: "Razmatrali smo situaciju i postupanje prema manjinama u Albaniji i napravljen je 'ustavni' dokument u okviru ustava, sa pravima manjina u Albaniji, u poređenju sa ostalim zemljama regiona", rekao je Veliju za SETimes.

Albaniji

Albaniji

Veliju

SETimes


Input: On je objasnio da se glavni zahtevi odnose na jezik, identitet i kulturu.


Input: Grupu koja je radila na tom dokumentu vodio je univerzitetski profesor Kimet Fetahu, član makedonske manjine u Albaniji, koji je takođe organizovao okrugle stolove sa predstavnicima raznih manjina.

Kimet Fetahu

Albaniji


Input: Dokument je upućen institucijama zemlje i međunarodnim telima.


Input: "Digli smo svoj glas tražeći poboljšanje socijalne i ekonomske situacije romskog naroda, njihovog obrazovanja, zdravstva, infrastrukture, smeštaja, zapošljavanja, što je postalo deo nacionalne strategije za poboljšanje uslova života Roma", rekao je Veliju.

Roma

Veliju


Input: Milan Antonijević, direktor beogradske NVO JUKOM, kaže da Romi čine najveću etničku manjinu u Srbiji, a slede Albanci, Bosanci, Mađari i drugi.

Milan Antonijević

JUKOM

Romi

Albanci

Bosanci

Mađari

Srbiji


Input: Država "ne zna kako da napravi atmosferu u kojoj bi bilo normalno izaći i [reći] svoju nacionalnost, jer se pokazalo da je državni aparat sile i represije i dalje vrlo jak, pa se ljudi ne izjašnjavaju onako kako bi to učinili u drugačijim okolnostima", rekao je on za SETimes.

SETimes


Input: Alma Mašić, direktorka Omladinske inicijative za ljudska prava u Sarajevu, istakla je da "samo 3 odsto Roma u Bosni i Hercegovini ima stalan posao.

Alma Mašić

Omladinske inicijative za ljudska prava

Sarajevu

Bosni i Hercegovini

Roma


Input: Najveći izvor prihoda ove etničke manjine je samozaposlenost u sektoru prikupljanja materijala za reciklažu i recikliranje otpada", rekla je ona za SETimes.

SETimes


Input: Situacija je drugačija na Kosovu, gde je srpska zajednica postala manjina posle 1999. godine.

Kosovu


Input: "Moj život nije kao što je bio pre.


Input: Mi, Srbi, nervozno čekamo da vidimo kakav će biti status Kosova.

Srbi

Kosova


Input: Ne volim da me nazivaju manjinom i ne želim da to prihvatim", rekla je kosovska Srpkinja Milica Marković za SETimes.

Srpkinja

Milica Marković

SETimes


Input: Bekim Blakaj, direktor kosovske kancelarije Centra za humanitarno pravo, okrivljuje paralelne srpske institucije.

Bekim Blakaj

Centra za humanitarno pravo


Input: "Ostale manjine su u znatnoj meri integrisane u kosovsko društvo, [pa su opet] na neki način više diskriminisane nego srpska manjina.


Input: Srpski jezik je zvanični jezik na celokupnoj teritoriji Kosova, ali to nije slučaj sa romskim, turskim ili bosanskim jezikom", rekao je on za SETimes.

Kosova

SETimes


Input: U Preševskoj dolini u Srbiji Albanci su manjina.

Preševskoj dolini

Srbiji

Albanci


Input: "Ako želite da dobijete nešto [kao manjina] morate to da tražite.


Input: Niko vam ništa neće dati ako ne tražite", rekao je ekonomista Abdula Ahmedi.

Abdula Ahmedi


Input: On je izjavio za SETimes da su najurgentniji problemi nepriznavanje diploma Univerziteta Kosova, problemi sa priznavanjem diploma iz Albanije i Makedonije, kao i visoke stope nezaposlenosti mladih i njihova migracija u Aziju.

SETimes

Univerziteta Kosova

Albanije

Makedonije

Aziju


Input: Antonijević iz JUKOM-a potvrđuje da Srbija tek treba da pronađe mehanizam za priznavanje univerzitetskih diploma sa Kosova.

Antonijević

JUKOM-a

Srbija

Kosova


Input: "Albanci moraju da imaju neka prava, jer su diplomirali na Univerzitetu Kosova i žele da rade u Srbiji i to bi trebalo da se ohrabruje", rekao je on.

Albanci

Univerzitetu Kosova

Srbiji


Input: Ferenc Tot je član mađarske manjine u Vojvodini.

Ferenc Tot

Vojvodini


Input: "Ne osećam se kao građanin drugog reda, mada je puno onih koji svakodnevno pokušavaju da me uvere da jesam", rekao je on za SETimes.

SETimes


Input: Marija Šoentaler iz nemačke zajednice u Vojvodini rekla je za SETimes da rešenje leži u članstvu u EU, jer će odgovor na to "ko je ko i šta je ko… u nekom trenutku biti Evropljanin".

Marija Šoentaler

Evropljanin

Vojvodini

SETimes

EU


Input: Srpska država i građani suočeni sa dugovima


Input: Država i njeni građani suočavaju se sa ogromnim dugovima, a kraj tome se baš i ne vidi.


Input: Mnogi Srbi se oslanjaju na kredite za plaćanje dnevnih potrepština.

Srbi


Input: Porodica Mrdak živi u stanu u Beogradu u kojem je većina stvari kupljena zahvaljujući bankovnim kreditima i zajmovima.

Mrdak

Beogradu


Input: "Prvo smo uzeli kredit da odemo na medeni mesec pre dve godine, a onda sam nasledio ovaj stan i uselili smo se.


Input: Okrečili smo ga, kupili nov nameštaj, nov frižider, popravljali.


Input: Nedavno smo morali da kupimo kola zbog bebe, pa smo uzeli još jedan kredit", rekao je Vladimir Mrdak za SETimes.

Vladimir Mrdak

SETimes


Input: Porodici će biti potrebno najmanje pet godina da plati svoje trenutne dugove.


Input: U međuvremenu, verovatno će uzeti još koji kredit od banke za nešto drugo.


Input: Ovo je uobičajena priča za mnoge Srbe.

Srbe


Input: Kada ih pitaju, porodice obično kažu da su opstale samo zahvaljujući kreditima i pozajmicama.


Input: Ali, to ne važi samo za porodice.


Input: Vlada je uzimala kredite od MMF i EU.

MMF

EU


Input: U nedavnom izveštaju Fiskalnog saveta Srbije procenjuje se da vlada duguje više od 14,4 milijarde evra međunarodnim kreditorima; privreda je u dugu od 19,3 milijarde evra, a građani duguju 5,7 milijardi u kreditima.

Fiskalnog saveta Srbije


Input: "Svi zaposleni u Srbiji morali bi da rade besplatno skoro pet godina da otplate te dugove", kaže ekonomista Milan Ćulibrk za SETimes.

Srbiji

Milan Ćulibrk

SETimes


Input: Savet, koji je zadužen za fiskalnu politiku države, obelodanio je da će za otplatu dugova Srbija morati da izdvoji 5,1 milijaredu evra iz državnog budžeta -- skoro 14 odsto svog BDP-a

Savet

Srbija


Input: "Procenili smo da će državni dug do kraja ove godine dostići 50 odsto BDP -- što je više nego što zakon dozvoljava", rekao je član Fiskalnog saveta Vladimir Vučković za SETimes.

Fiskalnog saveta

SETimes

Vladimir Vučković


Input: Prema Vučkovićevim rečima, vlada je već prekršila dva zakona -- zakon o državnom budžetu i zakon o budžetskom sistemu -- prema kojima javni dugovi ne bi trebalo da premašuju 45 odsto BDP-a.

