Input: Det är minst lika angeläget att få bort den från juicer, läsk och torkad frukt.


Input: Dryckerna kokas ju aldrig.


Input: Det är bara en mindre del av dessa produkter som innehåller bisulfit - men vilka vet inte konsumenten.


Input: Deklarationstvång saknas.


Input: Samhällsansvaret


Input: På andra punkter gick de två forskarnas uppfattning stick i stäv.


Input: Mest när det gällde frågan:


Input: Skall vetenskapsmannen känna sitt samhällsansvar så att han inte slår offentligt larm när han vet att oskyldiga (här skalningsindustrins anställda) kommer att drabbas?


Input: Han skall avstå, ansåg Birger Svensson.

Birger Svensson


Input: Myndigheter kan bearbetas utan att man skärrar upp allmänheten med olyckliga bieffekter.


Input: Björn Gillberg å sin sida hade exempel på hur välgrundade varningsskrivelser (om cyklamat, kvicksilver) i åratal fått ligga obeaktade av myndigheterna.

Björn Gillberg


Input: Ända tills någon slagit på stora trumman i massmedia och 'skärrat upp' en opinion.


Input: Som nu skett med den fabriksskalade potatisen.


Input: Björn Gillberg, ärftlighetsforskare

Björn Gillberg


Input: Birger Svensson, växtodlare

Birger Svensson


Input: Hur stora blir hyreshöjningarna efter hyresregleringens slopande?


Input: Den frågan ställer sig många i dag, sedan Statens hyresråd beslutat föreslå ett slopande av regleringen.

Statens hyresråd


Input: I Danmark höjdes hyrorna med 60 procent vid motsvarande reform för tre år sedan.

Danmark


Input: När England slopade hyresregleringen steg hyrorna med flera hundra procent i storstädernas centrala delar.

England


Input: En miljon människor i en halv miljon lägenheter berörs av hyresregleringen.


Input: En del försök att beräkna väntade hyreshöjningar ingår i det material som följer med ett förslag i dag från Statens hyresråd att slopa hyresregleringen i Sverige från den 1 januari 1972.

Statens hyresråd

Sverige


Input: I förslaget diskuteras också de ändringar som kan behövas i hyreslagen för att stoppa alltför kraftiga hyreshöjningar på platser där det är ont om lägenheter.


Input: Minst en miljon i 500000 hyresreglerade lägenheter i landet berörs av förslaget, som regeringen skall fundera på ett par månader innan de bestämmer sig.


Input: Regeringen var på vippen att slopa hyresregleringen 1967 men ångrade sig när de borgerliga partierna inte helt utan opposition gick med på förslaget från regeringen.


Input: De borgerliga ville bl a ha en längre övergångstid.


Input: Värderingskontor


Input: Vad har då hänt i ett par länder, där man avskaffat hyresregleringen?


Input: I Danmark avskaffades hyresregleringen så sent som 1967.

Danmark


Input: Hyrorna höjdes i genomsnitt med 60 proc.


Input: Lägenheter i mellankrigshus av god klass i Köpenhamn fick hyror uppvärderade med i medeltal 150 procent.

Köpenhamn


Input: Största hyreshöjningen (femdubbling) drabbade city, där den kända utställningslokalen 'Den permanente' fick hyran höjd från 470000 till 1,2 milj kr om året.


Input: Det totala hyresbeloppet i Köpenhamn steg från 600 miljoner kr till en miljard per år.

Köpenhamn


Input: Särskilda värderingskontor inrättades i städerna för att värdera lägenheterna och bestämma hyrorna med hänsyn till kvalitet, läge och ålder.


Input: De nya 'marknadsmässiga 'hyrorna skulle få tas ut gradvis under en övergångsperiod av åtta år.


Input: Missnöje


Input: Hela hyreshöjningen kom inte omedelbart fastighetsägaren till godo.


Input: Hälften av hyreshöjningen skulle lånas ut på 15 år till en bostadsbyggnadsfond.


Input: 25 procent av höjningen skulle användas till underhåll och resten fick värden ta hand om.


Input: Både fastighetsägare och hyresgäster blev missnöjda med resultatet av regleringens slopande.


Input: Fastighetsägarna därför att de räknat med att hyrorna i genomsnitt skulle fördubblas.


Input: Hyresgästföreningen var besviken därför att de stegrade hyrorna i de äldre husen inte medförde någon sänkning av hyran i de nybyggda.


Input: Flera hundra procents hyreshöjning


Input: Samma erfarenhet gjorde engelsmännen när den konservativa regeringen 1956 beslöt att successivt avveckla den strikta hyresregleringen.


Input: Hyrorna ökade med flera hundra procent i städernas centrala delar.


Input: Ingen arbetarfamilj har i dag råd att hyra lägenhet i ett privatägt hus i de centrala delarna av London.

London


Input: En mycket liten tvåa på ca 50 kvm byggd 1960 kostar över 1000 kr i månaden och det är mycket mer än hälften av vad en arbetare har i lön.


Input: Labourpartiet har gjort ganska misslyckade försök att reparera de värsta sociala återverkningarna av att bostadsmarknaden släppts för de s k fria marknadskrafternas hänsynslösa prissättning reglerad av tillgång och efterfrågan.

Labourpartiet


Input: Försöken har grundats på en ny lag om skälig hyra på bruksvärdet på ungefär samma sätt som den nya svenska hyreslagen anger dvs hyrorna skall vara lika i hus som kan jämföras ifråga om standard, läge och miljö.


Input: Diffusa bestämmelser


Input: Men precis som i den svenska hyreslagen är bestämmelserna så diffusa att de kan tolkas litet hur som helst.


Input: De fattiga som bäst behöver lagen i kampen mot ogina hyresvärdar känner ofta inte ens till att lagen existerar.


Input: De hyresgäster som är företagsamma nog att klaga över hyran hos hyresnämnden har belönats med skiftande och ofta för hyresgästerna ogynnsamma tolkningar av lagen.


Input: Resultatet av Englands nyckfulla bostadspolitik har blivit att antalet lägenheter att hyra har sjunkit.

Englands


Input: Lägenheterna säljs i stället som andelslägenheter - ett tillvägagångssätt som börjat bli vanligt också i Sverige, något som Aftonbladet kunde avslöja tidigare den här veckan.

Sverige

Aftonbladet


Input: Eller också hyrs lägenheterna ut möblerade, då gäller inte hyreslagen.


Input: De engelsmän som har pengar köper helst eget hus.


Input: Ca 60 procent av engelsmännen bor i eget hus.


Input: Folk som står länge i bostadskön får kanske ett s k council house, ett billigt hus byggt av kommunen.


Input: De fattiga - ofta immigranter - trängs i små nedslitna rum i den värsta slum.


Input: Radikala grupper har reagerat mot eländet på den engelska bostadsmarknaden och ockuperat tomma, rivningsfärdiga hus.


Input: Med kommunens tillstånd och gillande (!) har de sedan rustat upp husen och öppnat dem för några av Englands 100000-tals hemlösa.

Englands


Input: - Det är skolans skyldighet att se till att skolan känns värdefull för eleven.


Input: Gör man det när man slopar de praktiska linjerna som varit en tillflykt för många elever?


Input: Nu blir skolan mindre värd just för de grupper som har problem.


Input: Det inlägget från studierektor Gudrun Werkström i Asarum fick de starkaste applåderna vid skolkuratorernas studiedagar som inleddes i Stockholm på torsdagen.

Gudrun Werkström

Asarum

Stockholm


Input: Konsulent Bengt Silfverberg i skolöverstyrelsen och överläkare Tomas Hedqvist spädde på kritiken mot de slopade praktiska linjerna i grundskolan:

Bengt Silfverberg

Tomas Hedqvist


Input: Visserligen har eleverna på de praktiska linjerna varit frånvarande mer än sina kamrater, sade Bengt Silfverberg.

Bengt Silfverberg


Input: Men deras frånvaro har enbart gällt de teoretiska lektionerna.


Input: På de praktiska lektionerna har de här eleverna haft skolans lägsta frånvaro!


Input: Man avskaffade de praktiska linjerna utan tanke på alla de elever som sökte sig till dessa linjer med positiva avsikter, konstaterade Tomas Hedqvist.

Tomas Hedqvist


Input: Ganska många elever fann sig väl tillrätta just där.


Input: Nu hamnar alla grundskolans elever i den konkurrensskola som dr Hedqvist bl.a. av mentalhygieniska skäl finner det olyckligt att vi har fått.

Hedqvist


Input: Skolket ökar


Input: Resultatet av detta känner vi: ökad oro i skolan, skolk och studieavbrott.


Input: Frekvensen av konsekvent skolk är inte så utbredd som vantrivseln i skolan.


Input: Ändå vet alla som arbetar på fältet att skolket tenderar att öka.


Input: I Bromma gymnasium ökade frånvaron med 40 proc. från vårterminen 1968 till vårterminen 1969.

Bromma gymnasium


Input: Mot denna bakgrund samlades skolkuratorerna till studiedagar i Stockholm på torsdagen.

Stockholm


Input: Fler än någonsin kom till studiedagarna.


Input: I all hast måste en ny lokal anskaffas.


Input: Över 300 kuratorer och annan skolpersonal deltog första dagen.


Input: Det är dubbelt så många som sist och det är fler än kuratorerna har i hela sitt förbund.


Input: Så angelägna och allvarliga är frågorna om skolk och elevvård i år att rektorer, skolsköterskor, skolpsykologer och många andra ringde kuratorerna Anna-Britta Hellgren och Ulla Hasselquist och bad att få vara med.

Anna-Britta Hellgren

Ulla Hasselquist


Input: Varför ökar då skolket och ströfrånvaron?


Input: Dr Tomas Hedqvist försökte svara på den frågan:

Tomas Hedqvist


Input: Skolk är ju sällan en isolerad företeelse.


Input: Orsakerna är komplexa.


Input: Miljön utanför skolan och i hemmet spelar större roll än miljön inne i skolan.


Input: Orealistisk ambitionsnivå kan vara en orsak.


Input: Studieavbrott förekommer också av taktiska skäl.


Input: En gymnasist får inte tillräckligt höga betyg och slutar för att senare gå i vuxengymnasium och konkurrera med mindre studievana kamrater.


Input: Eleverna behöver en morot, sade Bengt Silfverberg.

Bengt Silfverberg


Input: Man måste skapa något positivt av skolan, göra något så att eleverna finner det värt att gå i skolan.


Input: Hur skall den moroten se ut, undrade en kurator i publiken.


Input: Med den nya läroplanen för grundskolan bara ökar skolket.


Input: Det blir för mycket av teoretisering och vi får mindre möjligheter att ge förlängd pryo.


Input: Alla elever passar inte in i ämneslärarsystemet på högstadiet, konstaterade skolsköterskan Ingrid Gunneson i Göteborg.

Ingrid Gunneson

Göteborg


Input: Dr Hedqvist påpekar, att klassföreståndaren i den nya grundskolan nu under tre - fyra veckor kan vara avskuren från sin klass genom blockläsning.

Hedqvist


Input: Var är tryggheten


Input: Var finns då elevernas trygghet i dagens skola, där de inte har en egen vrå och sällan kontakt med sin klasslärare?


Input: Diskussionsdeltagarna såg ingen trygghet men kom med konkreta förslag för att åstadkomma större ro och mindre skolk i skolan:


Input: Låt oss få en klassföreståndartimme på högstadiet!


Input: Ge eleverna på högstadiet högst två lärare, en med naturvetenskapliga och en med humanistiska ämnen.


Input: Ordna konferenser mellan skolsköterska, skolkurator och varje klassföreståndare enskilt var fjortonde dag och gå igenom skolket.


Input: Det har prövats med gott resultat i ett par Stockholmsskolor.


Input: På kriminologiska institutionen vid Köpenhamns universitet har man försökt göra en kartläggning av pornografins inverkan på vuxna män och kvinnor.

Köpenhamns universitet


Input: För en statistiskt utvald grupp män och kvinnor visades en samlagsfilm i färg med tre agerande, pornografitidningar delades ut och slutligen lästes en novell upp.


Input: Det visade sig att pornografin hade en märkbart sexualstimulerande effekt på nästan samtliga i gruppen.


Input: Det kunde sålunda fastlås att pornografin har en kraftig inverkan också på kvinnor.


Input: Av de sammanlagt 29 kvinnorna i åldern 18-34 år blev 17 stycken så påverkade under porrexperimentet att de erfor 'vaginala förnimmelser'.


Input: Av de 42 manliga deltagarna i samma åldersgrupp blev 36 sexuellt påverkade.


Input: På kriminologiska institutionen uppger man att triangelfilmen i färg (två kvinnor, en man) var en 'tekniskt fullkomlig 'pornografifilm, att pornografifotografierna i tidningarna var kvalitetsbilder, och att berättelsen hade författats av en välkänd dansk författare.


Input: De närmaste dagarna efter experimentet uppgav huvudparten av gruppens deltagare att deras sexuella aktivitet stigit avsevärt.


Input: Undersökningen har dock också gett besked om att pornografiliberaliseringen i Danmark har utlöst fall av incest, exhibitionism, fönstertittande och övergrepp mot småflickor.

