Input: Verkningsgraden på t ex en standardbilmotor ligger i regel under 30 %.


Input: Världens energiproduktion 1900, 1937, 1954 och 1964 uttryckt i milj stenkolston.


Input: Diagrammet nedan åskådliggör också den fortgående förskjutningen inom energiproduktionen.


Input: Oljan och naturgasen ökar alltmer sina andelar av energiproduktionen på stenkolets bekostnad.


Input: Intressant är också att se den förhållandevis ringa roll, som vattenkraften spelar för världens totala energiproduktion.


Input: En grov analys av världens energibalans ger vid handen, att USA ensamt svarar för drygt 35 % av världens totala energiförbrukning.

USA


Input: Västeuropa tar sedan ca 20 % och Sovjetunionen ca 16 %.

Västeuropa

Sovjetunionen


Input: Dessa tre områden, som bara rymmer ca 20 % av världens folkmängd, svarar alltså för drygt 70 % av världens energikonsumtion.


Input: Diagrammet avslöjar också de största överskotts- och underskottsområdena och antyder också de stora handelsvägarna för olja och stenkol.


Input: Världens produktion och konsumtion av energi med fördelning på områden


Input: (Uttryckt i milj. ton stenkolsekvivalenter.


Input: Totalt 1964: 5100 milj. t.)


Input: Från sekelskiftet fram till 1960-talets början har konsumtionen av primärenergi ökat med ca 3 % om året.


Input: Ser vi enbart på perioden 1950-60 har ökningen varit väsentligt högre och utgjort ca 5 %.


Input: Eftersom samtidigt verkningsgraden höjts, kan vi räkna med att konsumtionsstegringen av den nyttiggjorda energin varit betydligt högre än dessa värden.


Input: Hur kommer då energikonsumtionen att utvecklas i framtiden?


Input: Svaret på frågan beror på ett flertal faktorer och kan därför bara bli en ganska osäker prognos.


Input: Men låt oss försöka räkna fram till år 2000.


Input: Världen har då en totalbefolkning på ca 7 miljarder.


Input: Dessa människor skall främst försörjas med livsmedel.


Input: Om detta problem skall lösas, måste det ske genom en kraftig uppbyggnad och mekanisering av både jordbruket och fisket.


Input: En sådan utveckling kommer naturligtvis att medföra en stor ökning av energibehovet.


Input: Men människorna skall också beredas arbete i industrier, kommunikationer och annan serviceverksamhet för att därigenom få en högre levnadsstandard.


Input: Även om de tekniska framstegen bör leda till en ytterligare höjning av verkningsgraden, kommer konsumtionen av primärenergi att årligen öka med 5-6 %.


Input: Omkring år 2000 skulle den då vara minst 6 gånger större än vid 1960-talets början.


Input: Är det nu möjligt att åstadkomma en motsvarande stegring av energiproduktionen inom den närmaste framtiden?


Input: Räcker våra tillgångar av primärenergi till för denna dynamiska utveckling?


Input: Dynamisk, kraftig.


Input: Jordens brytvärda stenkolslager uppgår i runt tal till 3500 miljarder t och räcker med oförändrad brytningstakt ca 800 år.


Input: Men om vi räknar med att alla världens länder skulle ha samma höga konsumtion per capita som USA, räcker tillgångarna bara ca 100 år.

USA


Input: Per capita, per 'huvud', dvs per person.


Input: Med oförändrad konsumtion beräknas oljetillgångarna räcka ca 40 år framåt.


Input: Därtill kommer att vattenkraften ytterligare kan utbyggas till att motsvara en energiproduktion på ca 2,5 miljarder t stenkol per år.


Input: Flera av dessa beräkningar är, som vi senare skall se, ganska osäkra.


Input: Men mycket tyder på att vi inte kan räkna med obegränsade tillgångar av de vanliga primärenergierna.


Input: Trots detta ter sig den framtida energiförsörjningen nu ljusare än för bara några decennier sedan.


Input: I och med att kärnkraften inom något decennium blir ett realistiskt alternativ till oljan, stenkolet och vattenkraften, har världen i sina uran- och toriumlager fått ett nytt energitillskott.


Input: Detta antas vara upp till tjugo gånger större än samtliga våra förråd av fossila bränslen.


Input: Fossila bränslen, bränslen som har sitt ursprung i gamla lämningar av växter och djur (främst kol och olja).


Input: Uppgifter


Input: Vilka är de viktigaste energikällorna i vår tid?


Input: Vad menas med a) primär energi b) nyttoenergi?


Input: Hur länge kommer jordens kända tillgångar av a) stenkol b) olja att räcka med nuvarande produktionstakt?


Input: Vilket samband finns mellan energiförbrukning och levnadsstandard?


Input: Ta reda på var det finns outnyttjade fyndigheter av kol och olja!


Input: Sök förklara varför dessa fyndigheter inte har exploterats?


Input: Vilka länder har stora tillgångar av uran?


Input: Diskutera vilka möjligheter som i framtiden kan finnas att direkt utnyttja solenergin!


Input: Vilka energikällor skall man välja?


Input: Särskilt produktionsförhållandet mellan oljan och stenkolet har bestämts av den tekniska utvecklingen.


Input: Oljans frammarsch går i de flesta fall parallellt med förbränningsmotorernas ökade betydelse, särskilt inom kommunikationerna och jordbruket.


Input: Kolet försvarar bäst sina positioner inom järn- och stålframställningen samt gasproduktionen.


Input: Oljans förbränningsvärde (ca 10000 cal per kg) ger den också ett försteg framför stenkol (ca 7000 cal per kg).


Input: En mycket användbar energiform är elkraften, som är billig i transport och distribution och lämpar sig för alstring av både ljus, värme och rörelsekraft.


Input: Elkraften kan i sin tur vara antingen vattengenererad eller ånggenererad.


Input: Vattengenererad (el hydrogenererad), alstrad av vattenkraftverk.


Input: Ånggenererad (el termogenererad), alstrad av ångkraftverk el värmekraftverk, vilka kan drivas med kol, olja el atombränsle.


Input: Fördelningen mellan hydro- och termogenererad elkraft i vissa områden.


Input: I kolrika länder kommer huvuddelen av elkraften från värmekraftverk.


Input: Till de största i världen hör verket vid Frimmersdorf i ett brunkolsdistrikt vid Rhen.