Vučkovićevim


Input: Međutim, niti postoje mere i ograničenja kojima vlada može da se primora da se pridržava zakona, niti prekršioci mogu da se smatraju odgovornim.


Input: "Vlada treba da usvoji jasan plan sa pouzdanim merama kako bi platila dugove u zakonom predviđenom vremenu", kaže Vučković.

Vučković


Input: Državni sekretar Ministarstva finansija Dušan Nikezić izjavio je za SETimes da je, mada država jeste zadužena, taj dug u normalnim granicama.

Ministarstva finansija

SETimes

Dušan Nikezić


Input: "Finansijska kriza je usporila proces otplate duga, ali mi ga otplaćujemo i sledimo preporuke MMF o štednji.

MMF


Input: Planiramo da uštedimo do 300 miliona evra do kraja ove godine", rekao je Nikezić.

Nikezić


Input: Prema ministarstvu finansija, od svih zemalja jugoistočne Evrope samo su Makedonija i Bosna i Hercegovina manje zadužene od Srbije.

ministarstvu finansija

Evrope

Makedonija

Bosna i Hercegovina

Srbije


Input: "Srbija treba da koristi nove kredite EU i MMF-a za investiranje u kompanije koje će se fokusirati na izvoz ili bar nadoknaditi uvoz i zadržati novac u zemlji", rekao je Ćulibrk.

Srbija

EU

MMF-a

Ćulibrk


Input: Dok država može da koristi nove kredite za ulaganje novca i ostvarivanje profita od toga, obični građani nemaju tu opciju.


Input: Njihov novac je unapred potrošen na troškove života i osnovne potrebe.


Input: A, čak će i te dugove biti teško otplatiti.


Input: Zbog slabljenja srpskog dinara, korisnici kredita danas duguju 80 milijardi dinara više nego početkom godine.


Input: Kultura i sport: Ivica Kostelić osvojio zlato u trci za Svetski kup

Ivica Kostelić


Input: Hrvat Ivica Kostelić osvojio je svoje prvo zlato u Svetskom kupu od 2003. godine.

Hrvat

Svetskom kupu

Ivica Kostelić


Input: Takođe u pregledu vesti iz kulture i sporta za ovu nedelju: turski pisac Orhan Pamuk primio Nobelovu nagradu za književnost, a tri filma iz jugoistočne Evrope dobiće sredstva SE.

Orhan Pamuk

Nobelovu nagradu za književnost

Evrope

SE


Input: (Sleva) Pjerik Burže iz Francuske (treće mesto), Ivica Kostelić iz Hrvatske (prvo mesto) i Romed Bauman iz Austrije (drugo mesto) dobijaju medalje posle trke u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena u nedelju u Rajteralmu, u Austriji.

Pjerik Burže

Ivica Kostelić

Romed Bauman

Francuske

Hrvatske

Austrije

Rajteralmu

Austriji

FIS Svetskog skijaškog kupa


Input: Hrvatski olimpijski skijaš Ivica Kostelić zauzeo je prvo mestu u trci u super kombinaciji FIS Svetskog skijaškog kupa, koja je vožena 10. decembra u Rajteralmu, u Austriji.

Ivica Kostelić

FIS Svetskog skijaškog kupa

Rajteralmu

Austriji


Input: On je završio sa vremenom 2:08.90, ispred Austrijanca Romeda Baumana sa 2:09.98 i Francuza Pjerika Buržea sa 2:10.41.

Austrijanca

Francuza

Romeda Baumana

Pjerika Buržea


Input: To je prva Kostelićeva pobeda u Svetskom kupu od 2003. godine.

Kostelićeva

Svetskom kupu


Input: Tri filma iz jugoistočne Evrope uvrštena su na listu 12 filmova koji će dobiti finansijsku podršku iz fonda za kinematografiju Saveta Evrope (SE) Eurimidžis.

Evrope

Saveta Evrope

SE

Eurimidžis


Input: Sredstva SE dobiće film srpskog režisera Stefana Arsenijevića "Ljubav i drugi zločini", film "Svet je veliki i spas vreba iza ugla", bugarskog režisera Stefana Komandareva i film holandske režiserke Marlen Goris "U vihoru" (koprodukcija Belgije, Bugarske, Nemačke i Francuske).

SE

Stefana Arsenijevića

Stefana Komandareva

Marlen Goris

Ljubav i drugi zločini

Svet je veliki i spas vreba iza ugla

U vihoru

Belgije

Bugarske

Nemačke

Francuske


Input: Hrvatski plivač Aleksej Puninski osvojio je 10. decembra zlatnu medalju u trci na 50 metara leptir stilom na Evropskom plivačkom prvenstvu u 25-metarskim bazenima u Hesinkiju.

Aleksej Puninski

Evropskom plivačkom prvenstvu

Hesinkiju


Input: Puninski je završio na šestom mestu u trci na 100 metara slobodnim stilom.

Puninski


Input: Ovo je šesta zlatna i ukupno 19. medalja koju je Hrvatska osvojila na evropskim plivačkim prvenstvima u 25-metarskim bazenima.

Hrvatska

evropskim plivačkim prvenstvima


Input: Izložba radova bugarskog slikara Svetlina Ruseva otovrena je u sredu (13. decembar) u Beču.

Svetlina Ruseva

Beču


Input: Izložba, koju je organizvala bugarska ambasada, trajaće do 27. decembra.


Input: Turski pisac Orhan Pamuk primio je Nobelovu nagradu za književnost na ceremoniji koja je održana u ponedeljak (11. decembar) u Stokholmu.

Orhan Pamuk

Nobelovu nagradu za književnost

Stokholmu


Input: Svečanosti je prisustvovalo 1.600 gostiju, kao i švedska kraljevska porodica.


Input: Pamuk je svoj rodni grad Istanbul učinio "nezamenljivom književnom teritorijom, isto kao što je Dostojevski uradio sa Sankt Peterburgom, Džojs sa Dablinom ili Prust sa Parizom", rekao je na ceremoniji profesor Horas Engdal iz Odbora za dodelu Nobelove nagrade.

Pamuk

Dostojevski

Džojs

Prust

Horas Engdal

Istanbul

Sankt Peterburgom

Dablinom

Parizom

Odbora za dodelu Nobelove nagrade


Input: U Skoplju je u utorak (12. decembar) otvoren 4. Romski amaterski pozorišni festival.

Skoplju

Romski amaterski pozorišni festival


Input: Dvodnevnu manifestaciju zajedno su organizovali Asocijacija romske folklorne umetnosti i Ministarstvo kulture Makedonije.

Asocijacija romske folklorne umetnosti

Ministarstvo kulture Makedonije


Input: Ove godine na festivalu učestvuju četiri lokalne amaterske trupe -- Romani bah iz Velesa, Romano thagar iz Delčeva, Bela Kula iz Kičeva i Romano ilo iz Skoplja.

Romani bah

Bela Kula

Velesa

Delčeva

Kičeva

Skoplja

Romano thagar

Romano ilo


Input: Rumunski grad Sibiu biće, zajedno sa Luksemburgom, Evropska prestonica kulture u 2007. godini, u skladu sa odlukom koju je Savet EU doneo ranije ove godine.

Sibiu

Luksemburgom

Evropska prestonica kulture

Savet EU


Input: U sklopu programa rumuskih vlasti "Sibiu 2007", centralna banka Rumunije pustila je u opticaj srebrni novčić u vrednosti 5 rumunskih leja -- ili oko 1,46 evra -- posvećen toj prilici.

Sibiu 2007

centralna banka Rumunije


Input: Albaniju zahvata izborna groznica

Albaniju


Input: S obzirom da je dugotrajni zastoj oko lokalnih izbora konačno razrešen, albanske političke stranke pokrenule su svoje kampanje.


Input: Gradonačelnik Tirane Edi Rama govori na skupu održanom tokom vikenda.