Danmark


Input: Kriminologerna har sammanställt de senaste årens antal inrapporterade sådana fall och jämfört dem med en kriminalstatistik över de senaste tio åren.


Input: I dagarna har institutionen tilldelats pengar för att kunna gå så långt tillbaka i tiden som 30 år med statistiken, säger mannen som lett pornografiexperimentet, Berl Kutschinsky.

Berl Kutschinsky


Input: I dag klockan halv tre på eftermiddagen läste nye handelsministern Kjell-Olof Feldt upp Sveriges förhandlingsutspel för EEC:s ministerråd.

Kjell-Olof Feldt

Sveriges

EEC:s ministerråd


Input: Det innebär inledningen till minst ett halvt års intensiva förhandlingar med EEC-kommissionen för den svenske chefsförhandlaren Sverker Åström.

EEC-kommissionen

Sverker Åström


Input: - De här områdena vill vi förhandla med EEC om, sa handelsminister Feldt till västtyske utrikesminister Walter Scheel i dag på eftermiddagen.

EEC

Feldt

Walter Scheel


Input: Feldt räknade upp främst:

Feldt


Input: Tullar


Input: Jordbruk


Input: Gemensam handelspolitik


Input: Teknologi


Input: Feldt framhöll att Sverige håller formen för samarbete med EEC öppen.

Feldt

Sverige

EEC


Input: Den svenska regeringen är beredd till ett vittgående ekonomiskt samarbete inom ramen för den traditionella svenska neutralitetspolitiken.


Input: Innertrio under Feldt


Input: Som handelsminister är Feldt ledare för Sveriges EEC-lag.

Feldt

Sveriges


Input: Men han får inte föra de direkta förhandlingarna än på minst ett halvår.


Input: Fram till maj - juni nästa år är det lagkaptenen Sverker Åström som under Feldts ordförandeskap gör det reella jobbet.

Sverker Åström

Feldts


Input: Han anför en av regeringen särskilt utsedd innertrio.


Input: Förhandlingstrion som arbetar under Feldt består av:

Feldt


Input: Chefsförhandlaren Sverker Åström, 54 år.

Sverker Åström


Input: Biträdande kabinettssekreteraren på UD Göran Ryding, 54 år.

UD

Göran Ryding


Input: Departementsrådet Ragnar Sohlman, inrikesdepartementet.

Ragnar Sohlman


Input: Deras uppgift är att föra s k utredande samtal med EEC-kommissionen under det närmaste halvåret.

EEC-kommissionen


Input: När innertrions första jobb är klart ska EEC-tjänstemännen skriva en rapport till politikerna i Ministerrådet.

Ministerrådet


Input: Det är då EEC tar ställning till de fortsatta förhandlingarna med Sverige.

EEC

Sverige


Input: - Parallellism i sak


Input: - Vi har i huvudsak nått det vi i första fasen önskade.


Input: Det är de svenska förhandlarnas kommentar till EEC:s uppläggning av Sverige-förhandlingarna.

EEC:s


Input: Svenskarna hade reda på EEC:s linje på förhand.

EEC:s


Input: Formellt var det ministerrådets nuvarande ordförande Walter Scheel som gav beskedet i morse till de tre neutrala ansökningsländerna Sverige, Schweiz och Österrike.

Walter Scheel

Sverige

Schweiz

Österrike


Input: - Vi har nått en parallellism i sak.


Input: Det är det som vi sätter störst avseende vid, säger de svenska EEC-förhandlarna.


Input: De menar att de praktiska problemen med tullar, jordbruk, handelspolitik m m nu kommer att diskuteras samtidigt för Danmark, Norge och Sverige.

Danmark

Norge

Sverige


Input: Den nordiska samordningen har redan gått så långt på dessa områden att det anses nödvändigt.


Input: Formellt sker Danmarks och Norges förhandlingar, som gäller fullt medlemskap, med ministerrådet.

Danmarks

Norges

ministerrådet


Input: Till 80 proc berör de dock kommissionen.


Input: Först till sommaren kan regeringen tvingas till ett avgörande:


Input: Ska Sverige förhandla med fullt medlemskap som mål eller sätter neutralitetspolitiken stopp?

Sverige


Input: Inför ministerrådets beslut nästa sommar måste Sverige svara på den frågan.

Sverige


Input: Den svenska innertrion kommer att åka till Bryssel ett par gånger i månaden framöver.

Bryssel


Input: Däremellan jobbar de i Sverige.

Sverige


Input: I Stockholm sitter en bred grupp med representanter för alla departement.

Stockholm


Input: Den diskuterar löpande tekniska frågor i EEC-förhandlingarna.


Input: I viktigare frågor kommer den att arbeta på statssekreterarnivå.


Input: Innertrion kommer för specialproblem att förstärkas med experter ur kanslihusgruppen.


Input: Sveriges EEC-ambassad i Bryssel leds av ambassadör Sven Backlund.

Sveriges

Bryssel

Sven Backlund


Input: Han har en försvarlig stab till sitt förfogande.


Input: Den ska fortsätta att jobba som förut och rapportera om vad som händer inom EEC.

EEC


Input: Med de direkta förhandlingarna får den staben inte så mycket att göra.


Input: 'Sverige plockar russinen ur EEC-kakan'

Sverige


Input: Maktkampen inom EEC gynnar Sverige.

EEC

Sverige


Input: Både Sveriges motståndare och de som vill ha med Sverige är eniga:

Sveriges

Sverige


Input: En tullunion är den bästa lösningen.


Input: För Sverige betyder det tullfrihet för tre fjärdedelar av exporten, men mycket små nackdelar i höjda råvarutullar.

Sverige


Input: Sverige förklarade sig i dag berett att delta i EEC:s ekonomiska samarbete.

Sverige

EEC:s


Input: Den politiska samordningen går inte ihop med Sveriges neutralitetspolitik.

Sveriges


Input: Samtidigt finns det två motstridiga viljor inom EEC om Sveriges samarbete med Gemenskapen:

EEC

Sveriges


Input: Federalisterna - främst Belgien, Holland, Luxemburg - vill inte att EEC:s politiska målsättning ska uttunnas av att det neutrala Sverige kommer med.

Belgien

Holland

Luxemburg

Sverige

EEC:s


Input: De är beredda att ge Sverige en fördelaktig uppgörelse om en tullunion för att slippa Sveriges politiska påverkan som fullvärdig medlem.

Sverige

Sveriges


Input: Nationalisterna - ledda av Frankrike - vill få med Sverige för att hålla igen på EEC:s överstatlighet.

Frankrike

Sverige

EEC:s


Input: De vill bevara medlemsländernas självbestämmande.


Input: Därför vill de ge Sverige en bra lösning.

Sverige


Input: Russinen ur kakan


Input: Sveriges önskan att medverka i ekonomiskt samarbete utan formella bindningar tillfredsställes bäst i en tullunion, anser EEC-byråkratin.

Sveriges


Input: I svenska förhandlingskretsar kallas detta, att Sverige plockar russinen ur kakan.

Sverige


Input: Kort sagt:


Input: Sverige får alla fördelar men slipper betydande nackdelar.

Sverige


Input: Utgångsläget är detta:


Input: Den svenska industrin vill komma under EEC:s tullmur.

EEC:s


Input: Jordbruket kan fördra en samordning med EEC:s jordbrukspolitik.

EEC:s


Input: Fackföreningsrörelsen vill inte ha minskade aktionsmöjligheter.


Input: Regeringen vill bevara neutraliteten.


Input: Resultatet av en tullunion:


Input: Alla grupper får det de vill ha:


Input: Ingen behöver betala för mycket.


Input: Industrin får möjlighet att utan tullhinder konkurrera på EEC-marknaden.


Input: Det innebär att 75-80 proc av den svenska exporten blir tullfri om EEC utvidgas med alla länder som nu förhandlar.

EEC


Input: Ett redan inlett teknologiskt samarbete kan vidgas.


Input: Industrin kommer innanför en rad konkurrensbegränsade regler.


Input: Etableringarna inom EEC-länderna av svensk industri behöver inte öka så snabbt.


Input: Jordbruket skulle drabbas av i dagsläget cirka 10 proc lägre producentpriser.


Input: Sveriges självförsörjning skulle dock inte hotas.

Sveriges


Input: Rationaliseringen inom jordbruket skulle behöva drivas något snabbare än nu.


Input: Men från jordbrukets organisationer har man försäkrat att jordbruket inte skulle komma att fälla en sådan uppgörelse för Sveriges del.

Sveriges


Input: Fackföreningsrörelsen skulle i en tullunion slippa de avigsidor som fri etableringsrätt, en fri kapitalmarknad och fri invandring skulle innebära.


Input: Istället kan man räkna med att det svenska kapitalet får minskad stimulans att flytta utomlands och alltså kan bära lönehöjningar av den hittillsvarande storleken.


Input: Möjligheterna för de utländska storbolagen att sätta käppar i det svenska förhandlingsmaskineriet skulle utebli.


Input: Regeringen slipper genom en bred tullunion det utrikespolitiska samrådet som Danmark och Norge som medlemssökande redan drabbats av.

Danmark

Norge


Input: Inte heller behöver finansminister Gunnar Sträng börja räkna med att samordna sin ekonomiska politik direkt i Bryssel med EEC-länderna.

Gunnar Sträng

Bryssel


Input: Sveriges neutrala utrikespolitik och jämlikhetspolitik kan föras vidare utan risk för samordning med de mer kapitalistiskt sinnade EEC-länderna.

Sveriges


Input: I går kunde SDS berätta om ett skelettfynd som gjordes vid ett vägbygge i Skurup i somras.

SDS

Skurup


Input: Nu har skelettdelarna undersökts närmare och befunnits härröra från två olika kvinnor samt en landsköldpadda, en stor hund och ett litet svin - alla från förhistorisk tid.


Input: Fynden betecknas som sensationella, och professor Nils-Gustav Gejvall, som gjorde den preliminära undersökningen, jublar.

Nils-Gustav Gejvall


Input: Ännu återstår den s k C14-undersökningen, genom vilken man definitivt skall datera fynden, men redan nu är man på riksantikvarieämbetet på det klara med att man gjort ett strålande kap.


Input: - Nu kommer det inte på frågan att överlämna skelettdelarna till kyrkan för jordning, fastslår antikvarie Claes Varenius.

Claes Varenius


Input: De mänskliga skelettdelarna härrör från två olika kvinnor.


Input: Det kan man se genom att man funnit tre strålben - människan har bara två.


Input: Huvuddelen av de mänskliga skelettdelarna har tillhört en kvinna som förmodligen levde under stenåldern, d v s 1500 år före Kristus.

Kristus


Input: På hennes skenben kan man se att hon varit en s k huksittare, och att döma av graden av sammanväxning av huvudskålen kan man förmoda att hon var mellan 25 och 30 år när hon dog - d v s medelålders med den tidens mått mätt.


Input: En mindre fördjupning i blygdbenet berättar att hon fött ett eller möjligen två barn - vilket är ovanligt få för en stenålderskvinna i den åldern.


Input: Ett väl ihopläkt nyckelben och ett strålben som läkt i en ful vinkel visar att hon varit skadad på såväl höger som vänster sida.


Input: Hennes kranium antyder att hon haft ett ädelt utseende, och hennes tänder är hårt och jämnt slitna.


Input: Anmärkningsvärt är att hon helt saknar anlag för visdomständer.


Input: I kvinnans mun har man påträffat hallonfrön.


Input: Ett liknande fynd, en ung stenåldersflicka med hallonfrön mellan tänderna, har tidigare gjorts i Västergötland.

Västergötland


Input: Hon brukar kallas 'hallonflickan'.


Input: - Så nu får vi väl kalla den här 'hallondamen', eftersom hon är litet mognare, säger Claes Varenius.

Claes Varenius


Input: Kanske ännu mer sensationellt än kvinnoskelettet är det fynd av en buksköld från en landsköldpadda som hittades samtidigt.


Input: Landsköldpaddan levde under värmetiden, men det är ytterst sällsynt att man hittar kvarlevor efter dem i Sverige.


Input: Dessutom innehöll skurupfynden en halskota av en hund av storleksordning varg och ett bäckenfragment av ett litet förhistoriskt svin.


Input: Det var inget dåligt skoptag!


Input: En del av de fynd som gjordes vid ett vägbygge i Skurup


Input: Dubbdäck eller inte dubbdäck?


Input: Det har hittills varit en besvärlig höst för bilister som vill köra säkert.


Input: Snön och halkan fick många bilförare att sätta på dubbdäcken redan i slutet av oktober.


Input: Inte bara längst upp i norr, utan även längst nere i söder.


Input: Den senaste veckan har det varit vårväder med ända upp till 10 plusgrader i Mellansverige.


Input: Då slits både dubbar och vägbeläggning i onödan.


Input: Skall man våga ta av dubbdäcken inför en långresa?


Input: Då kan man förstås ge sig sjutton på att det blir glansis och snömodd på vägarna igen.


Input: Meningen med dubbdäcken är ju att de skall kunna köras även på barmark.


Input: Visserligen rasslar det från dubbarna, men det är inte så farligt med dubbar om man kör därefter.


Input: När dubbdäcken monterats måste hastigheten sänkas.


Input: Annars blir slitaget på tok för stort både på dubbar och vägar.