Frimmersdorf

Rhen


Input: Från detta verk levereras elkraft inte bara till hela Västtyskland utan också till Beneluxländerna och Frankrike.

Västtyskland

Frankrike


Input: Eftersom priserna på kol och olja är relativt fasta, bestäms avvägningen mellan vatten- och ånggenererad kraftproduktion främst av anläggningskostnaderna för vattenkraftverk.


Input: Dessa stiger kraftigt vid utbyggnad av mindre gynnsamma vattendrag.


Input: I många länder, bl a USA och Sovjetunionen, tenderar kostnaderna för nya vattenkraftverk att bli så höga, att anläggningarna ej blir ekonomiska om de inte kan användas även för andra ändamål.

USA

Sovjetunionen


Input: I de fall både olja, kol och naturgas med fördel kan användas för kraftproduktionen, har transportkostnadsfaktorn en avgörande betydelse för avvägningen dem emellan.


Input: Så är t ex transportkostnaderna för oljan, vare sig den går i rörledningar, s k pipelines, eller med tankfartyg, väsentligt lägre än för det skrymmande kolet.


Input: Kolet har dessutom höga lastnings- och lossningskostnader.


Input: Dessa kompenseras i regel inte av att kolet har lägre lagringskostnader än oljan.


Input: De stenkolsdrivna värmekraftverken är därför liksom järn- och stålverken i regel lokaliserade till brytningsområdena, t ex till de stora stenkolsdistrikten i England, Västtyskland, Polen och Sovjetunionen.

England

Västtyskland

Polen

Sovjetunionen


Input: De länder som måste importera fossila bränslen, använder i första hand oljedrift för sina värmekraftverk, t ex det svenska Stenungsundsverket.

Stenungsundsverket


Input: Givetvis har också produktionskostnaderna en stor betydelse.


Input: Att utvinna olja, naturgas och speciellt vattenkraft fordrar höga begynnelseinvesteringar (t ex prospekteringar, borrningar och dammbyggen), men när väl produktionen är i gång, blir kostnaderna väsentligt lägre än vid den arbetskrävande kolbrytningen.


Input: Prospektering, systematisk efterforskning (t ex malm- och oljeletning).


Input: Stora ansträngningar görs dock för att nedbringa kostnaderna vid kolproduktionen.


Input: I Sovjetunionen prövar man att bryta kol med hjälp av vattenborrar, och i USA söker man få ner fraktkostnaderna genom att transportera pulveriserat och uppslammat kol i rörledningar.

Sovjetunionen

USA


Input: Lovande försök görs också att förgasa stenkolet direkt i flötsläget för att transportera energin i gasform.


Input: Flöts, i sedimentära bergarter inbäddad gång av stenkol e d .


Input: En annan betydelsefull faktor är, att oljan och naturgasen är både lättare och renligare att handskas med än kolet.


Input: Detta har tillsammans med oljans höga förbränningsvärde och mindre krav på lagringsutrymmen fått särskilt stor betydelse för världens handelsflotta, som nu till drygt 90 % är oljedriven.


Input: Uppgifter


Input: Inom vilka industrigrenar är kol ännu den viktigaste energikällan?


Input: På vilka olika sätt kan oljan transporteras?


Input: Av vilka orsaker har man inom sjöfarten nästan helt övergått till oljedrift?


Input: Vilka faktorer avgör, om man främst skall bygga vattenkraftverk eller ångkraftverk?


Input: Vilket av de tre länderna Västtyskland, Canada och Frankrike baserar sin elkraftproduktion på a) huvudsakligen vattenkraft b) huvudsakligen värmekraft c) ungefär lika delar vatten- och värmekraft?

Västtyskland

Canada

Frankrike


Input: Förklara orsakerna till detta.


Input: Försök att med endast kartans hjälp ge några exempel på länder med goda förutsättningar för produktion av vattenkraft?


Input: Vilka slutsatser kan av diagrammet på sid 152 dras beträffande sambandet mellan levnadsstandard och energikonsumtion?


Input: Gruppmedlemmarna har förväntningar på varandra


Input: I varje grupp intar varje individ en särskild position, han har en viss status.


Input: Status, eg tillstånd.


Input: Här: den ställning en person intar i en grupp.


Input: En person kan få sin status på formell väg, t ex genom att utnämnas till byrådirektör i ett verk eller genom att få plats som chaufför.


Input: Han kan också få sin status som ett uttryck för gruppens reaktioner gentemot honom, t ex genom att bli ledare för ett gäng.


Input: Den status varje person får i sådana och liknande grupper bestäms av samspelet mellan personernas individuella beteende och gruppens sammansättning och verksamhet.


Input: Den som är ledare i en grupp kan ha en underordnad status i en annan.


Input: Till de flesta positioner i den sociala strukturen hör ett visst förväntat beteende, en viss roll.


Input: Roll, det beteende som förväntas av en person t ex på grund av att han har en viss position i gruppen.


Input: Förväntningarna är olika på föräldrar och barn i familjegruppen, på ledaren och de övriga medlemmarna i ett gäng, på 'basen' och 'jobbarna' i ett arbetslag, på män och på kvinnor.


Input: Hur fast sådana rollförväntningar är knutna till olika positioner, det växlar mellan olika grupper.


Input: En person kan röra sig mellan olika rollförväntningar, när han flyttar sig mellan grupper som familjen, arbetsgruppen, gänget, idrottsklubben etc i vilka han intar olika status.


Input: Rollerna kan sägas ha en informationsekonomisk funktion.


Input: (Se sid 15.)


Input: Det är ett sätt för oss att bringa ordning och överskådlighet i de förväntningar vi har på våra medmänniskor i olika situationer.


Input: Var och en av oss har flera olika roller.


Input: Vilka olika krav ställs på flickan i dessa olika rollsituationer?


Input: Könsrollen


Input: En av de roller som vi föds till är könsrollen.


Input: Vissa beteenden väntas av oss bara därför att vi är födda till man eller kvinna.


Input: De flesta av de rollförväntningar vi har på varandra av könsrollskaraktär är inlärda och hör samman med den kultur vi lever i.


Input: Många av våra invanda föreställningar om vad som är manligt respektive kvinnligt har också satts under debatt.


Input: Rollförväntningar innebär inte bara att andra har förväntningar på att möta ett visst beteende hos den som innehar en viss roll.


Input: Rollen påverkar också rollinnehavarens förväntningar på omgivningens reaktioner mot honom liksom hans förväntningar på sig själv.