Tirane

Edi Rama


Input: Tokom vikenda, dve glavne političke stranke u Albaniji zvanično su pokrenule svoje kampanje za lokalne izbore 18. februara.

Albaniji


Input: Tokom skupa održanog u subotu (20. januara) u Palati kongresa, levičarska koalicija Zajedno za budućnost, koju predvodi gradonačelnik Tirane Edi Rama, puštala je pesmu grupe Kvin "We will rock you" -- kao odgovor na glavnu muzičku temu desničarske Velike koalicije -- "The final countdown".

Palati kongresa

Tirane

Zajedno za budućnost

Kvin

Velike koalicije

Edi Rama

We will rock you

The final countdown


Input: Oko 3.000 članova i pristalica prisustvovalo je skupu Velike koalicije.

Velike koalicije


Input: Obraćajući se okupljenima, premijer Sali Beriša je rekao kandidatima da će, onda kada budu izabrani, dobiti snažnu podršku vlade za svoje projekte.

Sali Beriša


Input: Decentralizacija lokalne vlade ostaje glavni prioritet, rekao je Beriša.

Beriša


Input: On je takođe obećao rešenje pitanja legalizacije i imovine.


Input: Beriša je formalno prihvatio ostavku ministra unutrašnjih poslova Sokola Oljdašija, koji će biti protivkandidat Rami u izbornoj trci za gradonačelnika Tirane.

Beriša

Sokola Oljdašija

Rami

Tirane


Input: U međuvremenu, govoreći na skupu Zajedno za budućnost, Rama je istakao da je konačno napravljen levičarski savez -- sa SP i Socijaldemokratskom partijom u njegovom jezgru.

Zajedno za budućnost

SP

Socijaldemokratskom partijom

Rama


Input: Nije bilo lako stvoriti takvu koaliciju, rekao je Rama, koji se kandidovao za treći mandat na mestu gradonačelnika.

Rama


Input: Međutim, posle mnogih prepreka, sada postoji pravi savez, rekao je on.


Input: Početak kampanje bio je poremećen incidentom koji se dogodio u nedelju u gradu Himari gde većinom žive Grci.

Himari

Grci


Input: Prema pisanju lokalnih medija, policija je uhapsila troje ljudi zbog pokušaja opstrukcije govora sadašnjeg gradonačelnika Vasila Bolana iz manjinske grčke stranke Unija za ljudska prava.

Vasila Bolana

Unija za ljudska prava


Input: Bolano se kandidovao se drugi mandat.

Bolano


Input: Albanski predsednik Alfred Mojsiju uputio je političkim strankama nacrt Kodeksa ponašanja vezan za kampanju.

Alfred Mojsiju

Kodeksa ponašanja


Input: On je pozvao političare da urade svoj deo da osiguraju civilizovanu kampanju i slobodne i poštene izbore.


Input: U međuvremenu, Posmatračka izborna misija OEBS / ODIHR objavila je svoj drugi privremeni izveštaj, kojim je obuhvaćen period od 1. do 14. januara.

Posmatračka izborna misija OEBS / ODIHR


Input: U izveštaju se navodi da se jednim od amandmana na Izborni zakon "… otvara mogućnost promene redosleda kandidata na listama kandidata nakon što liste registruju relevantne izborne komisije, kao i posle glasanja".

Izborni zakon


Input: "Iako pravila takvog preraspoređivanja mogu javno da se iznesu u vreme registracije, to povećava zabrinutost u pogledu kompatibilnosti takvih zakonskih mera sa demokratskim principima, s obzirom da se smanjuje transparentnost za birače", navodi OEBS / ODIHR.

OEBS

ODIHR


Input: MKSJ osudio bivšeg ministra u vladi Kosova za pokušaj zastrašivanja svedoka

MKSJ

Kosova


Input: Haški tribunal za ratne zločine u sredu je proglasio krivim bivšeg kosovskog ministra kulture i njegovog pomoćnika za nepoštovanje suda, zato što su pokušali da zaplaše zaštićenog svedoka na suđenju bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju.

Haški tribunal za ratne zločine

Ramušu Haradinaju


Input: MKSJ je osudio bivšeg kosovskog ministra kulture Astrita Haraćiju (levo) i njegovog savetnika Bajruša Morinu za pokušaj zastrašivanja svedoka.

MKSJ

Astrita Haraćiju

Bajruša Morinu


Input: Bivši kosovski ministar kulture Astrit Haraćija i njegov pomoćnik Bajruš Morina proglašeni su krivim za nepoštovanje suda i izrečene su im zatvorske kazne u trajanju pet i tri meseca, saopštio je u sredu (17. decembar) Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju (MKSJ).

Astrit Haraćija

Bajruš Morina

Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju

MKSJ


Input: Obojica su "proglašeni krivim zato što su se svesno i svojevoljno mešali u sprovođenje pravde intervenišući kod svedoka čiji je identitet bio zaštićen", a koji je svedočio na suđenju bivšem kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju, navodi se u saopštenju tribunala.

Ramušu Haradinaju


Input: U optužnici koju je u januaru podigao glavni tužilac tribunala Serž Bramerc navodi se da je u julu 2007. Haraćija rekao Morini da otputuje u zemlju u kojoj boravi taj zaštićeni svedok, nazvan Svedok 2 u sudskim dokumentima, i ubedi ga da ne svedoči.

Serž Bramerc

Haraćija

Morini

Svedok 2


Input: Morina, koji je bio politički savetnik zamenika ministra kulture i honorarni urednik kosovskog dnevnika Bota Sot, poznavao je Svedoka 2 i imao "dva poduža sastanka sa njim".

Morina

Bota Sot

Svedoka 2


Input: Policija je tajno snimila oba sastanka, navodi se u optužnici.


Input: "Sudsko veće je utvrdilo da je dokazima ustanovljeno izvan svake sumnje" da je Haraćija "izvršio uticaj" na Morinu, navodi se u saopštenju MKSJ.

Haraćija

Morinu

MKSJ


Input: On je prihvatio ministrovu nadležnost i sledio njegova uputstva da izvrši pritisak na Svedoka 2 rekavši mu da su drugi koji su svedočili protiv Haradinaja kasnije ubijeni.

Svedoka 2

Haradinaja


Input: Tužioci su takođe tvrdili da je bivši ministar i suosnivač takozvanog Odbora za odbranu Ramuša Haradinaja autorizovao Morinino putovanje, a ministarstvo kulture je snosilo troškove.

Odbora za odbranu Ramuša Haradinaja

ministarstvo kulture

Morinino


Input: Sudije su ukazale da se Morina izvinio Svedoku 2, koji nije popustio pod pritiskom i na kraju je svedočio protiv Haradinaja i dva druga komandanta Oslobodilačke vojske Kosova (OVK).

Morina

Svedoku 2

Haradinaja

Oslobodilačke vojske Kosova

OVK


Input: Suđenje je završeno početkom aprila.


Input: Haradinaj i drugi optuženi Idriz Baljaj oslobođeni su svih optužbi za ratne zločine, dok je trećem optuženom Lahiju Brahimaju izrečena šestogodišnja zatvorska kazna.

Haradinaj

Idriz Baljaj

Lahiju Brahimaju


Input: Predmet protiv Haradinaja i ostalih trenutno je pred Žalbenim većem MKSJ-a.

Haradinaja

Žalbenim većem MKSJ-a


Input: Zauzmi pozu: modna sezona na Balkanu


Input: Moda širom Jugoistočne Evrope donosi inovacije, uspešnu industriju najmodernijeg stila i mogućnosti za saradnju preko nacionalnih granica.

Jugoistočne Evrope


Input: Turska manekenka hoda po pisti prvog dana Istanbulske nedelje mode.