Input: Tyvärr har däckdubbar på barmark blivit ett mycket större bekymmer än vad som är nödvändigt.


Input: Det beror på att de flesta av oss vill ha så många dubbar i däcken, som det finns plats för.


Input: Vi vill ha dubbar på varje gummiklack tillräckligt stor för att rymma en dubb.


Input: Ju flera dubbar vi plockar in i däcken, desto sämre grepp ger de på barmark.


Input: På gatsten och betong kan ett fulldubbat däck ge bilen helt livsfarliga egenskaper.


Input: Bilen åker lätt kana på den hårda beläggningen.


Input: För att få det bästa greppet och minsta dubbslitaget i olika slags väglag, skall man nöja sig med att sätta dubbar i ytterkanterna på slitbanorna.


Input: Det blir då två dubbrader i varje däck.


Input: Där ligger den största belastningen.


Input: Dubbarna tränger därigenom ned i is och hård snö.


Input: På barmark trycks de in i slitbanegummit.


Input: Det är också viktigt att ha tillräckligt korta dubbar.


Input: De skall inte sticka ut mer än 1,5 mm, maximalt 2 mm.


Input: Har man dubbar som skjuter ut längre ur slitbanan försämras bilens vägegenskaper på barmark på ett riskabelt sätt.


Input: Bilen får en slingrig gång.


Input: Den kanar med andra ord på dubbarna.


Input: Dessutom slits dessa långa dubbar snabbt genom att de viker sig.


Input: Samtidigt äts gummit runt dubbarna sönder.


Input: Det kommer in grus i dubbhålet och så gör dubben mera skada än nytta.


Input: Utvecklingen har gått mot allt bredare däck på bilarna.


Input: Särskilt vi som kör bil mycket och nyhetsmedvetna ungdomar försöker förse bilarna med så breda fälgar och däck som möjligt.


Input: Det är efter racerbilsmönster.


Input: Detta är bra på barmark - under förutsättning att bilens hjulställ är konstruerat att tåla den större påfrestningen breda däck ger.


Input: De bredare däcken skall vidare ha godkänts och utprovats av biltillverkaren.


Input: Om man gör egna förändringar, tänker man inte på att styrgeometrin förändras med bredare däck.


Input: Men på is och i snö är det inte bra med breda däck.


Input: På ett ojämnt vinterväglag ger breda däck instabil gång.


Input: Framkomligheten i djup snö försämras.


Input: Tänker man efter lite, så är det väl ganska självklart att ett brett däck har svårare att ta sig fram i snö än ett smalt däck.


Input: På ett smalt däck blir yttrycket större och därmed också väggreppet.


Input: De bästa vägegenskaperna och den största framkomligheten når man med dubbdäck av radialtyp (gördeldäck, bältdäck kallas de också).


Input: De flesta bilar är i dag redan från fabriken utrustade med radialdäck.


Input: Därför har däcktillverkarna i allt större utsträckning byggt vinterdäcken enligt radialprincipen.


Input: På radialvinterdäck får bilen en stadigare gång, under förutsättning att man inte låtit överdubba.


Input: Bilen går också betydligt tystare.


Input: Vägljudet från radialdäcken är i en del fall överraskande lågt trots tillräcklig dubbning.


Input: Expressens erfarenheter från långtestbilar och de många andra bilar vi kör tyder på att radialvinterdäck av Pirellis och Continentals tillverkning mycket bra förenar de olika kraven på bra väggrepp, stadig gång och låg ljudnivå.


Input: Vinterdäcken ska inte överdubbas.


Input: Bästa resultatet nås med två dubbrader placerade längst ut på slitbanan.


Input: Toaletter ombord på nöjesbåten har blivit ett naturvårdsproblem.


Input: Som det nu är vill de flesta båtköpare ha toalett i båten.


Input: De modeller, som används, låter för det mesta avfallet gå ut direkt i sjön utan något slags rening.


Input: Det finns även på marknaden kemiska toaletter, där avfallet bryts ner på kemisk väg.


Input: Här finns det modeller från den enkla hinken med lock till typer med separat uppsamlingstank.


Input: Oss veterligt är det bara en båt som har en dylik som standardutrustning, den norrländska Orrskär.

Orrskär


Input: Några lagar och förordningar om hur sanitetsanläggningarna skall vara beskaffade på en nöjesbåt finns ännu inte.


Input: I USA med sitt stora antal nöjesbåtar har man hunnit mycket långt med vattenföroreningsfrågorna.

USA


Input: Det finns exempelvis förordningar, som begränsar motorstorlekarna i vissa sjödistrikt.


Input: Man får inte använda snurror över 10 hästar i dessa vatten för att inte avgas- och oljeföroreningar skall bli för stora.


Input: Plomberas


Input: När det gäller användandet av toaletter ombord, har olika områden sina bestämmelser.


Input: På en del ställen får man använda kemtoaletter och sedan dumpa avfallet inom vissa öppna vattenområden.


Input: På andra ställen måste uppsamlingstanken vara sådan, att man inte har någon chans att dumpa smörjan på utsidan.


Input: Har man inte en sådan tank måste avloppet plomberas vid färder inom dessa områden.


Input: Hur bestämmelserna än är finns det dock vid marina-anläggningarna uppsamlingstankar och pumpstationer med anslutningar vid bryggorna för utsugning av avfallet.


Input: Sådana anläggningar måste i och med det ökade båtbeståndet komma även här hemma.


Input: Det är angeläget, att man redan nu vid planering av båthamnar, både för klubbar och kommunala sådana, planerar avfallsanläggningar.


Input: Dit kan ju en del bensinskattepengar dirigeras redan nu.


Input: Otrevligt


Input: Som det nu är ser det inte vidare trevligt ut med toalettpapper och avföringshögar vid stränderna till de populära ankringsvikarna i skärgårdarna.


Input: För att inte tala om sjölotten omkring ankarplatserna.


Input: Vid Kvarnvikens Båtsällskap i Blackeberg i Stockholm har man på eget initiativ satt upp en toalettanläggning av Electrolux vakuumsystem.

Kvarnvikens Båtsällskap

Electrolux

Blackeberg

Stockholm


Input: Vakuummetoden ger den fördelen, att det går åt mindre vatten per spolning och därmed kan uppsamlingstanken hålla måttliga dimensioner trots anläggningens kapacitet.


Input: Fördelen med systemet är vidare att det inte behöver vara anslutet till vattennätet vilket ofta kan vara fallet på avsides belägna klubbar.


Input: Det går utmärkt att använda sjövatten för spolning.


Input: Händiga


Input: Electrolux-systemet är ett helsvenskt toalettsystem, som är avsett för villor, fritidsanläggningar och större fartyg men det kan även passa in inom fritidsbåtssektorn som uppsamlingsanläggning.


Input: Kostnaderna för exempelvis en båtklubb är ju till stor del beroende på händigheten hos medlemmarna.


Input: Vid Kvarnvikens båtsällskap gjorde man byggnadsjobbet själv och fick lägga ner c:a 8500 kronor i materialavgifter.

Kvarnvikens båtsällskap


Input: Eftersom man har 400 medlemmar i klubben blev utdebiteringen per medlem inte hög.


Input: Tömning av tanken beräknar man med transport kosta 90 kr / år.


Input: Till en sådan här anläggning kan man med ett enkelt rörsystem ut på bryggorna koppla utsugningsslangar till båtarnas uppsamlingstankar.


Input: Båtens uppsamlingstank behöver inte vara någon speciellt utformad vakuumtank, och man kan således använda de flesta tanksystem som finns på marknaden i dag.


Input: BÅTTOALETTER ett miljövårdsproblem


Input: I morgon öppnas ett nytt avsnitt på Essingeleden och Skanstullsbron får en särskild kollektivfil.

Essingeleden

Skanstullsbron


Input: Två glada trafiknyheter den här veckan:


Input: I morgon öppnas ett nytt avsnitt av Essingeleden.

Essingeleden


Input: Samtidigt införs särskild kollektivfil över Skanstullsbron.

Skanstullsbron


Input: Nya Essingeleden innebär framför allt att bilisterna slipper ge sig in i innerstan om de ska passera Stockholm.

Essingeleden

Stockholm


Input: Flaskhalsarna vid S:t Eriksgatan och Fridhemsplan försvinner.

S:t Eriksgatan

Fridhemsplan


Input: Luften och miljön på Kungsholmen blir en aning bättre.

Kungsholmen


Input: Samtidigt blir det sämre för alla som bor på Norra Stationsgatan, en av Essingeledens stora tillfarter.

Norra Stationsgatan

Essingeledens


Input: I morgon kl 10 får kollektivtrafikanterna en höstpresent från gatukontoret - 150 meter bussfil på Skanstullsbron.

Skanstullsbron


Input: Det låter inte mycket, men gatukontoret lovar att bussarna på väg in mot stan ska vinna ca fyra minuter under rusningstid.


Input: Kollektivfilen, som bara gäller norrgående trafik, börjar ca 100 meter norr om Gullmarsplan och sträcker sig över Skanstullsbron.

Gullmarsplan

Skanstullsbron


Input: Filen upphör 150 meter söder om Ringvägen.

Ringvägen


Input: Särskild kollektivfil för södergående trafik på Nynäsvägen införs samtidigt.

Nynäsvägen


Input: Den reserverade filen börjar 450 meter söder om Ågestavägen och går fram till Forsbrovägen.

Ågestavägen


Input: Det blir förbjudet att göra vänstersväng in mot Stortorpsvägen.

Stortorpsvägen


Input: Bilisterna måste ta av vid Ågestavägen.

Ågestavägen


Input: Sämre för bilisterna


Input: Det här är den besvärligaste sträckan för alla som bor i Trångsund, Skogås, Handen, Jordbro och Västerhaninge.

Trångsund

Skogås

Handen

Jordbro

Västerhaninge


Input: Gatukontoret anser att bussarna vinner cirka 3 minuter på kollektivfilen.


Input: Bilisterna får betala förbättringen för kollektivtrafikanterna.


Input: Kapacitetsminskningen beräknas till 10 procent.


Input: Essingeledens nyinvigning har redan föranlett aktion från Kungsholmens byalag.

Essingeledens

Kungsholmens byalag


Input: Genomfartstrafiken på Kungsholmen försvinner, men byalaget fruktar att effekten blir kortvarig.

Kungsholmen


Input: Gatorna fylls med andra bilar.


Input: Man kräver * bredare trädkantade trottoarer * cykelbanor längs gatorna * prioritering av kollektivtrafiken * ombyggnad av Fridhemsplan till ett levande torg.

Fridhemsplan


Input: Ny matematik har införts i grundskolan.


Input: I radio och teve, på kurser och föräldramöten får skolbarnens pappor och mammor lära sig mängdlära, statistik, funktioner, sannolikhetsberäkningar o s v .


Input: Så att de ska kunna hjälpa ungarna i fortsättningen också.


Input: Vi vill också informera om den nya matten och har av två lärde i Lund fått höra om bakgrunden till reformen.

Lund


Input: Vi-tecknaren Lars-Erik Håkansson, signaturen Lehån, själv matematiklärare, visar hur den nya matematiken fungerar i vardagslivet.

Lars-Erik Håkansson

Lehån


Input: Många tror att den nya matematiken är nånting som amerikanarna har hittat på.


Input: + att dess införande i de svenska skolorna har samband med en UNESCO-undersökning av skolelevers mattekunskaper i olika länder, publicerad -67, som säjs ha gett ett för Sverige nog så pinsamt resultat.

Sverige


Input: Men varken det ena eller andra stämmer!


Input: Det säjer lektor Ove Hemer och docent Olof Magne vid Lärarhögskolan i Malmö.

Ove Hemer

Olof Magne

Lärarhögskolan

Malmö


Input: Och de tillägger att strängt taget är den nya matematiken inte ens särskilt ny!


Input: För ser man till undervisningsmetoderna så bygger det nya i dem i hög grad på Maria Montessoris pedagogik från seklets början.

Maria Montessoris


Input: Ett annat viktigt namn bakom de nya metoderna är Jean Piaget, en världsberömd schweizisk forskare och psykolog, som har studerat begreppsbildningen hos barn - till exempel av matematiska begrepp som antal, kvantitet, mängd, rum, tid och hastighet.

Jean Piaget


Input: Han visar att upp till tolvårsåldern är barnens tänkande beroende av konkreta situationer.


Input: Det innebär att matematikundervisningen ofta varit alltför abstrakt för att barn skulle kunna begripa vad de höll på med.


Input: Vad sen innehållet beträffar så innebär förnyelsen bl a att man tagit med viktiga delar av de senaste århundradenas matematiska utveckling, som hittills inte rymts i kursplanerna.


Input: Till exempel mängdläran, som på allvar utarbetats för ca 100 år sen, när det blivit nödvändigt för matematikens olika grenar att ha en sammanhållande ram.


Input: Den nya mattens påstådda amerikanska härkomst då?


Input: Jo, det stämmer visserligen att amerikanarna tidigt (= under femtiotalet) gjorde omfattande undervisningsexperiment.


Input: Men samtidigt pågick i Europa en nästan parallell utveckling.

Europa


Input: Bakom den nya mattens intåg i skolorna står bland andra toppmatematikpedagoger, Z P Dienes, verksam i England, och belgaren Georges Papy.