Input: Vi har tidigare redovisat forskningsresultat som tyder på att flickor har mindre förväntningar på hur ofta de blir valda av sina kamrater än pojkar.


Input: I en undersökning 1965 om yrkes- och studieinriktning tillfrågades 582 pojkar och 591 flickor om följande alternativ:


Input: Hemma tycker de 1 att det är mycket viktigt att jag fortsätter i skolan så länge som möjligt. 2 att jag ska gå kvar i skolan om jag vill själv. 3 att det kvittar om jag fortsätter i skolan eller ej. 4 att jag ska sluta skolan så fort jag får.


Input: Jag vet inte vad de tycker hemma om detta.


Input: Var och en av eleverna skulle ange vilket av de fem alternativen som var det riktigaste för honom eller henne.


Input: Svaren fördelade sig enl tabellen för pojkarna resp flickorna.


Input: I undersökningen ingick också intelligenstest och kunskapsprov.


Input: Både ifråga om intelligens och skolkunskaper hade pojkgruppen och flickgruppen lika stora förutsättningar att gå vidare till fortsatta studier.


Input: Icke desto mindre var det en kraftig skillnad mellan grupperna ifråga om vad de trodde om föräldrarnas förväntningar på dem när det gällde deras framtid.


Input: Om flickornas upplevelse av föräldrarnas inställning var riktig eller om den också hade påverkats av traditionella könsrollsförväntningar hos flickorna själva, säger ju siffrorna inte något om.


Input: De är emellertid intressanta som uttryck för en av de kraftigast verkande rollförväntningarna som finns i samhället.


Input: Våra bedömningar påverkas av gruppen


Input: I ett absolut mörkt rum förefaller en fast ljuspunkt som man fixerar med blicken att röra sig (den s k autokinetiska effekten).


Input: Autokinetiska effekten , en fast ljuspunkt i ett absolut mörkt rum förefaller att röra sig.


Input: Riktningen och längden av den upplevda rörelsen är till en början helt osystematiska.


Input: En i taget av ett antal försökspersoner fick under noggrant kontrollerande betingelser ange hur långt de bedömde att ljuspunkten rörde sig.


Input: De fick göra en sådan bedömning 50 gånger var.


Input: Resultatet blev att bedömningarna, som till en början var mycket spridda, för varje person alltmer närmade sig ett stabiliserat värde, olika för olika personer.


Input: Var och en hade alltså under bedömningarna utbildat sin egen norm.


Input: Norm, något som man jämför individuella iakttagelser med.


Input: Medeltalet av poängtal på en skrivning kan vara en norm för bedömningen av en prestation.


Input: I nästa steg av undersökningen återkom samma personer, men de fick nu göra om bedömningarna i grupper om två personer, varvid en i taget avgav sina bedömningar.


Input: Gruppbedömningarna gjordes vid tre på varandra följande tillfällen.


Input: I diagrammet redovisas medeltalen för två personer i en grupp dels av de bedömningar som utfördes individuellt, dels av deras bedömningar vid vart och ett av grupptillfällena.


Input: Vi kan konstatera att de individuella bedömningarna förskjuts mot varandra i gruppsituationen för att till slut nästan helt sammanfalla.


Input: Gruppnormen har varit starkare än den individuella normen.


Input: Den individuella tolkningen av situationen förändras i riktning mot den tolkning som utbildas i gruppen.


Input: Två personers bedömningar närmar sig varandra om de får göra sina bedömningar tillsammans.


Input: Resultaten kan naturligtvis inte utan vidare generaliseras att gälla för vilka situationer som helst.


Input: Även andra resultat talar emellertid för två viktiga slutsatser.


Input: För det första:


Input: När en person sätts i en situation, där han saknar underlag för hur han skall tolka tillgängliga stimuli, skapar han sin egen norm så att han kan göra likformiga bedömningar och tolkningar.


Input: (Jfr resonemanget om beredskap i kap 1 och 2.)


Input: För det andra:


Input: Den tolkning man gör av en situation, då man befinner sig i en grupp, påverkas av den tolkning som görs av de andra medlemmarna i gruppen.


Input: Detta gäller i synnerhet om situationen är sådan att den endast ger vagt underlag eller inget underlag alls för tolkningen.


Input: Ytterligare ett exempel kan belysa i huvudsak samma problematik.


Input: För ett antal grupper, med 8 personer i varje grupp, visade man en 'standardlinje' med vilken tre andra linjer skulle jämföras.


Input: En av de senare hade samma längd som standardlinjen.


Input: Uppgiften för personerna bestod i att ange vilken av de tre jämförelselinjerna som var lika lång som standardlinjen.


Input: Sju av de åtta i varje grupp hade i förväg blivit instruerade att svara på ett visst sätt och deras bedömningar kom alltid först.


Input: Under de första tre försöken i varje grupp svarade alla rätt, men från och med det fjärde svarade alla de invigda fel, men fel på ett likartat sätt.


Input: Hur beter sig nu den åttonde?


Input: Det ser vi i tabellen på nästa sida.


Input: Resultaten för de försökspersoner som deltog i gruppförsök utan att i förväg vara instruerade.


Input: Av de studenter som deltog i gruppförsöken utan att vara instruerade var det alltså 6 som gjorde felaktiga bedömningar 7 gånger.


Input: Ingen av de studenter som gjorde sina bedömningar individuellt gjorde ens tillnärmelsevis så många fel.


Input: 12 av barnen i 10-13-årsåldern och 26 av barnen i 7-10-årsåldern gjorde 7 fel var.


Input: På grundval av en intervju efter experimentet med de oinvigda som gjort felaktiga bedömningar kunde man dela in dem i tre grupper: (a) de som faktiskt trodde att de bedömt riktigt, (b) de som trodde att de själva måste ha misstagit sig eftersom inte så många kan ha fel mot en enda person och (c) de som faktiskt var medvetna om att de angav felaktiga bedömningar men som inte ville avvika från gruppen.


Input: Situationen i det senast beskrivna experimentet skiljer sig från det föregående genom att det som ska bedömas är mycket entydigt till sin karaktär.


Input: Trots att tolkningen av situationen är så starkt bunden av de faktorer som ingår i den, styrs bedömningen ändå i hög grad av sociala faktorer.


Input: Resultatet av andra experiment tyder på att också våra åsikter och värderingar präglas av åsikterna och värderingarna hos medlemmarna i de grupper som vi räknar oss till.