Istanbulske nedelje mode


Input: Nedelja mode u Istanbulu, jednoj od evropskih "prestonica kulture" za 2010, donela je premijeru kolekcija jesen - zima i najnovije inovacije u visokoj modi dvadesetak turskih kreatora.

Nedelja mode u Istanbulu


Input: Četvorodnevni događaj, koji je završen 6. februara, sponzorisali su Udruženje modnih kreatora i Istanbulska modna akademija.

Udruženje modnih kreatora

Istanbulska modna akademija


Input: Bilo je 35.000 posetilaca, među kojima i američka glumica Meg Rajan.

Meg Rajan


Input: U decembru je vladalo slično interesovanje za dva najveća hrvatska modna događaja -- Dove Fashion.hr i Cro-a-Porter, koji su otvorili jesenju sezonu.

Dove Fashion.hr

Cro-a-Porter


Input: Hrvatska modna industrija izbacila je nekoliko novih kreatora koji se trude da budu originalni, u trendu i inovativni, a istovremeno i privlače klijente iz džet seta i "obične" muškarce i žene.


Input: Nije tajna da ljudi na Balkanu vole lepo da se oblače i pažljivo prate najnovije modne trendove.

Balkanu


Input: Mnogi turisti koji prvi put dođu u zemlje Jugoistočne Evrope često pomenu da su zapanjeni brojem dobro obučenih žena i muškaraca na ulici.

Jugoistočne Evrope


Input: Bosanska manekenka predstavlja kreaciju holandskog kreatora Adija van den Kromenakera na Sarajevskoj nedelji mode.

Adija van den Kromenakera

Sarajevskoj nedelji mode


Input: Poznato je da džet set i modni kreatori na Balkanu odlično sarađuju.

Balkanu


Input: Poslednji primer je hrvatska zvezda Severina, kojoj je srpski modni kreator Zvonko Marković sašio venčanicu.

Severina

Zvonko Marković


Input: Kreacije viđene na Dove Fashion.hr i četrnaestom Cro-a-Porter bacile su naglasak na povratak visokoj modi i eleganciji.

Dove Fashion.hr

Cro-a-Porter


Input: Prisustvovala su neka od najvećih imena hrvatske mode, kao što su Robert Sever, duo Elfs, Hippy Garden, I-GLE, i Branka Donasi.

Robert Sever

Branka Donasi

Elfs

Hippy Garden

I-GLE


Input: Srpska kreatorka Dijana Pavlov bila je specijalni gost.

Dijana Pavlov


Input: "Haljina je naša večna inspiracija jer je smatramo kraljicom mode", rekle su bliznakinje Morana Saračević i Marija Cicko Karapetrić iz Studija Boudoir.

Morana Saračević

Marija Cicko Karapetrić

Studija Boudoir


Input: Njihova kolekcija "Važno je biti Alisa", nadahnuta remek delom Luisa Kerola "Alisa u zemlji čuda", zatvorila je reviju Cro-a-Porter.

Važno je biti Alisa

Alisa u zemlji čuda

Cro-a-Porter

Luisa Kerola


Input: Dvojac Elfs, koji čine kreatori Ivan Tandarić i Aleksandar Šekuljica, prikazali su kolekciju nadahnutu američkom sapunicom "Dinastija" iz 80-ih godina.

Elfs

Ivan Tandarić

Aleksandar Šekuljica

Dinastija


Input: Dvojicu mladih kreatora ponekad nazivaju balkanskim Dolče i Gabanom.

Dolče i Gabanom


Input: U proteklih devet godina, Sarajevska nedelja mode (SNM) okupljala je kreatore iz celog sveta, sa dve glavne revije na proleće i jesen.

Sarajevska nedelja mode

SNM


Input: "Uspeli smo ne samo da promovišemo bosanske kreatore, već i komercijalizujemo lokalne brendove", kaže osnivač SNM Amela Radan.

SNM

Amela Radan


Input: Četvorodnevni program održan krajem novembra u glavnom gradu BiH privukao je više hiljada posetilaca.

BiH


Input: Posle kolekcije italijanske modne kuće Glamur, usledile su kreacije domaćeg kreatora Admira Karišika, koji je predstavio kostime koje nose bosanski plesači koji igraju uz latino muziku.

Glamur

Admira Karišika


Input: Četvrto veče otvorila je srpska kreatorka Irena Grahovac, sa pretaporte kolekcijom inspirisanom 40-im godinama prošlog veka.

Irena Grahovac


Input: Manekenka na Beogradskoj nedelji mode.

Beogradskoj nedelji mode


Input: Beogradska nedelja mode, čija je tema ove nedelje bila "Vetrovi promena" i koja se održava u oktobru, jedna je od najjačih u regionu.

Beogradska nedelja mode

Vetrovi promena


Input: Svi prihodi bili su namenjeni Centru za integraciju omladine.

Centru za integraciju omladine


Input: Puno je vremena prošlo od kako je 1996. godine modni studio Klik pokrenuo Beogradsku nedelju mode po uzoru na najveće svetske modne centre.

Klik

Beogradsku nedelju mode


Input: Danas, domaći kreatori imaju priliku da predstave svoj rad, a mladi talenti da se probiju u stvarni svet mode i pokažu svoje kreacije javnosti.


Input: U Rumuniji, kritičari se pitaju u kom pravcu je krenula moda u njihovoj zemlji.

Rumuniji


Input: Međunarodni brendovi su sve moćniji i zamenjuju domaću modu na televiziji, u časopisima i, što je najvažnije, u ormarima kupaca.


Input: Novi evropski komesari fokusiraće se na ekonomiju


Input: Ako je odobri Evropski parlament, nova Evropska komisija će, kako se očekuje, početi petogodišnji mandat početkom februara.

Evropski parlament

Evropska komisija


Input: Predsednik EK Žoze Manuel Barozo opisuje tim kao "perfektnu mešavinu iskustva i novog razmišljanja".

EK

Žoze Manuel Barozo


Input: Predsednik Evropske komisije (EK) Žoze Manuel Barozo saopštio je u petak (27. novembra) sastav svog sledećeg tima, izražavajući uverenje da će novo rukovodstvo tokom svog petogodišnjeg mandata pomoći da se Evropa izvede iz ekonomske krize.

Evropske komisije

EK

Žoze Manuel Barozo

Evropa


Input: "Na osnovu kandidata koje su predložile zemlje članice, pokušao sam da napravim kolegijum koji može da stvori sveže ideje i novi momentum u vezi sa najvećim izazovima sa kojima se Evropa danas suočava", rekao je bivši portugalski premijer na konferenciji za novinare u Briselu.

Evropa

Briselu


Input: Barozo, koji je postao 11. predsednik EK u novembru 2004, dobio je odobrenje Evropskog parlamenta (EP) za drugi petogodišnji mandat 16. septembra.

Barozo

EK

Evropskog parlamenta

EP


Input: "Uveren sam da će ovaj kolegijum biti odlučan u usmeravanju Evrope ka oporavku i održivoj socijalnoj tržišnoj ekonomiji koja funkcioniše za sve", rekao je on.

Evrope


Input: Jedan od ključnih zadataka takozvanog Barozo II kabineta "biće da se ožive nove mogućnosti koje pruža Lisabonski ugovor", koji stupa na snagu u utorak.

Barozo II kabineta

Lisabonski ugovor


Input: Dvadeset šest novih komesara, uključujući devet žena, treba da odobri EP.

EP


Input: Pored upravljanja budžetom 27-člane Unije, koji je u 2008. iznosio 116 milijardi evra, odgovornosti komisije uključuju izradu novih zakona, kao i osiguravanje da zemlje članice poštuju zakone i ugovore EU.