Z P Dienes

Georges Papy

England


Input: År 1959 anordnades utanför Paris ett OECD-seminarium över ämnet New thinking in school mathematics - nytt tänkande inom skolmatematiken - och det brukar betecknas som ett av de viktigaste startskotten för skolmattereformerna i vår del av världen.

Paris


Input: De nordiska deltagarna fattade där ett beslut om regionalt samarbete, som så småningom resulterade i Nordiska kommitten för modernisering av matematikundervisningen med bland andra lektor Hemer som ledamot.

Nordiska kommitten för modernisering av matematikundervisningen

Hemer


Input: Den avslutade sin verksamhet -67.


Input: Sverige först

Sverige


Input: Sverige blir det första land som tillämpar den nya matematiken i hela sitt skolväsende.

Sverige


Input: Gymnasiet och fackskolan började med den 1966, i grundskolans samtliga årskurser är den införd 1972 och yrkesskolorna sätter i gång nästa år.


Input: Vi är inte bara först i Norden utan till och med i hela världen!

Norden


Input: Visserligen har andra länder börjat med nya matten tidigare än vi (Danmark och England på nära håll), men det har då gällt reformer inom enstaka skolor eller distrikt.

Danmark

England


Input: Hur ser det ut i Sovjet?

Sovjet


Input: Ryssarna är berömda för sin matematikpedagogiska forskning.


Input: Piaget är också där ett mycket stort namn.

Piaget


Input: Jo, man är på väg mot en reform jämförbar med vår, men inget nytt begrepp införs i sovjetmatten innan varenda lärare är grundligt beredd.


Input: Lärarknorr


Input: Hos oss går det till nästan tvärtom.


Input: Och därför knorras det och säjs en hel del fula ord runt om i svenska lärarrum.


Input: Av låg- och mellanstadielärarna utbildades nämligen bara en tredjedel i fjol för det nya systemet via Deltaprojektet.


Input: De övriga utbildas i ny matematik nu under höstens gång, samtidigt med att de lär sina elever den.


Input: Men det finns också lärare som är stimulerade av det nya och menar att det kan bli både roligare och bättre.


Input: När UNESCO-undersökningen förs på tal blir docent Magne förtretad.

Magne


Input: 'Man skulle lika gärna kunna säja att de svenska resultaten var gynnsamma.


Input: Det är självklart att jämför man matematikkunskaper hos svenska och till exempel tyska gymnasister så vinner tyskarna.


Input: Därför att vi har ett brett förankrat undervisningsväsende.


Input: Vid undersökningstillfället kom över 20 % av en årskurs till gymnasierna - nu är vi uppe i över 30 %.


Input: Men hos dem går bara en liten elit i gymnasiet, 7-8 % när undersökningen gjordes.


Input: Sånt påverkar förstås medelvärden.


Input: Tar man däremot ut jämförbara grupper av svenska och tyska elever så är svenskarna snarare bättre.'


Input: Inte lättare


Input: Men hur man än tolkar den så nog skulle vi fått den nya matten oberoende av den.


Input: Och vare sig gammelmatten genomsnittligt producerade bra eller dåliga elever - så nog var den en fasa för många.


Input: Docent Magne har sysslat mycket med matematiksvårigheter och menar att man inte utan vidare kan säja att den nya matten blir lättare.

Magne


Input: Bästa sättet att förebygga matematiksvårigheter är att låta barnen arbeta konkret med laborativt material, låta dem genom egen verksamhet upptäcka och komma underfund med begrepp och principer.


Input: Genom en intensiv tillämpning av de laborativa metoderna har man i experimentskolor på olika håll i världen kunnat lära helt vanliga ungar att lösa matteproblem av en svårighetsgrad som annars hör hemma på avancerad akademisk nivå.


Input: Hos oss används de laborativa materialen ännu så länge bara i begränsad omfattning i vanliga klassrum.


Input: I matematikklinikerna däremot har de blivit väldigt populära.


Input: Problemet! de kostar pengar.


Input: 'Kusin Ruth har lärt sig den nya matematiken, och frågar man henne vad sex gånger sex är svarar hon prompt:

Kusin Ruth


Input: Under femtio.'


Input: Så skrev kåsören Red Top nyligen.

Red Top


Input: Är detta månne en korrekt uppfattning av nymatten?


Input: Lektor Hemer:

Hemer


Input: 'Ha ha.


Input: Just det.


Input: Överslagsräkningen har blivit mycket viktigare än förut.


Input: Man måste till exempel snabbt kunna kolla i huvudet på ett ungefär att en maskin har räknat rätt.'


Input: Docent Magne:

Magne


Input: 'Ho ho.


Input: En missuppfattning!


Input: Många tror att avskaffandet av den överdrivna drillen betyder att det inte längre är så noga med att räkna rätt.


Input: Så är det inte alls, 6 X 6 är minsann fortfarande 36!'


Input: Bland de fundamentala ting som barn behöver för att utvecklas till harmoniska, självständiga människor spelar leken en stor roll.


Input: Barn leker nästan jämt, leken är deras 'arbete'.


Input: Men det är viktigt att de får leksaker och lekmaterial, som passar just för deras ålder och utvecklingsskede.


Input: För att ge konsumenterna en handfast hjälp vid valet av leksaker presenterar nu KF:s lekråd en lekcirkel.

KF:s lekråd


Input: Den ger vägledning på ungefär samma sätt som kostcirkeln, som hjälper oss att välja rätt kost för att få riktig näring.


Input: Lekcirkeln är uppdelad i färgglada bitar, som var och en omfattar olika typer av lek: skapande lek, låtsaslek etc.


Input: KF:s lekråd, som arbetat sedan årsskiftet 1967/68 , har som mål att få fram bättre lekmiljö utomhus, i hemmen och på institutionerna.

KF:s lekråd


Input: Rådet har bland annat gjort en översyn av leksakssortimentet.


Input: Enbart i KF:s sortiment finns det omkring tusen olika leksaker.

KF:s


Input: Totalt köper vi leksaker för cirka 200 miljoner om året.


Input: Men ofta saknas såväl kvalitetsuppgifter som annan information, vilket gör det svårt för föräldrar och andra som köper leksaker att träffa rätt val.


Input: VDN-fakta finns på tre typer av leksaker: mjuka djur, dockor och - i någon mån - på uppblåsbara leksaker.


Input: En bra början, men mycket mer behövs.


Input: Lekrådet lanserar nu en helt ny form av information, som vänder sig till konsumenten i det psykologiska ögonblicket.


Input: Man finner den på leksaksavdelningen i varuhuset just när man står i valet och kvalet.


Input: Information ges dels i en broschyr, 'Tjäna på att veta om leksaker', som delas ut utan kostnad, dels på skärmar vid de olika typerna av leksaker och lekmaterial.


Input: Men den fyller också en annan funktion, den ger värdefulla upplysningar till inköparna av leksaker, vilka har en mycket viktig uppgift.


Input: Mängder av leksaker importeras.


Input: När KF:s leksaksinköpare far till England, Tyskland, Japan och Hongkong för att köpa leksaker arbetar de efter lekcirkelns principer.

KF:s

England

Tyskland

Japan

Hongkong


Input: I varuhusen börjar nu leksakerna ordnas efter samma grunder.


Input: På så sätt blir det lättare att välja leksaker åt barn i olika åldrar och utvecklingsstadier.


Input: Så fungerar lekcirkeln:


Input: Lekcirkeln är uppdelad i fem sektorer i var sin glad färg.


Input: Den orangefärgade biten i cirkeln står för skapande lek, bygglek och konstruktiv lek.


Input: Hit hör färg, lera, sand, papper, sax och klister, byggklossar m m .


Input: Den blå biten inrymmer vad som kan behövas för låtsaslek.


Input: Dit hör docklekar, rollekar, yrkeslekar, teaterlekar, lek med och vård av djur.


Input: Den gröna biten står för ordna - att plocka ur och i, sortera, lägga pussel, spela spel, samla saker i askar, lådor och pärmar.


Input: Den gula biten handlar om att uppleva: se, höra, titta och lyssna, uppleva ljud, rytm, bilder.


Input: Lekmaterialet i den biten upptar rytm- och musikinstrument, böcker, grammofonskivor, kalejdoskop och så vidare.


Input: Den röda biten handlar om att röra sig, det är att hoppa, springa, bolla, klättra och gunga etc.


Input: Rörelselek är all motorisk övning från spädbarnets gripande efter sin skallra till de större barnens sportutövande.


Input: Och liksom vi i vår kost behöver något från varje bit av kostcirkeln för att må bra, så behöver barnen något från varje del av lekcirkeln för sin lek för att den ska bidra till deras utveckling.


Input: Tänk efter före köpet


Input: I broschyren uppmanas läsaren att tänka på några viktiga punkter före inköpet av leksaken:


Input: Klarar barnet att använda leksaken just nu?


Input: Fyller det en lucka i barnets leksaksförråd - om man utgår från lekcirkeln?


Input: Hur ska du förvara leksaken hemma?


Input: Kan den vara farlig för yngre syskon?


Input: Är det en sak att leka ensam med eller inbjuder den till gemensam lek?


Input: De åldersgrupper, som lekcirkeln i första hand är tänkt för är - förutom babybarnen - småbarn (1-3 år), förskolebarn (4-6 år), skolbarn I (7-9 år) och skolbarn II (10-12 år).


Input: Åldersgränserna måste ses som ungefärliga, barn utvecklas ju olika snabbt i olika avseenden.


Input: Många bra leksaker kan också hänga med i flera år (tänk bara på en mjuk, älskad nalle).


Input: Broschyren är försedd med ett instruktivt bildmaterial, som visar leksaker för olika åldersgrupper.


Input: Man får också veta ungefärliga priser.


Input: - Men också fantasieggande 'skräp'


Input: Men naturligtvis behöver inte allt lekmaterial köpas, framhåller lekrådet.


Input: Det finns mycket material i hemmen, som vi vuxna tycker är 'bara skräp' men som för barnen är fantasieggande lekmaterial: äggkartonger, vackra omslagspapper, askar, gamla kläder.


Input: Men också riktiga redskap som hammare och hovtång, kastruller, vispar och andra husgeråd för att ta några exempel.


Input: Bakom lekcirkeln ligger ett långvarigt arbete.


Input: Urvalet av leksaker, som finns med i broschyren, har gjorts av lekrådet, i vilket bland andra ingår barnpsykologer.


Input: Under arbetets gång kom man underfund med att en åldersgrupp var nästan bortglömd i leksakssammanhang.


Input: Det var 6-åringarna, som står på gränsen mellan småbarns- och skolbarnsåldern.


Input: Därför tog Gertrud Schyl-Bjurman, en av lekrådets barnpsykologer, initiativ till en '6-årsundersökning'.

Gertrud Schyl-Bjurman


Input: Arbetet har utförts av två barnpsykologer i samarbete med sex förskolor.


Input: Utredningen, som motses med stort intresse, kommer att publiceras senare i höst.


Input: Ett statligt lekråd kommer att inrättas under 1971.


Input: Det skall sortera under socialstyrelsen, och dess arbete skall i första hand inriktas på lekmaterial men också på miljöfrågor.


Input: Man får hoppas att det statliga lekrådet skall få tillräckliga resurser för forskning.


Input: Av de senaste årens debatt framgår tydligt att miljöns utformning och tillgången på lämpligt lekmaterial för alla barn, såväl hemma som i daghem och andra institutioner - har stor betydelse.


Input: Därför är det roligt att konstatera att det nu börjar hända en del positiva saker inom det här viktiga området.


Input: Tag själv - betala i kassan - nej, så enkelt är det inte att köpa leksaker om Kalle eller Lisa ska få leksaker som passar just deras ålder och förmåga.

Kalle

Lisa


Input: Kan en hund se vad ett fotografi föreställer?


Input: Javisst, men den tycker inte att det är särskilt intressant.


Input: Fotot kan inte användas, rör sig inte och är inte ens i naturlig storlek.


Input: Därför fångar det inte hundens intresse.


Input: Hunden kan finna ett visst nöje i att titta på TV, speciellt när det sänds djurprogram.


Input: Då går den ofta bakom apparaten och kikar efter vad det kan vara för fyrbenta varelser som finns där.


Input: Men hunden hittar ingen, ger upp och går och lägger sig igen.


Input: Tittar några minuter.


Input: Sedan somnar den.


Input: Det lär dock inte vara någon direkt kritik av TV-programmen för enligt doc. Göran Bergman, vid universitetet i Helsingfors, saknar hunden förmåga att imitera.

Göran Bergman

Helsingfors


Input: Till skillnad mot t.ex. aporna.


Input: Här i landet finns nu ca 400000 hundägare.


Input: De flesta är mycket intresserade av sina djur.


Input: Därför anordnades i veckoslutet ett hundsymposium i Stockholm där olika forskare lade fram sina rön om 'det bästa hos människan'.

Stockholm


Input: Varför skaffar man sig en hund?


Input: Många är motståndare till att ha en hund i staden.


Input: Motståndarna är ofta av någon anledning rädda för hundar.


Input: Men vi får inte glömma den nytta en hund kan göra i samhället.


Input: Ledarhunden för den synskadade, vakthunden för den som behöver trygghet, polishunden när våldsbrotten bara ökar.