Input: Våra handlingar påverkas av gruppen


Input: Också för vårt beteende i övrigt spelar den sociala miljöns karaktär en viss roll.


Input: Vi varierar i vårt beteende från situation till situation beroende på vilka andra människor som finns med.


Input: Sexton personer kombinerades på olika sätt till tjugofyra grupper med fyra personer i varje grupp.


Input: Var och en av personerna förekom tillsammans med samtliga andra men endast en gång tillsammans med var och en av dem.


Input: Grupperna ställdes inför tre olika uppgifter.


Input: På grundval av observationer som gjordes under arbetet med dessa uppgifter skattades gruppdeltagarna i fråga om graden av aggressivitet, effektivitet, samarbetsförmåga, insikt, auktoritära tendenser, tendenser till individuella lösningar och ledarskap.


Input: Auktoritär, maktfullkomlig.


Input: Resultaten var mycket entydiga.


Input: Om en medlem visar utpräglat aggressivt, självständigt, initiativrikt, individuellt eller auktoritärt beteende, visar de övriga medlemmarna i gruppen mindre av samma beteende än de gör i andra situationer.


Input: Grupptillhörighet leder till konformitet


Input: De resultat som nu närmast har diskuterats visar några förhållanden som också stöds av resultat från en stor mängd andra studier:


Input: Våra handlingar, våra bedömningar, åsikter och värderingar styrs i viss utsträckning av den grupp vi tillhör.


Input: Styrningen har till resultat konformitet hos medlemmarna i dessa avseenden.


Input: Grupptillhörighet leder till konformitet i många avseenden.


Input: De värderingar och åsikter som finns i gruppen kommer till uttryck i gillande av vissa beteenden och ogillande av andra.


Input: Den som vill bli accepterad upplever belöning eller straff i de gillanden resp ogillanden som följer på olika beteenden.


Input: På detta sätt styrs beteendet mot konformitet i en rad olika avseenden.


Input: Inte minst i uppfostran påverkas individens beteende i riktning mot konformitet.


Input: Familjen är den grupp, vars värderingar och attityder under de tidiga barnaåren bestämmer vilka belöningar och straff som ska utdelas för olika beteenden.


Input: Därmed bestäms också vilka beteenden som kommer att förstärkas resp försvagas.


Input: Familjen ingår i ett större sammanhang, samhället, som i sin tur har värderingar och attityder som satt sin prägel på föräldrarna och bestämt deras attityder och värderingar.


Input: Så ger den allmänna kulturella miljö vi växer upp i en konformitet som i stort skiljer oss från andra kulturmiljöer.


Input: Man visar lätt konformitet även i sina protester mot det traditionella.


Input: I många olika sammanhang är vi utsatta för denna konformitetstendens.


Input: Det gäller ifråga om språk, kläder, umgängesvanor, religiösa och nationella föreställningar, matvanor, artighet osv.


Input: Bakom det gemensamma beteendet i många av dessa avseenden ligger gemensamma värderingar.


Input: Vissa seder hos folk i andra kulturmiljöer förefaller oss ofta egendomliga.


Input: Vi ser helt förnuftsmässigt på dem, eftersom vi inte har de värderingar som ligger bakom.


Input: Det förefaller oss t ex egendomligt att man kan sätta ut mat åt de döda på gravar i Indien.


Input: Vi tycker ju att vi vet att de döda inte har någon glädje av maten.


Input: Men vi finner det helt naturligt att själva placera ljus på gravarna i Sverige på allhelgonadagen.

Sverige


Input: 'Det är inte fråga om dom, det är fråga om en av oss.'


Input: Sverige: nästan alla har det bra, har en relativt tillfredsställande inkomst, har bil och TV och medel därutöver att köpa litet annat också - och för dem som har det svårt har samhället satt upp ett skyddsnät av socialhjälp och socialförsäkring.

Sverige


Input: Det är ett system som är känt över hela världen.


Input: Två statliga utredningar, arbetande under år 1970, har blottlagt den bistra utvecklingen bakom den svenska välfärdsfasaden.


Input: Det är kapitalskatteutredningen och låglöneutredningen:


Input: En miljon svenskar är lågavlönade.


Input: Ytterligare en miljon är arbetslösa men det syns inte i den officiella statistiken.


Input: Av de mest lågavlönade är två tredjedelar kvinnor och kvinnor förblir i regel lågavlönade hela sitt liv.


Input: Bäst tjänar byråkrater, utredare och administratörer.


Input: Sämst har de ensamma mammorna det, den grupp som mest tvingas söka socialhjälp.


Input: Riskerna för olycksfall, förgiftningar och yrkesskador är större i de sämre betalda jobben.


Input: Låglöneutredningen handlar om de människor här i landet som har det ekonomiskt svårast - från de vanliga lågavlönade till dem som lever i ren misär.


Input: De största bristerna finns i de större städerna och längst ut på landsbygden.


Input: I det förmögna Sverige saknar hälften av hushållen egendom.

Sverige


Input: En tredjedel av löntagarna saknar egendom totalt.


Input: Så många har alltså så klena inkomster att de inte har kunnat spara - och så många lever så oskyddat att de drabbas hårt även av obetydliga ekonomiska påfrestningar.


Input: I runt tal 300000 löntagare, dvs. drygt var tionde, har 1970 under 6:50 i timmen.


Input: Drygt var tredje kommer under LO:s låglönegräns, 20000 / år.

LO:s


Input: Hur klarar de sig?


Input: Ett par hundra tusen svenskar har ingen hjälp med sin försörjning, ingen eller bara en obetydlig inkomst.


Input: Folkpensionen ger - så småningom - en standardhöjning.


Input: De människor som har de sämsta inkomsterna eller inga inkomster alls, varför har de hamnat i den situationen?


Input: 'Blotta tanken på ett samhälle utan sociala problem är absurd.


Input: Man måste alltid räkna med - oavsett samhällsform - att vissa av oss kommer att befinna oss i eller försätta oss i sådana tillstånd eller förhållanden att vi inte kan fungera på ett riktigt sätt i t.ex. arbetet eller i våra relationer till andra människor.'


Input: Låglöneutredarna svarar:


Input: De som arbetar har väl i och för sig någon inkomst, studerande har lånemöjligheter.


Input: De som råkar mest illa ut är de som inte kan få arbete , inte tillräckligt i varje fall, inte har pension, inte är gifta - och en stor grupp är i hög grad sjukliga men inte så sjuka att de får pension.