Unije

EU


Input: Sledeće rukovodstvo EU činiće predstavnici glavnih političkih grupacija u Evropi -- 13, uključujući Baroza, iz konzervativne Evropske narodne stranke (EPP), osam iz Evropske liberalno-demokratske i reformske stranke (ELDR) i šest iz Progresivne alijanse socijalista i demokrata (S & D), stranke levog centra.

EU

Evropske narodne stranke

EPP

Evropske liberalno-demokratske i reformske stranke

ELDR

Progresivne alijanse socijalista i demokrata

S & D

Evropi

Baroza


Input: Trinaest novih komesara bili su članovi odlazeće EK, ali nijedan neće ostati na starom mestu.

EK


Input: Odlazeći komesar za proširenje EU Oli Ren preuzeće mesto komesara za ekonomske i monetarne poslove.

EU

Oli Ren


Input: Njegove nove odgovornosti uključuju sprovođenje budžetskih pravila i jačanje koordinacije makroekonomske politike bloka.


Input: Rena će zameniti Štefan File, češki ministar za evropske poslove i bivši ambasador u NATO-u.

Rena

Štefan File

NATO-u


Input: File će biti zadužen za proširenje, kao i za politiku bloka prema susedstvu.

File


Input: Još jedno istaknuto mesto u komisiji otići će Dačijanu Čološu iz Rumunije, koji je imenovan za sledećeg komesara poljoprivrede i ruralnog razvoja, dok će bugarska ministarka inostranih poslova Rumjana Želeva biti zadužena za međunarodne odnose i humanitarnu pomoć.

Dačijanu Čološu

Rumjana Želeva

Rumunije


Input: Dve druge zemlje jugoistočne Evrope predstavljaće žene u novoj EK.

Evrope


Input: Marija Damanaki iz Grčke imenovana je za novu komesarku za pomorska pitanja i ribolov, dok će odlazeća komesarka za zdravlje -- Andrula Vasiliju sa Kipra -- biti prebačena u komesarijat obrazovanja, kulture, multijezičnosti i omladine.

Marija Damanaki

Andrula Vasiliju

Grčke

Kipra


Input: Oni koji su kasno stigli u BiH trebalo bi da ostanu dok se posao ne završi

BiH


Input: Dopisnik Southeast European Times-a Ena Latin nastavlja da analizira status Bosne i Hercegovine u drugom i poslednjem delu svog teksta.

Southeast European Times-a

Ena Latin

Bosne i Hercegovine


Input: Nedavni predlozi da se međunarodna zajednica povuče iz Bosne i Hercegovine (BiH) nisu rezultirali promenom situacije.

Bosne i Hercegovine

BiH


Input: Zemlja je naučila da živi sa neodlučnim međunarodnim prisustvom i čestim pozivima -- uglavnom motivisanim političkim ili finansijskim razlozima -- za manjim mešanjem međunarodne zajednice.


Input: U svakoj zemlji u kojoj postoji međunarodna uprava vlada drugačija politička situacija i često je veoma teško, ako ne i nemoguće, izvući univerzalno primenljive pouke.


Input: Dejtonski sporazum, koji je napravljen u cilju okončanja rata i stvaranja osnove za mir, morao je da odražava određene okolnosti i politički okvir.

Dejtonski sporazum


Input: Sporazumom je priznata postojeća podela BiH, ali je ostavljena mogućnost njenog ujedinjenja u budućnosti.

BiH


Input: Njime je Beogradu i Zagrebu omogućeno da se i dalje mešaju u unutrašnja pitanja BiH.

Beogradu

Zagrebu

BiH


Input: Međutim, ceo sporazum je više bio produženje primirja, nego osnova za pravi mir.


Input: Skoro osam godina posle okončanja nasilja, najteža pitanja sa kojima se suočava međunarodna zajednica još uvek se odnose na jednu ključnu stvar: da li će postojati funkcionalna država BiH.

BiH


Input: "Hajde da se ne igramo jedni sa drugima.


Input: Ovde smo imali rat.


Input: Želeli smo da se otcepimo i pripojimo Srbiji, dok su ljudi u Federaciji želeli nezavisnu BiH.

Srbiji

BiH

Federaciji


Input: Postigli smo mir u Dejtonu koji su svi prihvatili.

Dejtonu


Input: Mi sada nećemo ni malo odstupiti od suvereniteta koji smo dobili u Dejtonu", rekao je bivši član predsedništva BiH Mirko Šarović.

Dejtonu

BiH

Mirko Šarović


Input: Kao sredstvo koje bi, kroz proces izgradnje mira, moglo pomoći u obnovi BiH kao normalne države, Dejtonskim sporazumom uspostavljena je Kancelarija visokog predstavnika (OHR), organizacija koja nadgleda civilne aspekte mirovnog sporazuma i koordinira rad svih ostalih međunarodnih agencija.

BiH

Dejtonskim sporazumom

Kancelarija visokog predstavnika

OHR


Input: OHR je imala prilično ograničena ovlašćenja i u početku je delovala uglavnom kao posmatračka misija.

OHR


Input: Bilo joj je potrebno vreme da spozna potencijal širokog tumačenja svog mandata, koje bi moglo da se iskoristi za unapređivanje procesa.


Input: Pravi preokret dogodio se u decembru 1997. godine.


Input: Na sastanku u Bonu, OHR-u su data ovlašćenja da donosi zakone, obavezujuće odluke i smenjuje zvaničnike koji opstruiraju proces.

Bonu

OHR-u


Input: Tog trenutka počela je izgradnja države.


Input: Najveći rani uspesi, postignuti kao rezultat primene Bonskih ovlašćenja, uključivali su uvođenje jedinstvenih registarskih tablica za vozila, novu državnu zastavu, nove pasoše, i što je najvažnije, zajedničku valutu.

Bonskih


Input: OHR je takođe smenila nekoliko moćnih ličnosti iz ratnog perioda, utirući tako put reformama.

OHR


Input: Celokupna klima počela je da se menja na bolje, u velikoj meri zahvaljujući činjenici da je međunarodna zajednica preuzela glavnu ulogu u određivanju standarda političkog ponašanja.


Input: Sada je došao trenutak da se razmotri pitanje kako preneti Bonska ovlašćenja na relevantne domaće institucije.

Bonska ovlašćenja


Input: OHR je izašla sa planom implementacije misije, postavljajući uslove za postepeno povlačenje međunarodne zajednice.

OHR


Input: Osnovni princip ovog plana je uspostavljanje funkcionalnih lokalnih tela vlade BiH koja bi mogla da zamene OHR.

vlade BiH

OHR


Input: Bez obzira koliko su neki u međunarodnim krugovima možda nestrpljivi, to ostaje jedini put kojim bi trebalo ići.


Input: Povlačenje u ovoj fazi institucionalnog razvoja svakako bi predstavljalo kockanje sa svim što je postignuto do sada i, kao što je rekao visoki predstavnik Pedi Ešdaun, kockanje sa budućnošću regiona.

Pedi Ešdaun


Input: Brojne lekcije se mogu izvući iz iskustva u BiH, međutim tri su najznačajnije.

BiH


Input: Prvo, misija izgradnje države uvek je duža i skuplja od predviđenog, ali to nije katastrofalno ako se na kraju ostvari uspeh.


Input: Drugo, mandat ključnih međunarodnih institucija trebalo bi da bude dovoljno fleksibilan kako bi u različito vreme služio u različite svrhe, i u svakom slučaju trebalo bi da bude čvrst od samog početka.


Input: Treće, prednosti stečene putem ratnih zločina moraju da se ponište i moraju da se formiraju kompetentne državne institucije, ako međunarodna zajednica želi da se povuče mirne savesti.


Input: Izveštaj: "Velika poboljšanja" sloboda na Balkanu


Input: Mada se sloboda širom sveta generalno pogoršala, nekolicina balkanskih zemalja pokazuje određeni napredak.