Input: Jakthunden som tycker det är roligt att hjälpa jägaren i jakten, 'knarkhunden' i narkotikaproblemet.


Input: Och inte minst sällskapshunden.


Input: Vid symposiet berättade prof. Hans-Jörgen Hansen vid Statens veterinärmedicinska anstalt att det allt oftare händer att en psykiater ordinerar en deprimerad patient att skaffa sig hund.

Hans-Jörgen Hansen

Statens veterinärmedicinska anstalt


Input: Det finns många fördomar när det gäller hundens skötsel.


Input: Om utfodring bl.a. .


Input: Prof. Stig Larsson vid universitetet i Odense påpekar att man ofta ger hunden ett mål mat per dag.

Stig Larsson

Odense


Input: Det är fel.


Input: Hunden skall utfordras två, helst tre gånger per dag.


Input: Det finns också människor som klarar sig med ett mål mat.


Input: Men såväl hund som människa mår bättre, och tillgodogör sig näringsämnen bäst, om maten delas upp på flera mål.


Input: Hur klok?


Input: Hur klok är egentligen en hund?


Input: Doc. Göran Bergman, själv taxägare, lade fram många intressanta resultat från sitt arbete.

Göran Bergman


Input: En hundägare kan komma med de mest fantastiska skildringar om sin hunds klokhet.


Input: Men tyvärr, för oss hängivna hundägare, är hundforskarna betydligt mer kallsinniga på den punkten.


Input: En klok hund är en erfaren hund.


Input: En ung hund är en oerfaren hund och alltså inte 'klok'.


Input: Men den blir det genom sin erfarenhet.


Input: Hur uppfattar hunden omvärlden?


Input: Vad synen beträffar så ser en hund som en något närsynt människa utan glasögon.


Input: Här kan också hundens temperament och nyfikenhet spela en roll.


Input: De flesta hundar kan känna igen människor på avstånd som varierar mellan 30 och 180 meter.


Input: På de längsta avstånden är det ofta kläderna som ger en vägledning.


Input: I mörkret ser hunden något bättre än en människa.


Input: Synförmågan är dock inte särskilt god i svagt ljus.


Input: Hundar tycker t.ex. inte särskilt mycket om att gå i trappor i mörker.


Input: Hur är det med hundens färgseende?


Input: Försök har visat att det går att lära en hund att skilja på matskålar med olika färger.


Input: Men den har inte någon särskild nytta av det och det är därför betydelselöst för hunden.


Input: Vi måste också komma ihåg att hunden i stort härstammar från vargen och är ett djur som jagar i skymning.


Input: Då är färgerna irrelevanta i sammanhanget.


Input: Hunden glömmer inte


Input: Hunden har sin största hjälp i ett fantastiskt luktsinne.


Input: Vi människor kan aldrig föreställa oss den enorma doftvärld en hund lever i.


Input: Hundens luktslemhinnor upptar en yta som är 1000 till 10000 gånger större än hos oss.


Input: Men hur kommer det sig att en hund kan spela oskyldig efter ett busstreck, om den inte har förmåga till en större tankeverksamhet?


Input: Där kommer hundens associationsförmåga in i bilden.


Input: Hunden sammanknippar dofter och händelser från en tidigare upplevelse med något som händer senare.


Input: Den kan ha fått bannor för något den gjort, det glömmer inte hunden.


Input: Men den kan också ha klarat sig ifrån det vid ett liknande tillfälle.


Input: Nu chansar hunden och förefaller alltså oskyldig.


Input: Doc. Bergman påpekade att det möjligen finns en lägre intelligens hos hunden.

Bergman


Input: Den drömmer ju bl.a. men ofta efter stora aktiviteter.


Input: Doc. Bergman berättade om en egen upplevelse där hans dåvarande hund, en skotte, råkade i slagsmål med en annan hund.

Bergman


Input: Efter sju år kom de med båt till samma ställe.


Input: Skotten blev aggressiv då dofterna närmade sig hans nos.


Input: Huset syntes inte.


Input: Väl på bryggan hoppade skotten i land och anföll gårdens nya, men betydligt fogligare, hund av samma ras som den förra.


Input: Doftminnet från slagsmålet satt kvar efter sju år.


Input: En hund glömmer aldrig en sådan upplevelse.


Input: Vid symposiet lades fram många intressanta synpunkter.


Input: Och vad gör det egentligen oss hundägare om intelligensen är klokhet som kommer genom erfarenhet?


Input: Eller som doc. Göran Bergman avslutade sitt anförande:

Göran Bergman


Input: - De som inte tycker om hundar skall naturligtvis inte skaffa någon hund.


Input: Men vi andra skall allt göra det.


Input: Typer av familjer


Input: Kärnfamiljen


Input: Pappa, mamma och barn bildar vad man brukar kalla för kärnfamiljen.


Input: Den finns i alla kända kulturformer.


Input: Det förefaller sannolikt att i tidiga, mycket enkla familjer de ekonomiska faktorerna spelade en större roll än sexualiteten för att hålla samman människorna i en familj.


Input: Det skedde en arbetsfördelning, där kvinnans graviditet och vård om barnen tvingade fram ett bestämt mönster.


Input: Det var vanligt att mannen jagade och fiskade och att han tog kontakt med andra människor för att byta varor och så vidare.


Input: Hustrun ägnade sig åt barnen och åt sysslor som kunde ske på boplatsen eller nära denna.


Input: Det är en arbetsfördelning som sedan utan större förändringar har levt vidare i det typiska jordbrukarsamhället.


Input: Barnen deltog också i arbetet och är i denna typ av familjer en ekonomisk tillgång, vilket framgår särskilt markant när föräldrarna blir äldre.


Input: Det fanns därför ett starkt motiv hos föräldrarna att ta hand om barnen.


Input: Kärnfamiljen kan tydligen fylla en rad starka behov hos medlemmarna och samhället.


Input: Den ger makarna möjlighet till sexuell tillfredsställelse, bättre bärgning och barn, och den ger barnen vård och fostran.


Input: Kärnfamiljen ingår därför i alla kulturer som förmått överleva till vår tid.


Input: (Gunnar Boalt, Familjesociologi, s. 16)

Gunnar Boalt


Input: Monogami och polygami


Input: En utökning av kärnfamiljen kan innebära att två eller flera kärnfamiljer förenas till en, med antingen en gemensam man eller en gemensam hustru.


Input: Man skiljer här mellan monogami (två makar lever sexuellt tillsamman), polygyni (en man har flera hustrur), polyandri (en hustru har flera män) och gruppäktenskap.


Input: Polygyni och polyandri kallas med ett gemensamt namn för polygami.


Input: Polygyni förekommer framförallt hos folk som ofta för krig.


Input: Det uppstår då ett överskott av kvinnor och de olika dagliga göromålen fördelas på fruarna.


Input: Polyandri - som finns bara i undantagsfall - har troligen att göra med svåra försörjningsvillkor - de nyfödda flickebarnen sätts i stor utsträckning ut i 'vildmarken' och det uppstår därför kvinnobrist.


Input: Bakom detta mönster ligger en lägre värdering av kvinnan än av mannen.


Input: George Murdock är en amerikansk forskare som har ställt ihop material från 250 olika kulturformer.

George Murdock


Input: Han fick därvid följande olika typer av familjer:


Input: Monogami ... 43 samhällen


Input: Polygyni ... 193


Input: Polyandri ... 2


Input: Gruppäktenskap ... 0


Input: Säkra uppgifter saknas ... 12


Input: Summa 250 samhällen


Input: Enföräldersfamiljer och storfamiljer


Input: Det finns vidare enföräldersfamiljer, en pappa eller (vanligare) mamma med ett eller flera barn.


Input: I vårt samhälle finns det ganska många ogifta mammor och det finns pappor eller mammor som efter skilsmässa eller efter den andra partens död är ensamma med barnen.


Input: Det finns också storfamiljer som enbart har den ekonomiska hushållningen gemensam.


Input: Patriarkat och matriarkat


Input: Det är inte bara i skämtsamma sammanhang som man diskuterar vem som har makten i familjen.


Input: Så här beskriver Jan Trost den patriarkaliska familjen, där mannen är dominerande:


Input: I den extremt patriarkaliska familjen är en man, i regel den äldste, den maktutövande.


Input: I den kinesiska familjen fanns detta system ganska utpräglat (före den kommunistiska revolutionen).


Input: Berättelsen i bibeln om Abraham och Isak visar också familjefaderns makt över liv och död.

Abraham

Isak


Input: Familjefaderns namn är det som fortlever.


Input: Hustru och barn antar dennes efternamn.


Input: (Jfr den nya namnlagen i vårt land, som ger hustrun möjlighet att behålla sitt namn vid giftermål.)


Input: Arvet går på den manliga sidan.


Input: 'Gånge hatt till, huva ifrån.'


Input: Männen har en mängd privilegier ...


Input: Polygyni förekommer eller någon form av älskarinnesystem tillåts.


Input: Mannen representerar familjen utåt, är den som för familjens talan.


Input: Maskulina privilegier med avseende på skilsmässa är karaktäristiska för det patriarkaliska systemet.


Input: Fäderna utväljer äktenskapspartner åt sina barn och även brudköp förekommer.


Input: (Familjen i samhället, s. 10 f.)


Input: Om vi helt kastar om rollerna får vi i stället ett renodlat matriarkat - något sådant har sannolikt aldrig förekommit i verkligheten.


Input: (Det kan här vara lämpligt att gå tillbaka till den diskussion som vi tidigare hade om könsrollerna, s. 30 ff.)


Input: Maktstrukturen inom familjen i det moderna samhället är betydligt mindre renodlad och därför svårare att beskriva.


Input: Den bestäms i många fall inte heller enbart eller ens i övervägande grad av familjestrukturen, utan personlighetsdrag hos makarna har stor betydelse.


Input: Det finns vissa undersökningar som tyder på att en dominerande person (man eller kvinna) gärna söker en äktenskapspartner som inte är dominerande och det omvända gäller också.


Input: I sådana äktenskap är det alltså makarnas personlighetsdrag som har en avgörande betydelse för hur maktfördelningen mellan makarna blir.


Input: I en undersökning som Gustav Jonsson och Anna-Lisa Kälvestam gjorde av ett urval Stockholmspojkar ställde man frågor som rörde den här saken.

Gustav Jonsson

Anna-Lisa Kälvestam


Input: De fick fylla i en sats som började 'Den som bestämmer mest hemma hos oss ...'


Input: Och så här fördelade sig svaren i procent:


Input: Fundera över


Input: Hur var förhållandena i det här avseendet i den familj som ni växte upp i och hur är de i er egen familj?


Input: Familjens funktioner


Input: När televisionen på allvar slog igenom i Sverige, påverkade detta ganska mycket antalet biobesök.

Sverige


Input: Framför allt för äldre och medelålders personer minskade biobesöken kraftigt, medan ungdomar fortfarande gärna sökte sig till biograferna.


Input: Man kan tolka det här på något olika sätt men tydligt är att ungdomarnas biobesök också har stor betydelse för kamratkontakter och för kontakter med det andra könet.


Input: De äldre däremot sökte kanske i större utsträckning enbart den stimulans och förströelse som själva filmen gav; detta kunde nu ersättas av tv-programmen.


Input: Tv gav familjen en ny samlingspunkt.


Input: Hur var det förr?


Input: Ett sätt att överblicka familjens utveckling är att se vilka funktioner den tidigare har haft och vilka den har i dag.


Input: Vi kan räkna med att familjen tidigare haft följande funktioner:


Input: Den produktiva / ekonomiska.


Input: Den sexuella.


Input: Den reproduktiva (barnafödande).


Input: Den uppfostrande och utbildande.


Input: Skyddsfunktionen vid sjukdom etc.


Input: Fritidsfunktionen.


Input: Den religiösa funktionen.


Input: Den känslomässiga funktionen.


Input: Hur är det nu?


Input: Dessa funktioner har fortfarande anknytning till familjen men flera av dem spelar numera en liten roll inom familjen.


Input: Vi producerar mycket få varor hemma - däremot tillreder vi fortfarande livsmedel.


Input: Utbildning och en del av uppfostran har flyttats utanför hemmen.


Input: Om vi behöver kvalificerad sjukvård, söker vi oss till ett lasarett, och om vi behöver hjälp i religiösa frågor går vi till en kyrka eller en annan religiös organisation.


Input: Ett stort antal av våra fritidssysselsättningar sker utanför familjen och med ett tydligt mönster som skiljer föräldrar och barn över en viss ålder från varandra.


Input: Däremot har familjen fortfarande en allmän känslomässig funktion.


Input: Svårast är att bestämma vilka förändringar som har skett i fråga om den sexuella funktionen.


Input: Det finns en lång tradition i vårt land att acceptera föräktenskapliga förbindelser (i vissa former) men det förefaller vara sannolikt att de föräktenskapliga och utomäktenskapliga förbindelserna har ökat.


Input: De skäl som talar för detta är dels den mindre starka sociala kontrollen (jfr s. 102) i de typiska tätortssamhällena, dels ändrade attityder till sexuella förbindelser utom äktenskapet och dels bättre metoder för födelsekontroll.


Input: Diskutera


Input: Hur har de här olika funktionerna inom familjen ändrats.