Input: Många har rätt till förtidspension men har inte kunnat utnyttja den rätten.


Input: I utredningens material finner man att av dem som har mindre än t.ex. 5000 kr / år är det bara ca en tiondel som har socialhjälp.


Input: Vi har ett socialhjälpssystem som nog är rätt väl tänkt men det fungerar inte alltid.


Input: Låglöneproblematiken är inte bara en fråga om att vara hänvisad till slumnivå och sociala bidrag.


Input: I ännu högre grad är det fråga om att livet igenom jobba i ett tungt, slitsamt, smutsigt och ofta riskfyllt arbete och att aldrig kunna ta sig ur sitt låglöneläge - att som påbröd på det dagliga slitet ha vardagens ekonomiska bekymmer.


Input: Socialvårdarna svarar:


Input: Tyngdpunkten i samhällets ansvar för den enskilde medborgarens ekonomiska trygghet ligger i socialförsäkringarna.


Input: Där dessa inte räcker till skall socialhjälpen komma in och bygga på.


Input: Tyvärr dras man med en del fördomar från den föregående fattigvårdslagen.


Input: Fortfarande är socialhjälpen kringgärdad av en omfattande detaljgranskning och ett visst kineseri varför många känner motvilja, t.o.m. ångest, för att söka hjälp.


Input: Man ser inte biståndet som en rättighet om man är sjuk, har det bekymmersamt eller är handikappad så att man behöver ekonomiskt stöd, kanske bara för tillfället.


Input: Socialhjälpslagen


Input: Den obligatoriska hjälpen regleras i § 12.


Input: Frivillig hjälp kan kommunen ge enligt § 13.


Input: Som lagen nu är formulerad står det kommunerna fritt att tolka denna paragraf.


Input: Den ger också möjlighet att underlåta att ge hjälp.


Input: Det kan alltså bero på om man bor tjugo meter på ena eller andra sidan av en kommungräns då man behöver socialhjälp.


Input: En snäv tolkning fördröjer rehabiliteringen och kostnaderna växer - snålheten bedrar visheten.


Input: En procent av 27 miljarder


Input: Folkpensioner, barnbidrag, bidragsförskott, sjukpenning m.m. drar 27 miljarder 1970.


Input: Socialvården tar en procent därav.


Input: Kommunerna tjänar definitivt på nödställda människors negativa uppfattning om socialhjälpen, att det är hemskt och förnedrande att begära sådant.


Input: Utgifterna skulle bli betydligt större om folk här gjorde sin rätt gällande.


Input: De sociala och mänskliga problem socialvården i dag brottas med kommer att förvärras och fördjupas om man inte går in för att mindre söka efter fel, brister och sviktande funktioner hos enskilda personer eller primärgrupper än förekomma uppkomsten av sådana problem.


Input: Utan säkerhetsmarginaler, utan livbojar


Input: Det är svårt att hitta gemensamma kännetecken för den stora gruppen som är utan inkomster över huvud taget - det ligger många orsaker bakom.


Input: Många befinner sig strax ovanför den gruppen och riskerar ständigt vid en eller annan påfrestning att ramla ner.


Input: Den låga lönen ger extra stor otrygghet vid arbetslöshet och skapar hälsorisker.


Input: Det är säkerligen skadligt för hälsan att leva på låg lön.


Input: I och med att hälsan sviktar blir lönen ännu lägre och spiralen kommer i gång neråt.


Input: Ett nytt, ett modernt arbetslöshetsbegrepp


Input: Hur stor är arbetslösheten egentligen här i landet?


Input: Det beror på hur man definierar begreppet arbetslös.


Input: Fortfarande gäller tjugotalets syn: för att räknas som arbetslös måste man gå och söka jobb aktivt, helst på en arbetsförmedling.


Input: I sjuttiotalets samhälle vidgas begreppet: då kommer arbetslöshetsöversikterna att ta med bl.a. dem som vill ha arbete men inte kan, därför att de inte kan få barntillsyn.


Input: En av de främsta orsakerna till den dolda arbetslösheten och behovet av socialhjälp hos kvinnor i dagens Sverige är just bristen på god barntillsyn.

Sverige


Input: Ljudbildbandet Tryggare informerar om våra sociala förmåner.


Input: Framställt av Utbildningsförlaget i samarbete med Försäkringsbolaget Trygg. -

Utbildningsförlaget

Försäkringsbolaget Trygg


Input: Övre bilden:


Input: Vid arbetsmarknadsutbildningens kurscentra kan man bl.a. få grundläggande yrkesutbildning eller gå omskolnings- och fortbildningskurser.


Input: Man kan då få olika slags bidrag för sitt och familjens uppehälle. -


Input: Nedre bilden:


Input: Vår tillvaro kan också förändras , rivas sönder av en olycka, en sjukdom.


Input: När alla förebyggande åtgärder varit förgäves gäller det nu att hjälpa och lindra.


Input: AMS söker behandla manliga och kvinnliga arbetssökande lika, ingen avdelning eller linje är spärrad.

AMS


Input: Inom den fackliga rörelsen strävar man med all kraft efter att göra män och kvinnor likvärdiga på arbetsmarknaden.


Input: Det synes dock vara långt kvar innan företagen gör det helhjärtat.


Input: Här måste ställas nya krav på företagarna och deras politik.


Input: Vad är socialpolitik?


Input: Alla socialpolitiska handböcker är lika överens när det gäller att betona hur svårt det är att med några meningar försöka definiera vad socialpolitik är.


Input: Alla former av den s.k. välfärdspolitiken kan sägas vara socialpolitik.


Input: Nästan alla former av den ekonomiska politiken och utvecklingen har vidare en socialpolitisk återverkan.


Input: Socialpolitiken vill i en första etapp syfta till en viss garanterad minimistandard och därmed en viss trygghet för alla medborgare.


Input: Socialpolitiken är därför välfärdssamhällets främsta vapen mot de fiender som ständigt hotar den trygga tillvaron.


Input: Fienderna kan heta sjukdom, olyckor, fattigdom, svält, arbetslöshet.


Input: En konventionell systematisering av socialpolitiken brukar innehålla följande tre byggstenar: * förebyggande socialpolitik * hjälpande socialpolitik * strukturomdanande socialpolitik


Input: Av de två första är givetvis den förebyggande den avgjort betydelsefullaste.


Input: Det gäller att så långt det är möjligt försöka förhindra att otrygghet uppstår och därmed ett akut hjälpbehov.