Input: Kosovo se pomerilo sa "neslobodne" na "delimično slobodnu" zemlju u ovogodišnjem izveštaju.

Kosovo


Input: Četvrtu godinu zaredom, nazadovanje političkih prava i građanskih sloboda u 2009. nadjačalo je napredovanje sloboda širom sveta, saopštila je američka organizacija za praćenje demokratije Fridom haus u svom godišnjem izveštaju objavljenom u utorak (12. januara).

Fridom haus


Input: "To je najduži kontinuirani period pada globalne slobode u skoro 40-godišnjoj istoriji" izveštaja Sloboda u svetu, kojim su ove godine obuhvaćene 194 zemlje i 14 teritorija.

Sloboda u svetu


Input: Broj izbornih demokratija pao je prošle godine sa 119 na 116 i dostigao svoj najniži nivo od 1995, navodi se u izveštaju i primećuje da je došlo do pogoršanja demokratske slobode u 40 zemalja u Africi, Latinskoj Americi, na Bliskom istoku i u bivšem Sovjetskom Savezu.

Africi

Latinskoj Americi

Bliskom istoku

Sovjetskom Savezu


Input: "Pogoršanje je globalno i utiče na zemlje sa vojnom i ekonomskom snagom, zemlje koje su prethodno pokazivale znake [potencijalnih] reformi, i praćeno je većim progonom političkih disidenata i nezavisnih novinara", rekao je Arč Pudington, direktor te organizacije za istraživanja.

Arč Pudington


Input: "Da stvari budu gore, najmoćniji autoritarni režimi postali su represivniji, uticajniji na međunarodnoj sceni i beskompromisniji".


Input: Fridom haus objavljuje svoju godišnju procenu stanja političkih prava i građanskih sloboda u svetu od 1972. godine.

Fridom haus


Input: Da bi procenila učinak, ta grupa ispituje izborne procese, politički pluralizam i funkcionisanje vlada, kao i slobodu izražavanja, slobodu pridruživanja i vladavinu zakona.


Input: Na osnovu ocene svog učinka na skali od sedam poena, sa tim da 1 znači najslobodnija, a 7 najneslobodnija, svaka zemlja i teritorija dobila je široko kategorizovan status slobodne, delimično slobodne ili neslobodne.


Input: Nekoliko svetlih tačaka odnosi se i na primetna poboljšanja u 16 od 194 zemlje, a Hrvatska, Kosovo, Makedonija, Crna Gora i Srbija nalaze se među onima koje su pokazale napredak.

Hrvatska

Kosovo

Makedonija

Crna Gora

Srbija


Input: "Pet zemalja zapadnog Balkana napredovalo je u pogledu sloboda tokom godine", navodi se u izveštaju.

Balkana


Input: "Do najprimetnijih poboljšanja došlo je na Kosovu, koje je napredovalo od statusa neslobodne do delimično slobodne zemlje, nakon što su održani izbori za koje je ocenjeno da su u skladu sa međunarodnim standardima i zbog jačanja prava manjina."

Kosovu


Input: Kada je u pitanju Crna Gora, uspešno organizovanje martovskih parlamentarnih izbora, napredak u usvajanju zakona protiv korupcije i sveukupna stabilizacija omogućili su da se njena ocena za građanske slobode popne sa 3 na 2 i da se njen status poboljša sa delimično slobodnog na slobodan.

Crna Gora


Input: Hrvatska i Srbija su poboljšale ocenu za politička prava za po jedan poen, sa 2 na 1, odnosno sa 3 na 2.

Hrvatska

Srbija


Input: Napredak Hrvatske rezultat je boljeg tretmana manjinske srpske i romske zajednice.

Hrvatske


Input: Takođe je zabeležen zdrav i stabilan višestranački sistem.


Input: Kao i u prošlogodišnjem istraživanju, broj zemalja koje su ocenjene kao slobodne iznosi 89, što je 46 odsto globalnog stanovništva.


Input: Sedam zemalja jugoistočne Evrope -- Bugarska, Hrvatska, Kipar, Grčka, Crna Gora, Rumunija i Srbija -- pripadaju toj grupi.

Evrope

Bugarska

Hrvatska

Kipar

Grčka

Crna Gora

Rumunija

Srbija


Input: Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo i Makedonija nalaze se među 58 delimično slobodnih zemalja, koje čine 20 odsto ukupnog stanovništva u svetu.

Albanija

Bosna i Hercegovina

Kosovo

Makedonija


Input: Broj neslobodnih zemalja se povećao za pet.


Input: On sada uključuje 47 zemalja, odnosno 34 odsto globalnog stanovništva.


Input: Više od polovine tih ljudi živi u Kini, koja takođe pripada ovoj grupi.

Kini


Input: Diplomatski dnevnik: Papa posetio Kipar


Input: Hiljade ljudi okupilo se na Kipru da vidi papu Benedikta XVI.

Kipru

Benedikta XVI


Input: Takođe u diplomatskim vestima: hrvatska premijerka Kosor sastala se sa zvaničnicima BiH, a španski ministar inostranih poslova Moratinos potvrdio perspektive Hrvatske vezane za EU.

Kosor

Moratinos

BiH

Hrvatske

EU


Input: Kipar je bio domaćin papi Benediktu XVI.

Kipar

Benediktu XVI


Input: Papa Benedikt XVI boravio je u trodnevnoj poseti Kipru, koja je počela u petak (4. juna).

Benedikt XVI

Kipru


Input: On je izrazio nadu da se razlike mogu prevazići, ukazujući da je tokom posete bio svedok "tužne podele" ostrva.


Input: Predsednik Demetris Kristofijas sastao se sa Benediktom u subotu i pozvao međunarodnu zajednicu da izvrši pritisak na Tursku da ukine svoju okupaciju severnog dela ostrva.

Demetris Kristofijas

Benediktom

Tursku


Input: Hrvatska premijerka Jadranka Kosor sastala se u subotu (5. juna) sa članovima tročlanog Predsedništva Bosne i Hercegovine (BiH), sa kojima je razgovarala o bilateralnim odnosima i regionalnim pitanjima.

Jadranka Kosor

Predsedništva Bosne i Hercegovine

BiH


Input: Kosor je izrazila podršku Zagreba evroatlantskim nastojanjima BiH.

Kosor

Zagreba

BiH


Input: Ona je najavila da će krajem juna biti održan sastanak hrvatske vlade i Veća ministara BiH, opisujući to kao priliku da se razgovara o otvorenim pitanjima i da se pokuša da se neka od njih reše.

Veća ministara BiH


Input: Hrvatska je na vratima EU i proces pridruživanja bi trebalo da bude dovršen do kraja ove godine ili početkom 2011, izjavio je u sredu (2. juna) španski ministar inostranih poslova Migel Anhel Moratinos, čija je zemlja predsedavajući rotirajućeg predsedništva EU.

Hrvatska

EU

EU

Migel Anhel Moratinos


Input: Hrvatska će otvoriti sva preostala pregovaračka poglavlja tokom španskog predsedavanja i završiće tehnički deo razgovora do kraja ove godine, izjavila je hrvatska premijerka Jadranka Kosor posle razgovora sa Moratinosom.

Hrvatska

Jadranka Kosor

Moratinosom


Input: On je doputovao u Zagreb iz Bosne i Hercegovine, gde je učestvovao na sastanku EU - zapadni Balkan na visokom nivou.

Zagreb

Bosne i Hercegovine

zapadni Balkan

EU


Input: Gruzijski predsednik Mihail Sakašvili sastao se u sredu (2. juna) u Bukureštu sa rumunskim kolegom Trajanom Baseskuom.

Mihail Sakašvili

Trajanom Baseskuom

Bukureštu


Input: Oni su razgovarali o bezbednosnim pitanjima u regionu Crnog mora.