Input: Vilka konsekvenser kan det ha för olika familjemedlemmar?


Input: Jordens befolkning uppgick vid mitten av 1967 till omkring 3,42 miljarder och ökar årligen med ungefär 2 %.


Input: Detta motsvarar en ökning av folkmängden med 65 miljoner varje år eller 180000 varje dygn.


Input: Befolkningstillväxten är störst i utvecklingsländerna, allra störst i Centralamerika med 3,5 %.


Input: Om denna explosiva folkökning fortsätter, kommer jordens folkmängd att ha fördubblats några år in på 2000-talet, alltså på mindre än 40 år.


Input: Världsbefolkningens utveckling från år 1650 till 1967 och FN:s prognos till år 2000.


Input: Bara för några hundra år sedan var folkökningen långsam och reglerades bl.a. genom en hög barndödlighet och en relativt kort livslängd.


Input: Det industriella genombrottet gav tillsammans med vetenskapliga och tekniska framsteg förutsättningar för en ökad befolkningstäthet, främst i den västliga världen.


Input: Efter år 1800 har även hygieniska förbättringar och medicinens snabba utveckling lett till en stark nedgång i dödligheten.


Input: I Europa, Nordamerika och andra områden med västerländsk civilisation har dock en alltför våldsam befolkningsökning kunnat dämpas genom födelsekontroll.

Europa

Nordamerika


Input: Rationellt genomförd födelsekontroll är nödvändig.


Input: I utvecklingsländerna ligger förhållandena annorlunda till.


Input: I viss utsträckning har även de blivit delaktiga av de medicinska framstegen, men produktionsökningen har där inte på något sätt hållit jämna steg med folkökningen, som fortsätter ohämmat utan egentlig födelsekontroll.


Input: Följden har blivit att en stor del av befolkningen i dessa områden svälter.


Input: Ohämmad befolkningsökning har lett till kris i livsmedelsförsörjningen.


Input: Mänskligheten står därför inför en kris i fråga om livsmedelsförsörjningen.


Input: Produktionen av livsmedel skulle redan nu behöva ökas med 50 % för att avhjälpa svälten, och vid början av nästa sekel skulle den behöva vara tre gånger så stor som i dag.


Input: Särskilt är bristen på högvärdigt protein stor i u-länderna.


Input: Proteinbrist förorsakar låg effektivitet och apati.


Input: Skall denna kris kunna bemästras?


Input: Meningarna därom är delade.


Input: Somliga experter är djupt pessimistiska, andra mer optimistiska.


Input: På en punkt är alla eniga: naturresurserna måste utnyttjas på ett förnuftigt sätt.


Input: De får inte skövlas utan måste användas på ett sådant sätt, att de kontinuerligt förnyas.


Input: Jordförstöringen måste t.ex. stoppas och skadad mark om möjligt restaureras.


Input: Föroreningen av sjöar och havsområden måste upphöra, så att vattnens produktivitet inte minskar.


Input: Men den odlade arealen måste också ökas och rationella brukningsmetoder tillämpas inom områden, som nu ger alldeles för låg avkastning.


Input: Som redan nämnts är bristen på vatten en begränsande faktor för växtodling inom stora delar av världen.


Input: Konstbevattning kommer till användning inom vissa områden, men möjligheterna till sådan begränsas av den tillgängliga vattenmängden och av den starka avdunstningen.


Input: Avsaltat havsvatten ställer sig ännu för dyrt för att användas inom jordbruket, men projekt har framlagts att använda atomenergi för detta ändamål.


Input: Vissa växter kan fördra en viss salthalt, och försök i Israel har visat, att man kan odla sådana på grus- och sandjord, som bevattnas med en blandning av salt och sött vatten.


Input: På så sätt sparas sötvatten.


Input: Ett annat lovande försök, också från Israel, går ut på att minska avdunstningen från markytan.


Input: Man leder vattnet genom ett system av plastslangar direkt till det markskikt i vilket rötterna utvecklas.


Input: Likaså söker man minska avdunstningen genom att belägga jordytan med någon porös hinna.


Input: 'Ökenträdgård' i Israel, skapad genom saltvattenbevattning (0,2-0,6 % salt i vattnet).


Input: Samma sluttning vid planteringen (överst) och tio år senare (nederst).


Input: På flera håll i världen har man med viss framgång gjort försök med att framkalla regn ur moln genom att bepudra dem med saltstoft.


Input: Metoden innebär dock risken att angränsande områden kan få för ringa nederbörd.


Input: Jordarnas innehåll av växtnäringsämne är en avgörande faktor för avkastningen.


Input: Medan man i Väst-Europa och USA använder stora mängder handelsgödsel inom jordbruket, är sådan gödsling mycket obetydlig i u-länderna eller förekommer inte alls där.

Väst-Europa

USA


Input: Det är därför angeläget att undersöka gödslingsbehovet i dessa länder.


Input: Även behovet av spårelement måste undersökas.


Input: På detta område har forskningen nått goda resultat.


Input: Ett exempel från Syd-Australien kan anföras.

Syd-Australien


Input: Vissa nyodlade jordar gav mycket dålig avkastning, trots att de brukades och gödslades enligt gängse metoder.


Input: Sedan man konstaterat, att jorden saknade molybden, kunde man genom tillförsel av 100 g molybden per hektar höja avkastningen upp till 100 gånger.


Input: Stora förhoppningar knyts till växtförädlingen, när det gäller att öka livsmedelsproduktionen i u-länderna.


Input: Genom att införa hybridmajs (del 1, s. 155) i Mexico ökades skördarna så att landet nu är självförsörjande med majs.

Mexico


Input: I södra Asien har nya högavkastande sorter av ris och vete börjat odlas på allt större arealer.

Asien


Input: De nya rissorterna mognar snabbt, och på sina håll tar man två eller tre skördar om året.


Input: Den nya vetesorten är kortstråig och tål stora givor av handelsgödsel utan att bilda liggsäd.


Input: Med majs, hirs och durra bedrivs också växtförädling i Indien.


Input: Den ökade avkastningen stimulerar odlarna till att vidta även andra förbättringar inom jordbruket.


Input: En viktig uppgift för växtförädlingen på längre sikt är att försöka få fram sorter med högre proteinhalt och lämplig aminosyrasammansättning i proteinet, alltså en kvalitetsförädling (jfr del 2, s. 59).


Input: Växtsjukdomar och skadedjur minskar utbytet av odlingen och skadar produkterna under lagring och transport.


Input: I vissa tropiska länder uppskattas lagringsförlusterna till 50 % av den bärgade grödan.


Input: Åtgärder för rationell lagring, konservering och distribution av livsmedel är därför mycket angelägna.


Input: Lämpliga metoder för bekämpning av alla slag av skadegörare på den växande grödan måste också utarbetas.


Input: Härvid bör man om möjligt ge företräde åt biologiska bekämpningsmetoder (s. 69).


Input: Resistensförädling mot bl.a. svampsjukdomar hos kulturväxterna har redan givit goda resultat och torde kunna få ännu större betydelse.


Input: Proteinförsörjningen kan förbättras genom kvalitetsförädling av kulturväxter, ökad odling av baljväxter, husdjursförädling, ökad fiskodling, rationell användning av havsfiskets fångster.


Input: Från energisynpunkt är det fördelaktigt med korta näringskedjor (s. 48).


Input: Trots detta överförs en stor del av jordens gröda genom husdjur till animaliska födoämnen.


Input: Med tanke på proteinförsörjningen kan väl detta åtminstone till en del försvaras - även i en svältande värld.


Input: Men det är viktigt, att förlusterna inte blir onödigt stora.


Input: I alla u-länder krävs därför en målmedveten husdjursavel med sikte på förädling av djuren till hög produktivitet, och vidare forskning för att få fram lämpliga foderväxter.


Input: Proteinrika växter, främst baljväxter som ärter och bönor, inte minst den värdefulla sojabönan, bör få större odlingsarealer i tropikerna.


Input: Genom sin kvävefixerande förmåga är baljväxterna också särskilt värdefulla i växtföljden.


Input: Fiskodling i dammar och grunda lagunområden ökar tillgången på proteinrik föda i de tätast befolkade områdena av världen, t.ex. Kina och Indonesien, men även i tropiska Afrika.

Kina

Indonesien

Afrika


Input: Där väljer man för odling snabbväxande planktonätande fiskarter, och utbytet kan överträffa skördeutbytet på motsvarande landareal.


Input: I diskussionen om världens proteinförsörjning har man ofta ställt överdrivna förväntningar på havsfisket.


Input: Som redan antytts, är havets resurser dock begränsade.


Input: Efter andra världskriget har framför allt Japan och Sovjetunionen byggt ut havsfisket till mycket hög effektivitet och till global omfattning.

Japan

Sovjetunionen


Input: Stora högmekaniserade fiskeflottor med utrustning för konservering av fångsterna ombord eller vid baser i andra länder bedriver nu ett intensivt fiske inte bara på de gamla rika fångstplatserna i Nordatlanten och norra delen av Stilla oceanen utan också i övriga delar av dessa hav och i Indiska oceanen.

Nordatlanten

Stilla oceanen

Indiska oceanen


Input: Till större delen går fångsterna åt för att täcka dessa länders egna behov.


Input: I viss utsträckning har de dock kommit andra behövande folk till godo, liksom tekniskt bistånd kunnat lämnas för utveckling av fisket i en del u-länder.


Input: I Peru och Chile har på senare år utvecklats ett fiske, som till kvantitet överträffar varje annat lands.

Peru

Chile


Input: Det är den rika produktionen i Humboldtströmmen som utnyttjas, men så gott som hela fångsten används till framställning av fiskmjöl.

Humboldtströmmen


Input: Detta exporteras till USA och Europa och används där som fodermedel för fjäderfä och andra husdjur - en med tanke på proteinbristen i u-länderna föga rationell användning av det värdefulla fiskproteinet.

USA

Europa


Input: Samma sak gäller också till stor del de nya stora fiskena i Syd- och Sydvästafrika, vilka är baserade på den rika produktionen i Benguelaströmmen.

Syd- och Sydvästafrika

Benguelaströmmen


Input: På flera håll i världen har man på senare tid kunnat konstatera ett tydligt överfiske av olika fiskslag, och FAO (Food and Agriculture Organization of the United Nations) räknar med att man på sin höjd skulle kunna fördubbla världens fiskfångst.

FAO

Food and Agriculture Organization of the United Nations


Input: Havsalger (röd-, brun- och grönalger) används som människoföda i Ostasien (del 1, s. 26).


Input: Särskilt i Japan ingår alger i den dagliga kosten, och flera arter odlas i stor skala vid grunda havsstränder.

Japan


Input: En omfattande forskning bedrivs också över odlingsmetoder och algernas användning.


Input: Det är troligt, att havsalger kommer att få en avsevärt större betydelse än hittills för livsmedelsförsörjningen.


Input: Biotekniska metoder för livsmedelsproduktion: industriell algodling, framställning av protein ur bergolja, framställning av fett och protein ur kolhydrat, framställning av essentiella aminosyror.


Input: Med tanke på betydelsen av korta näringskedjor har man diskuterat möjligheten att direkt utnyttja plankton som människoföda.


Input: Att från havsvattnet sila plankton i tillräckliga mängder låter sig dock knappast göra.


Input: Mer realistiska är de försök som på många håll utförts med odling av encelliga alger i industriell skala.


Input: Lovande resultat har t.ex. erhållits med sötvattensgrönalgen Chlorella.


Input: Denna alg är rik på bl.a. fett och protein och har visat sig lämplig som tillskottsfoder vid uppfödning av svin och kycklingar.


Input: Under gynnsamma betingelser har avkastningen varit mycket tillfredsställande.


Input: Andra biotekniska metoder av stort intresse är de som under senare år framkommit för att utvinna fett och protein ur bergolja.


Input: För detta har man använt jästsvampar och vissa bakterier.


Input: Kvantitativt är utbytet mycket tillfredsställande, och om högrenade kolväten används som odlingssubstrat, blir produkten även kvalitativt fullgod och kan användas som inblandning även i livsmedel för människor.


Input: I varje fall kan detta protein bli av stort värde som tillskottsfoder för husdjur.


Input: De sist berörda metoderna att framställa protein bygger på en råvara (bergolja), som visserligen ännu finns i stora kvantiteter, men som inte förnyas.


Input: Men man känner också många jästsvampar, som bildar protein och fett av kolhydrat, och som kan odlas på olika biprodukter från industrin, såsom socker ur sulfitlut eller melass.


Input: Vissa bakterier kan också utnyttjas för framställning av essentiella aminosyror.


Input: Även om jordens livsmedelsproduktion skulle kunna ökas i avsevärd utsträckning, kommer under alla förhållanden en rationellt genomförd födelsekontroll att bli nödvändig i hela världen.


Input: Familjen är en föråldrad institution, en kvarleva från 1800-talets borgerliga samhälle.


Input: Ändå betraktas den som sakrosankt, som ett socialt och moraliskt axiom i stället för vad den är - en typ av gruppbildning i ett visst socialt system.


Input: I skydd av den idealbildning som omger familjen har denna blivit vår mest riskabla samhälleliga institution, där nästan vilka fysiska och andliga brutaliteter som helst tillåts.