Input: Om någon trots allt passerar eller kommer nära otrygghetens tröskel skall den hjälpande formen automatiskt träda i funktion.


Input: Den strukturomdanande syftar främst till att skapa större ekonomisk jämlikhet mellan medborgarna, dvs. till en inkomstutjämning.


Input: Den strukturomdanande är strängt taget ett led i den förebyggande genom att man från de rika till de fattiga överför pengar, vilka bör bidra till att förhindra att akut hjälpbehov uppstår.


Input: Läs närmare härom på s. 295 ff.


Input: Socialpolitiken i ett internationellt perspektiv


Input: En sak som man måste komma ihåg är att socialpolitiken och välfärdsideologin inte är något unikt svenskt.


Input: Visserligen ligger vårt land bland de främsta i världen då det gäller att tillämpa välfärdsideologin, men våra nordiska grannländer och en rad andra länder har också ett omfattande socialpolitiskt program.


Input: 1960-talets socialpolitiska utredningar innehåller många sidor om förhållandena utomlands, inte minst i övriga Norden och EEC-området.

Norden

EEC-området


Input: Det finns internationella strävanden, i synnerhet inom EEC, till en synkronisering just av socialpolitiken.

EEC


Input: Rubriken 'Socialpolitiken i ett internationellt perspektiv' måste också innefatta ett omnämnande av u-landshjälpen.


Input: De rika ländernas utvecklingshjälp till de fattiga länderna är egentligen inget annat än just en solidaritets- och socialpolitik på det internationella planet.


Input: Sveriges insatser för u-hjälp, fältverksamhetsanslaget 1969/70-1971/72 , enligt SIDA, beräknad ämnesfördelning.

Sveriges

SIDA


Input: Socialpolitiken i ett historiskt perspektiv


Input: Förr, då vi hade ett utpräglat bondesamhälle i Norden, som byggde på naturahushållning, var det familjen och släkten som försökte lösa de problem som uppstod på grund av ålderdom, sjukdom osv.

Norden


Input: Med industrialiseringen och befolkningsomflyttningarna följde ett allt starkare behov av socialpolitiska insatser.


Input: Familjen kunde inte längre ensam klara de otrygghetsproblem som uppstod.


Input: Den moderna socialpolitiken tog sin början med att olika politiska rörelser, främst arbetarrörelsen men också liberalerna, framförde krav på frihet från nöd och fruktan, från arbetslöshet, svält och misär.


Input: Dessa primära krav har i huvudsak tillgodosetts men fördenskull har inte den socialpolitiska reformivern avtagit.


Input: Kraven har vuxit vidare och medfört att man vill ha garantier för trygghet för en viss minimistandard för alla medborgare.


Input: Ungefär till denna etapp har den nordiska och stora delar av den europeiska socialpolitiken kommit i dag.


Input: Men utbyggnaden är inte klar i något land och det kommer den inte någonsin att bli.


Input: Samtidigt som garantin för den ekonomiska tryggheten för de stora grupperna har byggts ut har den enskilda människans problem kommit allt starkare i förgrunden.


Input: Detta har uttryckts så att när socialpolitiken väl har blivit generell kan den börja bli individuell.


Input: Socialpolitiken i det nordiska välfärdssamhället


Input: I morgondagens socialpolitik blir det inte nog bara med att trygga rätten till ett existensminimum för den enskilde.


Input: Som mål för dagens och morgondagens politik skulle kunna sättas:


Input: Varje medborgare skall ha rätt och möjlighet att leva aktivt med i samhället allt efter sina förutsättningar, dvs. sina anlag och intressen.


Input: Var och en skall ha möjlighet till att göra en insats i arbetslivet och till att leva i social och kulturell samvaro med andra.


Input: Av denna anledning kräver en modern uppläggning av socialpolitiken dels en vidareutveckling av trygghetsunderlaget, t.ex. socialförsäkringarna, dels en allt starkare utveckling av det sociala arbetet.


Input: Genom den nu pågående socialpolitiska reformeringen i Norden strävar man så långt det är ekonomiskt och personellt möjligt efter att försöka hjälpa den enskilda, svagare samhällsmedlemmen eller gruppen ut ur ensamhet och isolering till en aktivare tillvaro i samhälls- och yrkeslivet.

Norden


Input: Detta är varje enskilds rättighet, men den kan realiseras bara om samhällets insatser i högre grad än hittills anpassar sig till dessa minoriteters och enskilda människors behov.


Input: En intensifierad samhällsvetenskaplig forskning efterlyses ofta i detta sammanhang.


Input: Ett modernt socialpolitiskt program kräver därför en långtgående integration mellan bostads-, arbetsmarknads-, utbildnings- och familjepolitiken.


Input: Denna integration måste dessutom kompletteras med speciella åtgärder för att de svagare grupperna i samhället skall kunna uppnå ungefär samma valfrihet som andra samhällsgrupper.


Input: Barnfamiljerna, utbildningssamhället och socialpolitiken


Input: Förr då familjen vanligen var mycket större än nu och det alltså var stor åldersskillnad mellan de äldsta och yngsta barnen i en familj gick kanske de äldsta ut i förvärvsarbete i 15-årsåldern eller tidigare samtidigt som deras småsyskon i förskole- och skolåldern fanns kvar hemma.


Input: De äldsta syskonen bidrog t.o.m. i några år till familjens försörjning.


Input: I dag fortsätter allt fler ungdomar skolgången till 20-årsåldern.


Input: För 20 år sedan skaffade sig mindre än 10 % av 20-åringarna studentexamen eller en liknande utbildning.


Input: Snart är denna siffra uppe i 40 %.


Input: Självfallet medför denna förlängda skolgång - utbildningssamhället - ekonomiska påfrestningar både för familje- och statsbudgeten.


Input: Hur stor del av den ekonomiska bördan skall familjen bära?


Input: De inkomster som barnen längre fram som förvärvsarbetande vuxna lämnar till samhället är inte en intäkt som kommer företrädesvis deras egna föräldrar till godo.


Input: Det är en inkomst som skapar standarden för välståndssamhällets alla grupper, också för dem som aldrig fostrat upp några barn.


Input: Ungefär på detta sätt argumenterar man i de familjepolitiska reformer som håller på att genomföras i vårt land.