Crnog mora


Input: U sklopu dvodnevne posete, Sakašvili se takođe sastao sa premijerom Emilom Bokom i drugim političkim i verskim liderima.

Sakašvili

Emilom Bokom


Input: Hrvatski ministar odbrane Branko Vukelić i njegov srpski kolega Dragan Šutanovac potpisaće u utorak (8. juna) u Zagrebu bilateralni sporazum o saradnji na polju odbrane.

Branko Vukelić

Dragan Šutanovac

Zagrebu


Input: Šutanovac se u ponedeljak sastao sa predsednikom Ivom Josipovićem.

Šutanovac

Ivom Josipovićem


Input: EULEKS: Sporazumom će se pojačati borba protiv organizovanog kriminala

EULEKS


Input: Misija EU na Kosovu kaže da će se protokolom potpisanim sa srpskom policijom pomoći napori za jačanje vladavine zakona, kao i da on ne preti suverenitetu Kosova.

EU

Kosovu

Kosova


Input: Policajci EULEKS-a rade na kontrolnom punktu Jarinje na granici sa Srbijom.

EULEKS-a

Jarinje

Srbijom


Input: Mirovna misija EULEKS-a u petak (11. septembra) potpisala je protokol sa srpskim ministarstvom unutrašnjih poslova, čime je utrt put saradnji u borbi protiv organizovanog kriminala i krijumčarenja.

EULEKS-a


Input: Dokument je naljutio kosovske Albance, koji kažu da je narušen suverenitet Kosova.

Albance

Kosova


Input: Međutim, EULEKS ističe da iza sporazuma ne stoji bilo kakav politički motiv.

EULEKS


Input: "Aranžmani o policijskoj saradnji sa Beogradom su tehničke prirode", navodi se u saopštenju misije.

Beogradom


Input: "Njihov cilj je borba protiv organizovanog kriminala i krijumčarenja.


Input: To će biti korisno za sve ljude na Kosovu."

Kosovu


Input: Da bi se kriminalci priveli pravdi, moraju se deliti i razmenjivati dokazi širom regiona i moraju se uspostaviti mehanizmi da se to olakša, rekao je EULEKS.

EULEKS


Input: "Kosovska policija biće u velikoj meri uključena u razmenu informacija", dodaje se u saopštenju.

Kosovska policija


Input: Protokol ima punu podršku 27 zemalja članica EU i smatra se značajnim korakom u pravcu unapređivanja vladavine zakona na Kosovu, ukazuje misija.

EU

Kosovu


Input: Većina kosovskih Albanaca i dalje nije uverena u to, jer smatraju da se radi o ustupku Beogradu na račun njihove nove nezavisne države.

Albanaca

Beogradu


Input: Rukovodstvo u Prištini nije tajilo svoje protivljenje.

Prištini


Input: Predsednik Fatmir Sejdiu i premijer Hašim Tači u petak su objavili blago saopštenje naglašavajući da Priština nije deo sporazuma.

Fatmir Sejdiu

Hašim Tači

Priština


Input: Aranžmani neće imati bilo kakav uticaj na nezavisnost, suverenitet i teritorijalni integritet Kosova, istakli su oni.

Kosova


Input: Aktivističke grupe bile su manje obazrive.


Input: Grupa nevladinih organizacija reagovala je na potpisivanje protokola u petak obećavajući da će organizovati miting 16. septembra.


Input: "Zajedno ćemo reći ne narušavanju suvereniteta Kosova.

Kosova


Input: Ovo je ne EULEKS-u, a ne EU", navele su one u zajedničkom saopštenju.

EULEKS-u

EU


Input: Američki ambasador Kristofer Del u ponedeljak je pozvao lidere, institucije i građane Kosova da se fokusiraju na proces izgradnje države, umesto da se zapliću u pitanja kao što je protokol o policijskoj saradnji.

Kristofer Del

Kosova


Input: Dokument je potencijalno vrlo koristan, rekao je on.


Input: "Kosovo je suverena država", izjavio je Del.

Kosovo

Del


Input: "Zar ne možemo samo da prihvatimo to da je Kosovo država i krenemo dalje?"

Kosovo


Input: Bugarska vojska pomaže u raščišćavanju štete izazvane poplavama

Bugarska vojska


Input: Bugarska vojska pridružila se naporima za oporavak zemlje posle razarajućih poplava koje su pogodile Bugarsku poslednjih nedelja i meseci.

Bugarska vojska

Bugarsku


Input: U poplavama koje su u poslednja dva meseca pogodile Bugarsku poginule su najmanje 24 osobe, dok je stotine grla stoke uginulo, a 14.000 ljudi ostalo bez krova nad glavom, saopštili su zvaničnici civilne odbrane.

Bugarsku


Input: Bugarska vojska pridružila se u ponedeljak (22. avgusta) naporima za obnovu kuća i infrastrukture oštećenih u poplavama koje su ovog leta razorile neka područja.

Bugarska vojska


Input: Formirano je više od 20 grupa vojnog osoblja, obučenog za pružanje pomoći stanovništvu u pogođenim oblastima, izjavio je u petak načelnik generalštaba general Nikola Kolev saopštavajući plan obnove koji je urađen prošle nedelje.

Nikola Kolev


Input: U operaciji, koja će trajati do 31. oktobra, učestvuje ukupno 900 vojnika opremljenih sa 150 specijalizovanih transportnih vozila.


Input: Ako to dozvole vremenski uslovi, radovi će se nastaviti i posle tog datuma, izjavio je u ponedeljak novi ministar odbrane Veselin Bliznakov.

Veselin Bliznakov


Input: Prema planu, vojska će pomoći u obnovi oko 69 kilometara nasipa, čišćenju 58 kilometara rečnih korita i raščišćavanju više od 8 kilometara puteva.


Input: Vojska će takođe izgraditi oko 30 privremenih kuća i više od 450 metara mostova.


Input: Vojska je takođe spremna da se pridruži naporima za obnovu oštećenih železničkih pruga, navodi se u izveštajima lokalnih medija.


Input: Bliznakov je u ponedeljak objasnio da će napori vojske koštati skoro 3,3 miliona evra.

Bliznakov


Input: Vojska je otkazala nekoliko vežbi da bi za potrebe podrške operaciji oslobodila sredstva u iznosu od oko 350.000 evra.


Input: Poplave koje su poslednjih meseci pogodile zemlju, a koje su uzrokovane najgorim kišnim olujama u poslednjih bar 50 godina, zahvatile su više od četvrtine od ukupno 7,5 miliona građana Bugarske.

Bugarske


Input: Prema neposrednoj zdravstvenoj proceni koju je prošlog meseca izvršila Svetska zdravstvena organizacija (SZO), katastrofa je uzrokovala smrt najmanje 20 osoba i materijalnu štetu u iznosu oko 515 miliona evra.

Svetska zdravstvena organizacija

SZO


Input: Pričinjena šteta samo na infrastrukturi iznosi oko 175 miliona evra.


Input: Državna železnička kompanija pretrpela je gubitak od oko 78 miliona evra.


Input: Oko 14.000 kuća širom zemlje ozbiljno je oštećeno, dok je 238 uništeno.


Input: Vlasti su u ponedeljak počele da pružaju pomoć porodicama koje su ostale bez svojih domova, kako bi im pomogle da pokriju bar deo gubitaka.


Input: Svaka porodica može da dobije do otprilike 500 evra pomoći.


Input: "Sa 20.000 ljudi u Bugarskoj kojima su zbog velikih poplava potrebni hrana, dušeci, vakcine protiv hepatitisa, antibiotici i sredstva protiv insekata, agencije UN-a nastaviće da obezbeđuju hitnu pomoć", navodi se u saopštenju svetske organizacije izdatom u četvrtak.