Input: (Barbro Backberger i DN 24/12 1965.)

Barbro Backberger

DN


Input: Barbro Backberger har i en rad artiklar ifrågasatt den konventionella uppfattningen om familjens ställning och kvinnans roll i samhället och bland annat undersökt veckotidningarnas kvinnoideal.

Barbro Backberger


Input: Äktenskapet är av Gud stiftat, till samhällets bestånd och till förenade makars inbördes hjälp, att lätta livets mödor, mildra mötande bekymmer och genom en sorgfällig uppfostran bereda efterkommandes välfärd.

Gud


Input: Denna stiftelse är helig.


Input: Heliga är dess förbindelser, heliga dess ändamål.


Input: (Ur Svenska Kyrkans vigselritual.)

Svenska Kyrkans


Input: De här citaten representerar två diametralt motsatta ståndpunkter när det gäller synen på äktenskapet och familjen.


Input: Den stundtals mycket intensiva debatten på detta område har framför allt rört sig kring sex frågor.


Input: Är äktenskapet en privatsak eller en social institution?


Input: Den här frågan dyker ofta upp i diskussioner om äktenskapet.


Input: De besvaras ibland med påståendet, att äktenskapet är en ren privatsak, som inte angår samhället.


Input: Men man observerar inte alltid, att ordet privatsak är mångtydigt.


Input: Äktenskapet är en institution i samhället


Input: En man och en kvinna kan mycket väl bo tillsammans och skaffa sig barn, utan att deras förhållande räknas som äktenskap.


Input: För att ett förhållande mellan en man och en kvinna ska erkännas som äktenskap, måste förhållandet godkännas och registreras - enligt en praxis som råder i så gott som alla slags samhällen idag.


Input: Redan denna praxis visar ju, att man uppfattar äktenskapet som en ordning i samhället.


Input: Olika länder påbjuder olika tillvägagångssätt för ingående av äktenskap.


Input: De flesta ritualer bygger på ett allmänt krav: de båda kontrahenterna ska offentligt - inför vittnen - betyga sin överenskommelse att leva samman.


Input: De kristna kyrkorna ställer samma krav.


Input: Enligt både katolsk och protestantisk uppfattning kommer ett äktenskap till stånd genom den ömsesidiga överenskommelsen inför vittnen.


Input: De som frivilligt genomgår denna akt inför myndighet med vigselakt etablerar sig därmed i samhället som äkta makar.


Input: Som sådana åtnjuter de enligt borgerlig och kyrklig lag bestämda rättigheter och är underkastade bestämda skyldigheter.


Input: Men samhället bestämmer inte bara i frågan om sättet för äktenskapets ingående.


Input: Samhällets äktenskapslagar innehåller också bestämmelser om engifte och flergifte, giftermål med anhöriga, skilsmässa o s v .


Input: Samhället regleras också genom lag om faderskap, familjemedlemmarnas egendom och arvsrätt.


Input: På senare tid har krav på andra legaliserade samlevnadsformer än äktenskapet rests av bl a författarinnan Frances Westin t v på bilden.

Frances Westin


Input: Hon lever själv i en s k storfamilj.


Input: storfamilj en grupp människor som bor tillsammans och har gemensamt hushåll, dock utan att ha sexuell gemenskap (jfr s k gruppäktenskap).


Input: I storfamiljen kan ingå en eller flera kärnfamiljer (far, mor och ev barn).


Input: Med storfamilj menades förr vanligen en kärnfamilj utökad med far- eller morföräldrarna


Input: Äktenskapet är alltså en institution eller ordning i samhället.


Input: Det fungerar dessutom ofta i västerlandet som en kyrklig ordning, hägnad av trossamfundens skiftande förordningar.

västerlandet


Input: Äktenskapet har mer och mer privatiserats


Input: Vi finner det numera självklart, att ett äktenskap i första hand motiveras av två människors kärlek och frivilliga överenskommelse.


Input: Men denna uppfattning har slagit igenom relativt sent.


Input: Skilsmässostatistiken i länder, som inte domineras av den romerska kyrkan, visar en brant stigande kurva under 1900-talet.


Input: Vad beror denna utveckling på?


Input: En viktig faktor kan vi komma åt genom att ställa frågan: vad var det som höll ihop äktenskapen under tidigare skeden?


Input: I det agrara samhället var det i hög grad arbetet som förenade - inte bara makarna utan hela familjen; och inte bara den enskilda familjen utan dessutom ofta storfamiljen.


Input: Mycket långt fram i tiden var kvinnans ekonomiska beroende av mannen-inkomsttagaren ett sammanhållande band av betydelse.


Input: Kring dessa och andra faktorer utformades sociala, moraliska och religiösa mönster och ideal, som upplevdes som förpliktande till sammanhållning.


Input: Man gjorde som andra gjorde.


Input: Att bryta sig ur ett äktenskap betydde inte bara ett brott mot mer eller mindre tabuladdade, av alla accepterade regler utan betydde dessutom ofta personlig isolering och ekonomisk katastrof.


Input: Upplysningen på 1700-talet blev med sina krav på individens rätt gentemot kollektivet början till en ny utveckling i inställningen till äktenskapet.


Input: Romantiken under 1800-talets förra hälft 'upptäckte' - det är inte bara ett skämt utan ett konstaterande av faktum - kärlekens plats i äktenskapet.


Input: Vid sidan av dessa åsiktsförändringar har samhällets omstrukturering bidragit till en helt ny inställning till äktenskapet.


Input: Varken arbete eller ekonomi är på sådant sätt som förr förenande band i nutida äktenskap.


Input: Det har mindre och mindre blivit offentliga angelägenheter - där staten, samhället, samhällsklass eller storfamiljen är intressenter.


Input: Äktenskapet har i stället mer och mer blivit en privat angelägenhet mellan enskilda.


Input: Tidigare inskränkande regler och tabuföreställningar, som krävde samma sociala ställning, religion eller ras för de båda kontrahenterna i ett äktenskap - har efterhand avskrivits.


Input: Det är inte längre som medlemmar av den eller den gruppen i samhället som moderna människor ingår äktenskap utan som individer med självklar rätt att välja efter eget val.


Input: Denna nya inställning har också gett äktenskapet en ny struktur jämfört med tidigare förhållanden.


Input: Det moderna äktenskapet, ett privat förhållande mellan två fria individer, har inte plats för det gamla äktenskapets över- och underordning utan kräver en rättvis fördelning av roller, skyldigheter och rättigheter mellan makarna.


Input: Förhållandet mellan samhällets krav och individens fri- och rättigheter är en viktig del av det moderna äktenskapets problem


Input: Äktenskapet är - såsom det varit i alla tider och kulturer - en social institution.


Input: Men samtidigt har det mer och mer blivit möjligt för individen att göra sina personliga intressen gällande.


Input: Det är helt naturligt, att det lätt blir en spänning mellan äktenskapets samhälleliga och privata sida.


Input: Sådana spänningar är till stor del orsak till den kris som utmärker det moderna äktenskapet.


Input: I och med att människorna i äktenskapet blivit viktigare än äktenskapet som institution, har frågorna om äktenskapets vara eller icke-vara och om den personliga trivseln i äktenskapet blivit långt mer aktuella och brännande än förr.


Input: Här kommer de personliga och moraliska frågorna in och med dem ibland också livsåskådningsfrågor.


Input: Vad är min plikt mot andra och samhället?


Input: Hur långt bör denna plikt få inkräkta på mina personliga fri- och rättigheter?


Input: Om det inte är yttre saker som gemensamt arbete och ekonomi som håller ihop äktenskapen, vad är det då?


Input: Vad är ett äktenskap?


Input: Vad har det för uppgifter?


Input: Sådana frågor har i den nya situationen blivit aktuellare än någonsin.


Input: Vad är äktenskapet?


Input: Vad är dess innebörd och uppgifter?


Input: Man kan också fråga:


Input: Vad är motiveringen till att två människor håller samman i ett äktenskap?


Input: För katolikerna är äktenskapet ett sakrament


Input: Skilsmässostatistiken visar relativt låga procenttal för sådana länder som Italien och Spanien, där den romersk-katolska kyrkan har en dominerande ställning.

Italien

Spanien


Input: Det hänger samman med den romerska kyrkans syn på äktenskapet som ett heligt sakrament, omöjligt att upplösa.


Input: Att det är ett sakrament innebär, att det är 'ett sätt att möta Kristus'.


Input: Enligt denna sakramentala syn på äktenskapet är det tre religiösa motiveringar som håller makarna samman.


Input: Den ena är att man har en förebild som visar hur äktenskapet ska vara: enheten och kärleken mellan Kristus och de kristna.


Input: Vi kan kalla detta förebildsmotivet.


Input: Det är makarnas uppgift att förverkliga den absoluta kärlek som Kristus fört in i världen.


Input: Om de gör det, får de uppleva det andra motivet, lyckomotivet: de får genom varandra uppleva Guds kärlek.

Guds


Input: Denna upplevelse innebär emellertid inte bara lycka utan denna lycka blir en kraft som hjälper makarna att mogna fram till fullkomlighet, helighet.


Input: Därmed skulle vi ha ett tredje motiv, helgelsemotivet.


Input: Protestanterna bygger sin äktenskapssyn på två argument


Input: I jämförelse med katolikernas uppfattning är den protestantiska synen på äktenskapet mer prosaisk.


Input: Protestanterna har från början byggt upp sin äktenskapsuppfattning kring två argument, ett positivt och ett negativt.


Input: Det positiva kan vi kalla skapelseargumentet.


Input: Det säger, att äktenskapet går tillbaka på en allmän ordning i naturen.


Input: Den naturliga instinkt, som gör att man och kvinna dras till varandra, betraktas som en gåva av Gud.

Gud


Input: Gud har skapat människan med den sexuella driften för fortplantningens skull och därmed för människosläktets bestånd.

Gud


Input: Barnalstring och uppfostran skulle alltså enligt den ursprungliga protestantiska uppfattningen vara äktenskapets huvuduppgift och viktigaste motivering.


Input: I denna uppgift betraktas föräldrarna ibland som Guds medarbetare och medskapare.

Guds


Input: Efterhand har emellertid det protestantiska skapelseargumentet kompletterats under trycket från profan västerländsk äktenskapsuppfattning.


Input: Det är nog inte många protestanter idag som vill stå för åsikten, att äktenskapet och den sexuella lustupplevelsen inte skulle ha något annat berättigande än barnalstringen.


Input: Protestanter använder numera ofta ett värderesonemang: äktenskapet har vi fått för att vi genom det bl a ska få uppleva sådana värden som personlig gemenskap och den sexuella lusten.


Input: Protestanternas andra argument är ursprungligen negativt: äktenskapet är till för att kanalisera sexuell drift och därmed hindra människan från syndiga användningar av denna drift.


Input: Idag försöker man i regel ge det här argumentet en positiv formulering: det är bara inom äktenskapets ram som det sexuella samlivet blir fullödigt.


Input: Endast där, menar man, kan sexuallivet fullgöra sin dubbla roll att skapa en innerlig gemenskap och att ge upphov till nytt liv.


Input: Profan äktenskapssyn


Input: Det finns idag många variationer på icke religiösa äktenskapsuppfattningar.


Input: Alla förnekar, att äktenskapets enda motivering skulle ligga i dess barnalstrande funktion.


Input: Vid sidan av denna uppgift har äktenskapet ett egenvärde.


Input: Enligt humanistisk syn består detta värde i den personliga gemenskapen och det fria utbytet mellan två mogna människor.


Input: Här har givetvis den sexuella lusten sin uppgift - vid sidan av fortplantningen.


Input: Ett äktenskap, där personen och dennes allsidiga lycka och mognad står i centrum kräver, säger man både hänsyn och offer.


Input: En helt annan uppfattning skulle vi kunna kalla den egoistiska lyckoupplevelsens äktenskap.


Input: Det som håller samman ett sådant äktenskap är framför allt tillfredsställandet av erotiska och sexuella förväntningar.


Input: Om dessa uteblir, saknar man den egentliga motiveringen för en fortsatt sammanhållning.


Input: Varför monogami?


Input: Varför trohet?


Input: Äktenskapet är i vår kultur monogamt.


Input: Svensk lag påbjuder monogami och förbjuder alla former av flergifte.


Input: Enligt vanlig kristen uppfattning strider polygamin mot äktenskapets natur.


Input: För att vara ett riktigt äktenskap måste det vara monogamt, menar man.


Input: Men varför ska äktenskapet vara monogamt?


Input: Den frågan har blivit aktuell i vår tid.


Input: Detta är helt naturligt, eftersom äktenskapet mer än förr upplevs som en privat angelägenhet mellan individer.


Input: Och det är naturligt, att vi frågar oss, om just engiftet ger individerna största möjliga lycka och nytta.


Input: En röst ur den svenska debatten kring äktenskapet: vår moraliska uppfattning om äktenskapet är 'varken av Gud eller naturen given och det är därför möjligt att förändra den.

Gud


Input: Vi kan alltså sätta oss ned och rationellt granska äktenskapet, den monogama samlevnadsformen och sexualmoralen och se efter om den leder till lyckliga eller olyckliga konsekvenser.