Input: Man säger att även om föräldraansvaret bör vara grunden i barnens uppfostran så måste det i ett välfärdssamhälle vara ett gemensamt ansvar för att barnfamiljerna har en ekonomisk standard som inte alltför mycket skiljer sig från medelsituationen i samhället.


Input: Det finns många olika sätt att familjepolitiskt lösa detta delade ansvar.


Input: Här skall bara socialförsäkringar, barnbidrag, barndaghem, bostadspolitik och social service omnämnas.


Input: I Björn Runeborgs pjäs Väckarklockan, som sändes i TV i mars 1970, får sexårige Jonny ta hand om sig själv ensam medan mamma är på sitt jobb.

Björn Runeborgs

Jonny


Input: När väckarklockan ringer, går han till sin lekskola.


Input: 'När man absolut behöver så trodde jag ändå att det skulle gå att få en daghemsplats, sade en mamma i en intervju kring TV-pjäsen Väckarklockan.


Input: De två amerikanska sociologerna Parsons och Bales menar att rollsystemet i (den västerländska) familjen kan analyseras efter två dimensioner.

Parsons

Bales


Input: Den ena dimensionen är auktoritet eller makt; se figuren nedan.


Input: Vi ser att fadern har högre auktoritet än modern.


Input: Av barnen, som är underlägsna föräldrarna i makt, har sonen större auktoritet än dottern.


Input: Den andra dimensionen rör funktioner som familjens medlemmar fyller.


Input: Dessa funktioner delas vanligen upp i instrumentella och expressiva.


Input: Den som fyller en instrumentell funktion kallas ibland för sakledare.


Input: Enligt Parsons och Bales är det fadern som har sakledaruppgifter.

Parsons

Bales


Input: Han representerar familjen utåt, han bestämmer om den materiella försörjningen, han upprätthåller ordning, bestraffar och belönar.


Input: Den expressiva funktionen utövas huvudsakligen av modern.


Input: Det är hon som svarar för de inre relationerna mellan familjemedlemmarna.


Input: Hon tillgodoser medlemmarnas emotionella behov, hon vårdar dem, hon medlar mellan dem osv.


Input: Se figuren, som också visar barnens placering efter denna andra dimension.


Input: Auktoritetssystemet i stockholmsfamiljer


Input: Hur auktoriteten upplevs i stockholmsfamiljer kan vi läsa om i Gustav Jonssons och Anna-Lisa Kälvestens undersökning '222 stockholmspojkar' (Uppsala 1964).

Gustav Jonssons

Anna-Lisa Kälvestens

Uppsala


Input: I intervjuer fick föräldrarna till dessa pojkar svara på frågan'


Input: Vems ord väger tyngst, Ert eller Er makes / makas om Ni är av olika mening om en sak?'


Input: Här är svaren i procent:


Input: Svarsfrekvenserna bestyrker i någon mån Parsons och Bales' antagande.

Parsons

Bales'


Input: Båda könen anser att manlig dominans är vanligare än kvinnlig.


Input: Också pojkarna fick uttala sig om dominansmönstret.


Input: Man bad dem att fullborda en sats som började så här:


Input: 'Den som bestämmer mest hemma hos oss ...'


Input: Svaren återges nedan.


Input: Uppställningen visar att pojkarna oftare än föräldrarna tilldelar fadern makten.


Input: Det är inte klart varför det förhåller sig så.


Input: Det skulle för övrigt vara intressant att veta hur flickorna ser på maktförhållandet.


Input: Vi har sett att Jonsson / Kälvestens undersökning i viss mån stöder Parsons och Bales.

Jonsson

Kälvestens

Parsons

Bales


Input: Deras teoretiska schema har dock kritiserats som alltför grovt och abstrakt.


Input: I praktiken, har man invänt, varierar olika familjer kraftigt sinsemellan när det gäller fördelningen av roller.


Input: Den hårt rollbundna familjen är dessutom på avskrivning.


Input: En känd amerikansk familjesociolog, E. W. Burgess, talar om den nya familjen som kamratfamiljen (companionship family).

E. W. Burgess


Input: I denna, säger han, fördelas rollerna ganska fritt och efter vad som passar båda parterna.


Input: Den av makarna som bäst behärskar ett visst område dominerar där.


Input: Vidare är det inte yttre band som håller samman familjen utan medlemmarnas känslor för varandra.


Input: Också barnens ställning är förändrad.


Input: De är inte längre undersåtar.


Input: I den nya familjen har de avancerat till delägare.


Input: Några typer av stockholmsfamiljer


Input: Burgess har betecknats som optimist: han målar en för ljus bild av verklighetens familjer.

Burgess


Input: Jonsson / Kälvesten har försökt att klassificera sina stockholmsfamiljer i olika grupper.

Jonsson

Kälvesten


Input: Vi ser med författarnas hjälp på de tre vanligaste typerna:


Input: Den traditionella bondefamiljen inflyttad i en stadsvåning


Input: Detta är enligt Jonsson / Kälvesten den familjetyp som med små variationer tycks dominera inom arbetarklassen.

Jonsson

Kälvesten


Input: Så här beskriver de familjens verklighet:


Input: 'Far fyller en roll som en kugge i den stora stadens arbetsliv, en liten oansenlig anonym roll som lika bra skulle kunna fyllas av någon annan.


Input: (Hur skulle det kunna vara annorlunda, när man kommit som ung man till Stockholm från Norrland eller Småland och inget annat kan än hugga skog och hjälpa till i lantbruk?).

Stockholm

Norrland

Småland


Input: Mor är vanligen enbart hemmafru, kanske hon tagit en städning eller några timmars avbytning i närmaste mjölkaffär för att få litet klädpengar och komma ut litet.


Input: Ingen av familjen lever med sitt hjärta i storstaden, de vistas där men brukar den inte ...


Input: De lever som deras egna föräldrar gjorde, skilsmässor och sådant är inte något för dem.


Input: Att far är den som bör fälla det avgörande ordet, tycker båda ... fastän de ibland erkänner att det kanske inte är så helt med den ordningen just i deras hem.


Input: Fadern är ju inte så mycket hemma.


Input: Det blir så att mamma måste ta befälet över barnen i den dagliga lunken mer än i bondehemmen.'


Input: (222 stockholmspojkar, s. 303.)


Input: Direktörernas familjetyp


Input: Denna familjetyp förekommer i socialgrupp 1.


Input: Rollfördelningen mellan man och hustru är mycket tydlig.


Input: 'Familjefäderna är effektiva och ytterst upptagna män.