Bugarskoj

UN-a


Input: UNICEF je obezbedio ćebad, kuhinjsko posuđe, tablete za čišćenje vode i so za oralnu rehidraciju, dok je Kancelarija UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova dala donaciju od preko 24.500 evra za koordinaciju reakcije u vanrednoj situaciji.

UNICEF

Kancelarija UN-a za koordinaciju humanitarnih poslova


Input: Eksperti za životnu sredinu kažu da su jaki pljuskovi u kombinaciji sa neefikasnim i neprikladnim ekološkim merama uzrokovali razarajuće poplave.


Input: Među faktorima koji su pojačali njihovu razornu snagu nalaze se neodgovarajuća modifikacija i sužavanje korita reka i krčenje šuma.


Input: "Šume više nisu tampon koji upija višak vode", izjavio je u nedelju privatnom kanalu bTV stručnjak za životnu sredinu Boris Burov.

bTV

Boris Burov


Input: "Zato se obilne kišne padavine nekontrolisano slivaju u doline i ulivaju u reke, koje su neprirodno modifikovane i nemaju kapacitet da prihvate talas plime."


Input: Ljudski faktor rizika


Input: Od početka godine u Srbiji je u porodičnom nasilju ubijeno 18 žena.

Srbiji


Input: Od 1. juna, od kada se primenjuje novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, ubijene su tri žene.

Zakon o sprečavanju nasilja u porodici


Input: Još jednom se pokazalo da institucije, i pored promena pravnog okvira, nisu u stanju da adekvatno zaštite žrtve nasilja u porodici.


Input: Poslednji slučaj porodičnog nasilja koje se završilo ubistvom i samoubistvom desio se u sredu, u prostorijama Centra za socijalni rad na Novom Beogradu.

Centra za socijalni rad

Novom Beogradu


Input: Propusti institucija koje bi trebalo da zaštite žrtve porodičnog nasilja su zbog mesta zločina još očigledniji.


Input: Ako žrtve ne mogu biti sigurne u samim institucijama koje su dužne da ih zaštite, šta mogu očekivati van institucija, u svojim domovima, na ulici.


Input: Međutim, problem nije samo u tome što konkretna žrtva nije zaštićena u sredu; problem je očigledno nastao zbog greške u proceni rizika.


Input: Prema saopštenju Centra za socijalni rad, susret između roditelja nasilnika i dece i te srede je, kao i prethodnih puta, protekao „u najboljem redu i bez ikakvih incidenata u skladu sa privremenom merom suda”.

Centra za socijalni rad


Input: Kako poseta koja se završava ubistvom i samoubistvom može da se okarakteriše kao poseta „bez ikakvih incidenata”?


Input: To saopštenje pokazuje da institucije ne vide problem nasilja u porodici u celosti, što povlači pitanje kako je moguće adekvatno izvršiti procenu rizika ako se procenjuju samo fragmenti.


Input: Ubica je više puta privođen zbog nasilja u porodici, a zatvorsku kaznu od dve godine je odležao zbog nasilja nad najstarijim sinom.


Input: Kako je navela Bobana Macanović iz Autonomnog ženskog centra, postavlja se pitanje zašto je bilo neophodno obezbediti viđanje roditelja nasilnika sa decom prema kojoj je bio nasilan.

Bobana Macanović

Autonomnog ženskog centra


Input: Pored toga, prema nekim navodima, ubica je i po izlasku iz zatvora pretio svojoj supruzi (bili su u procesu razvoda braka), te nije jasno zašto je ona morala da prati decu i da se na taj način izlaže riziku.


Input: Ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Đorđević je najavio da će odgovorni za propuste biti kažnjeni.

Zoran Đorđević


Input: Ali u samoj njegovoj izjavi vidimo srž problema.


Input: Đorđević zločin koji se desio u sredu naziva „tragedijom” i „strašnim događajem”.

Đorđević


Input: Taj vid izražavanja, tipičan za opisivanje nasilja u porodici, ukazuje na odnos prema tim zločinima.


Input: Pored toga što se time stiče utisak da su ti zločini neminovnost, briše se odgovornost zločinaca.


Input: Čim odgovornosti zločinca nema, polje je otvoreno za sve vrste interpretacija, pa čak i za traženje odgovornosti žrtve.


Input: Još jedna stvar je tipična za slučajeve porodičnog nasilja u Srbiji, a važi i za ovaj konkretan slučaj – žrtvama se ne veruje.

Srbiji


Input: Zločini koji su rezultat nasilja u porodici idu u red retkih zločina koji se najavljuju, ponekad i godinama unapred.


Input: To su retki zločini koje je zaista moguće sprečiti.


Input: Da bi se oni sprečili, mora se verovati žrtvama.


Input: U našem, patrijarhalnom i mizoginom društvu, to ne ide lako.


Input: Podsetimo se, kada je najavljen novi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici, komentatori na internet portalima su imali samo jedan strah: žene će taj zakon zloupotrebljavati kako bi se osvetile muževima, kako bi ih isterale iz kuće i dovele ljubavnike, kako bi odvele decu itd.

Zakon o sprečavanju nasilja u porodici


Input: Dakle, očekivanje je da žena koja prijavljuje nasilje u porodici laže.


Input: S obzirom da pojedinci i pojedinke koji treba da vrše procene rizika takođe žive u istom društvu i deo su iste javnosti, moramo se zapitati koliko su jasna uputstva koja su im data i koliku slobodu imaju prilikom procena.


Input: Možda bi za početak trebalo dati jedno jasno uputstvo: žrtvi koja prijavljuje nasilje u porodici treba verovati.


Input: Ubistvo u prostorijama Centra za socijalni rad aktuelizovalo je još jedan problem (o kome se do sada nije previše govorilo).

Centra za socijalni rad


Input: Ubica je bio učesnik ratova devedesetih i utvrđeno je da pati od posttraumatskog sindroma.


Input: To je utvrđeno kada mu je suđeno za nasilje nad sinom.


Input: Jedna od posledica posttraumatskog sindroma može biti i nasilno ponašanje, pa je zato kazna bila duža nego što je uobičajeno u sudskoj praksi.


Input: I opet se vraćamo na procenu rizika.


Input: Posttraumatski sindrom se ne leči boravkom u zatvoru.


Input: Da li je ova dijagnoza, utvrđena tokom suđenja, zanemarena nakon izlaska iz zatvora?


Input: Ako jeste, mora se videti zašto je nešto što je uticalo na produženje zatvorske kazne zanemareno kada je trebalo da se odluči o viđanju nasilnika sa decom?


Input: Ako nije, zašto je uprkos tome i uprkos pretnjama odlučeno da viđanje treba da bude omogućeno, pa makar i u kontrolisanim uslovima?


Input: Pored svih mera koje je Bobana Macanović navela da je Centar za socijalni rad mogao da sprovede – da majka ne dovodi decu na viđanje, da se viđanje suspenduje – zašto nasilniku nije bila propisana i mera lečenja od posttraumatskog sindroma?

Bobana Macanović

Centar za socijalni rad


Input: Sasvim je logično da se prilikom procene rizika utvrdi koji su faktori rizika i da se radi na uklanjanju tih faktora.


Input: Ako je faktor rizika zloupotreba alkohola ili opojnih sredstava, kao uslov treba postaviti lečenje od bolesti zavisnosti.


Input: Ako je faktor rizika posttraumatski sindrom, kao uslov treba postaviti lečenje od posttraumatskog sindroma.


Input: Nijedna promena zakona ne može sama po sebi rešiti problem, niti bi to trebalo očekivati.


Input: Zakone sprovode ljudi, a ljudi su proizvodi sredine i društva u kome žive.


Input: Korenite promene, kao što je promena odnosa prema žrtvama nasilja u porodici moraju biti jasno definisane u zakonu, i moraju ostaviti malo mesta za ljudski faktor, jer je to najveći faktor rizika.