Input: Vi behöver inte på något sätt ta hänsyn till de rådande förhållandena i så måtto att vi behöver känna oss bundna av dem.


Input: Vi kan känna oss helt fria att teoretiskt konstruera en annorlunda moral för framtidens släkten, om vi finner att den rådande moralen övervägande leder till olyckliga konsekvenser.'


Input: (Garthon: Äktenskapet fri samlevnad.)

Garthon


Input: Varför monogami?


Input: De kristna har två svar.


Input: Enligt det första ska äktenskapet vara monogamt, därför att det är Guds vilja.

Guds


Input: Det framgår, menar man, av Jesu förkunnelse och apostlarnas förmaningar i Nya Testamentet, utan att vara direkt utsagt.

Jesu


Input: Monogamin är alltså påbjuden - med gudomlig auktoritet.


Input: I filmen Min lycka skildrar Agnes Varda en man som lever i ett lyckligt äktenskap och samtidigt har ett lyckligt förhållande med en annan kvinna.

Agnes Varda


Input: Mannen upplever ingen konflikt - det gör däremot hans hustru, som i förtvivlan tar sitt liv.


Input: I de flesta samhällen har kvinnan uppfattats som mer monogam än mannen.


Input: Könsskillnad eller traditionsmönster?


Input: Det andra kristna svaret använder sig av värderegeln: man ska handla så att resultatet blir det bästa för de flesta.


Input: Den bästa äktenskapsformen med hänsyn både till mannen, kvinnan och barnen är, säger kristen etik, just monogamin.


Input: Detta andra argument för monogami är naturligtvis inte kristna människor ensamma om.


Input: Det torde vara en ganska allmän uppfattning, att både personlighetsutvecklingen och moralisk mognad jämte olika emotionella värden skulle äventyras om monogamin byttes ut mot fria förbindelser.


Input: Det här temperamentsfulla svaret på resonemanget om 'gruppäktenskap' återger nog en vanlig opinion i Sverige:

Sverige


Input: 'Ett ögonblicks eftertanke skulle inte skada.


Input: Har herrarna alldeles glömt existensen av könssjukdomar, vissheten att ett otal barn skulle födas utan att man hade en chans att identifiera fadern, att en våldsam svartsjuka och misstänksamhet skulle utbryta till höger och vänster (för ännu har den mänskliga naturen inte totalt förändrats), att barnen (som ändå har rätt att känna sitt ursprung) sannolikt skulle avsky och hata varandra från första stund de började reagera.


Input: Vad man inbillar sig vinna i tekniskt-teoretiskt avseende skulle tusen gånger gå förlorat i emotionellt.


Input: Känslor kan inte och kommer inte att kunna elimineras med vare sig lagstiftning eller mediciner ...


Input: Om ingen vet vilka personer, som hör samman från den ena dagen till den andra, lär alla sociala förmåner och skyldigheter befinna sig i gungning.


Input: Vad denna anarki är, inte är den till förmån för vare sig individ eller samhälle.


Input: Men onekligen typisk för köp- och slängtiden.'


Input: (Brita Wigforss i G H T våren 66.)

Brita Wigforss


Input: Skilsmässa eller inte?


Input: Det är sålunda - både enligt kristet och profant sätt att se - mycket som talar för monogami och trohet mellan makar.


Input: Hur går nu denna syn att förena med det faktum, att många äktenskap upplöses?


Input: Om man, trots denna syn på äktenskapet, accepterar skilsmässa - på vilka grunder gör man det?


Input: Romersk-katolsk syn:


Input: Äktenskapet oupplösligt i princip och praxis


Input: De romerska katolikerna löser problemet skilsmässa efter ett relativt enkelt schema.


Input: Enligt deras syn är äktenskapet ett sakrament och kan som sådant inte upplösas - vare sig av otrohet, ny kärlek eller misslyckanden.


Input: Däremot händer det att ingångna äktenskap ogiltigförklaras.


Input: Skälet är då, att något formellt hinder för äktenskap förelegat vid ingåendet.


Input: Grekisk-ortodox syn:


Input: Skilsmässa i kompromissens tecken


Input: Den ortodoxa kyrkans praxis innebär en kompromiss.


Input: Äktenskapet uppfattas som en bild - ikon - av gudomliga förhållanden och är därför i princip oupplösligt.


Input: Men denna princip går inte alltid att tillämpa i människornas ofullkomliga värld.


Input: För syndens skull tillåter den ortodoxa kyrkan både skilsmässa och omgifte.


Input: Det blir sålunda en klyfta mellan himmelska ideal och kompromisslösningar, som motiveras av syndiga människors oförmåga att leva upp till idealen.


Input: Otrohet är enligt protestantisk syn ett skäl för skilsmässa, och ohjälpligt söndriga äktenskap är inte äktenskap i egentlig mening och kan därför upplösas


Input: Protestanterna räknar ursprungligen bara med ett enda skäl för skilsmässa, nämligen otrohet hos en av makarna.


Input: Man åberopar ett uttalande av Jesus:


Input: 'Den som för någon annan orsaks skull än för otukt skiljer sig och tager sig en annan hustru, han begår äktenskapsbrott.'


Input: Otukt skulle enligt protestanternas tolkning av detta uttalande vara ett acceptabelt skäl för skilsmässa.


Input: Man har efterhand kommit att acceptera ett annat skäl för skilsmässa och omgifte.


Input: Argumentet är detta: ett äktenskap, där makarna inte har någon glädje av varandra utan tvärtom kränker varandra, kan inte kallas ett äktenskap.


Input: Ett sådant äktenskap har så att säga ogiltigförklarat sig självt genom att sakna det som vi väntar av ett verkligt äktenskap: gemenskap på olika plan.


Input: I ett sådant fall resonerar man enligt värderegeln: man ska handla så, att resultatet blir det bästa.


Input: Om ett par makar genom att leva ihop ständigt kränker varandra är det enligt värderegeln ett tillräckligt skäl för skilsmässa, menar man.


Input: Om djup disharmoni mellan föräldrarna dessutom äventyrar barnens själsliga hälsa, kan detta enligt värderegeln bli ytterligare ett skäl för att acceptera skilsmässa.


Input: Många kommer dock till rakt motsatt resultat just genom att använda värderegeln: man håller ihop ett trasigt äktenskap 'för barnens bästa'.


Input: Skilsmässa eller inte - vad säger de som inte är religiösa?


Input: Både om protestanter och religiöst indifferenta gäller, att den moraliska bedömningen av en skilsmässa varierar med olika uppfattningar om äktenskapets uppgift.


Input: Ju fler värden man tillskriver äktenskapet, desto mer komplicerad blir frågan om skilsmässans berättigande.


Input: Skilsmässa eller inte?


Input: De vanliga inställningarna torde röra sig mellan två ytterligheter.


Input: På den ena sidan handlar man efter sina impulser utan att på allvar ställa frågan, om det är rätt eller orätt.


Input: På den andra sidan vill man ha svar på frågan: hur misslyckat ska ett äktenskap vara för att man ska ha rätt att känna sig fri från sin trohetsplikt?


Input: Hur bör rollfördelningen mellan mannen och kvinnan utformas idag?


Input: Förr * en kvinnas plats är i hemmet * en kvinnas uppgift är att vara maka, mor och husmor


Input: Nu * hur förena de tre rollerna maka, mor och yrkeskvinna? * vilken fördelning av dessa roller är bäst för kvinnan själv, maken och barnen?


Input: Förr * han - yrkesman och familjeförsörjare * på fritid helt befriad från s.k. fruntimmerssysslor


Input: Nu * hur förena de tre rollerna make, far och yrkesman? * vilken fördelning av dessa roller är bäst för honom själv, hustrun och barnen?


Input: Mannens och kvinnans roller i ett vanligt äktenskap ser idag i Sverige helt annorlunda ut än vad det gjorde för bara hundra år sedan.

Sverige


Input: Man kan litet schematiskt återge förändringen i tre etapper.


Input: Den första är typisk för det agrara samhället: man och kvinna hade en självklar och relativt trygg hem- och arbetsgemenskap.


Input: I den andra etappen drivs mannen ut från hemmet till arbetsplatsen, medan kvinnan stängs inne med barnen i hemmet.


Input: Det utmärkande för den moderna situationen är att mannen och kvinnan gemensamt tvingas att fråga: hur ska vi fördela våra yrkes- och hemuppgifter?


Input: Ett allt vanligare sätt att fördela rollerna i familjen.


Input: Uppfattningarna om hur en sådan fördelning skall se ut torde i stort sett vara gemensamma för religiösa och icke-religiösa i Västerlandet.

Västerlandet


Input: Man använder både värderesonemanget och rättvisekravet.


Input: Man tycks numera vara relativt överens om följande synpunkter.


Input: * inte antingen-eller utan både-och: både hem och yrke för både mannen och kvinnan * inte prestige utan rättvisa: det gäller att avdramatisera problemet och i varje enskilt fall försöka komma fram till en rättvis fördelning av hem- och yrkesförpliktelser * inte generaliseringar utan individuella lösningar: för att en fördelning ska vara rättvis, måste man ta hänsyn till individuella behov, anlag och attityder.


Input: Inom alla kulturer har man strävat att komplettera den egna muskelkraften med andra krafter.


Input: Vinden har i årtusenden utnyttjats till att driva segelfartyg, enkla kvarnar och pumpverk.


Input: Hästar och oxar har spänts för jordbruksredskap och hjälpt till att driva tröskverk och kvarnar.


Input: Ett värdefullt krafttillskott fick människan, då hon lärt sig att tämja och utnyttja vattenkraften.


Input: Den fick särskilt stor betydelse inom gruvdriften och järnframställningen.


Input: Genom sinnrikt konstruerade stånggånger kunde man överföra kraften från vattenhjulet till mer lämpligt belägna arbetsplatser.


Input: Vid sidan av ved, träkol och torv har stenkol länge utnyttjats för värmealstring.


Input: Men sin verkligt stora betydelse fick kolet först genom uppfinningen av ångmaskinen.


Input: Den blev, kan man säga, den nyckel, som öppnade dörren mot den industriella tidsåldern.


Input: För vår tids näringsliv har de gamla energikällorna nästan helt spelat ut sin roll.


Input: Jordbruksredskapen dras nu av traktorer, fartygen drivs av dieselmotorer eller ångturbiner och pumparna av elektromotorer.


Input: En uppräkning av de energikällor, som har betydelse för det moderna näringslivet, kan inskränkas till att gälla kol, olja, naturgas, vattenkraft och kärnenergi.


Input: Kärnenergi, 'atomenergi', energi som frigörs vid kärnreaktioner.


Input: I äldre litteratur möter man ofta ett påstående, att alla våra energikällor på ett eller annat sätt härrör från solenergin.


Input: Veden, torven, kolet, oljan och naturgasen är genom olika organismer lagrad solenergi, och vattenkraften är ett resultat av den genom solstrålningen förorsakade vind- och vattencirkulationen i atmosfären.


Input: Men nu kan vi också tillgodogöra oss den kraftutveckling, som sker vid kärnreaktioner.


Input: Eftersom solstrålningen är en följd av kärnreaktioner, blir slutsatsen att alla våra energikällor ytterst utgår från kärnenergin.


Input: Hur länge räcker tillgångarna?


Input: Den ständigt fortskridande industrialiseringen och mekaniseringen har resulterat i en enorm ökning av världens energikonsumtion.


Input: Också på detta område möter vi den ständigt återkommande klyftan mellan rika industriländer och fattiga u-länder.


Input: Som vi kan se av nedanstående diagram, finns det ett direkt samband mellan ett lands nationalinkomst och dess energikonsumtion.


Input: Goda utgångspunkter för studier av jordens energiförsörjning erbjuder s k energibalanser.


Input: Dessa visar t ex den regionala fördelningen av energikonsumtionen och konsumtionens uppdelning på de vanligaste energikällorna.


Input: För att förstå dessa balanser bör vi dock känna till två begrepp, primärenergi och nyttoenergi.


Input: Sambandet energikonsumtion - nationalinkomst.


Input: Den grå zonen anger det 'normala' sambandet.


Input: Primärenergi är den energimängd, som finns lagrad i våra vanligaste energikällor.


Input: Genom omvandling av primärenergin till sekundärenergi, t ex råolja till bensin och vattenkraft till elektrisk energi, kommer vi över till begreppet nyttoenergi.


Input: Det är denna energimängd som står till människornas förfogande i form av värme, ljus och kraft.


Input: För att kunna ställa upp energibalanser måste man först omräkna de primära energikällorna till likvärdiga enheter, t ex stenkolsenheter.


Input: Omvandlingstal till stenkolsenheter är t ex för koks 1,05, för ved 0,17, för bensin 1,60, och för brännolja 1,50.


Input: På nedanstående diagram kan vi närmare studera, hur världens energiproduktion ökat sedan sekelskiftet och hur samtidigt sammansättningen förändrats.


Input: Om man också tar med så lågvärdiga energikällor som ved och halm, är den totala genomsnittliga verkningsgraden lägre än 25 %.


Input: Verkningsgrad, förhållandet mellan avgiven energi och tillförd energi.


Input: Uttrycks ofta i procent.


Input: Räknar man däremot bara med de viktigaste konventionella energikällorna, blir verkningsgraden väsentligt högre men överstiger dock inte 50 %.