Input: Hustrurna är värdinnor i stora vackra hem, ibland dessutom hårt arbetande hemslavinnor eftersom hemhjälp tryter.


Input: Männen i deras familjer säger att de är belåtna med sitt arbete men får för litet tid över från arbetet, bl.a. för familjen.


Input: Att de skall ha sina fruar hemma är självklart - någon gång har de direkt satt sig emot att hustrun gett sig ut i arbetslivet.


Input: De flesta av fruarna har nog inte gjort allvarligt menade försök.


Input: Men de talar längtansfullt om att de skulle vilja ha ett 'riktigt yrke'.'


Input: (222 stockholmspojkar, s. 305.)


Input: Kamratfamiljen


Input: Det är den familjetyp som kommer i närheten av Burgess' 'companionship family'.

Burgess'


Input: Jonsson / Kälvesten hittar den i alla tre socialgrupperna.

Jonsson

Kälvesten


Input: Numerärt omfattar den hälften av det undersökta materialet.


Input: Här är några exempel:


Input: 'I socialgrupp 1 har vi träffat ämbetsmannen med heltidsarbetande hustru i något lägre lönegrad, men båda välbeställda kvalificerade yrkesmänniskor.


Input: Det hade inte alltid varit något idealäktenskap.


Input: Han hade haft dålig mage - av nervösa orsaker säger de båda.


Input: Ett av de tre barnen hade trasslat med både sömn och mat och tvingat mamman att ta sig helt ledigt ett år längre än beräknat.


Input: Hemhjälpernas kvalitet hade förstås växlat.


Input: Det hela har varit ett puzzel.


Input: Men nu tycker de att alla familjemedlemmarna har sitt värsta bakom sig.


Input: Nu är barnen halvvuxna och man har ingen hemhjälp.


Input: Alla hjälps åt ...


Input: Som ett exempel från medelklassen kan vi ta köpmansfamiljen, där båda arbetar i ett eget blomstrande företag.


Input: Hon går ifrån kontoret litet tidigare ibland för att sköta hushållet.


Input: De två barnen i läroverksåldern sköter bestämda uppgifter.


Input: Pappan är den ständige lille hemförbättraren med hammare och målarpensel.


Input: Diska är ju inte lika roligt, det förstår frun så väl.


Input: Men nog är deras livsform kamratlig.


Input: Modernare än så har vi just inte idag.


Input: Arbetarfamiljerna av kamratskapstyp lutar ibland en liten smula över åt modersdominans (också i de välintegrerade).'


Input: (222 stockholmspojkar, s. 306-307 .)


Input: Rollfördelningen


Input: Hur mycket mannen hjälper till i hushållet beror på i vilken utsträckning hustrun förvärvsarbetar utanför hemmet.


Input: Data finns från en undersökning utförd år 1957 av professor Carin Boalt.

Carin Boalt


Input: (1000 husmödrar om hemarbetet, Konsumentinstitutet meddelar, 1961:9.)


Input: Mannens vanligaste insats gäller skoborstning (förmodligen är det de egna skorna).


Input: I 58 procent av hushållen hjälper han till med detta.


Input: Några av de mer väsentliga bidragen redovisas i tabellen.


Input: Mannens hjälp är som synes störst, när hustrun på heltid förvärvsarbetar utanför hemmet.


Input: De tre största hjälpinsatserna gäller då diskning (33 %), barnskötsel (23 %) och storstädning (23 %).


Input: Det är dock långt ifrån fråga om någon jämlik fördelning.


Input: Carin Boalts undersökning är nu ett tiotal år gammal.

Carin Boalts


Input: Man får anta att det numera och speciellt i de yngre familjerna råder en något mer likformig arbetsfördelning.


Input: Socialt beteende


Input: Kommunikationen mellan de olika individerna inom en art resulterar ofta i gruppbildningar av olika storlek och styrka.


Input: Beteckningar som hjord, flock, stim och koloni är uttryck för sådana temporära eller mer permanenta samhällsbildningar hos olika djur.


Input: Hos insekterna möter vi exempel på en högt organiserad samhällsbildning med stark differentiering mellan individerna (del 1, s. 87).


Input: I etologisk mening räknar man emellertid också fortplantningsbeteende, vård av avkomma m.m. till socialt beteende, även när det gäller arter som i övrigt lever solitärt, dvs inte bildar samhällen.


Input: En av förutsättningarna för ett socialt beteende är att individerna kan känna igen varandra och att en kommunikation kan åstadkommas mellan dem.


Input: Solitära getingar gräver ett par cm djupa bon med en enda 'cell' i botten.


Input: Getinghonan dödar en fjärilslarv, för den till boet och lägger ett ägg på bytet.


Input: Getinglarven som utvecklas här uppföds med fjärilslarver som fångas av honan.


Input: Beteendet visar en viss flexibilitet.


Input: Så anpassas antalet fångade näringslarver efter den egna larvens utveckling i boet.


Input: Fortplantningsbeteende hos små skorpioner (pseudoskorpioner) som finns bl.a. i markfaunan.


Input: Efter en dans fram och tillbaka avsätter hanen en skaftad kapsel med sädesceller och lockar med rörelsemönster och doft honan mot denna.


Input: Hjälp med att komma åt besvärliga småkryp där de är svåråtkomliga hör till god ton i tordmularnas umgängesliv.


Input: Hos marina djur, såsom sjöborrar och ostron, vilka saknar vanliga kommunikationsmöjligheter, släpps i regel sädescellerna fritt ut i vattnet.


Input: Detta stimulerar honorna till äggläggning, varigenom fortplantningen säkras.


Input: I dessa fall använder man inte termen socialt beteende.


Input: Däremot är spiggens lek med dess olika nyckelretningar, äggläggningen och hanens vård om avkomman ett för oss redan känt exempel på socialt beteende.


Input: Fåglarnas parvisa bobyggnad, ruvning av äggen och matning av ungarna utgör också ett nedärvt system av beteenden, vilkas olika delar utlöses av bestämda signaler.


Input: Villkoret för ett socialt beteende är alltså ett visst samspel mellan individerna.


Input: Hos däggdjur kan den sociala enheten, djurfamiljen, bestå under längre tid.


Input: Ett exempel är schimpansen, där ungarna under flera år står under föräldrarnas uppsikt.


Input: Socialt beteende innebär samspel mellan individerna.


Input: Socialt beteende kan även resultera i samverkan i större grupper, ofta utan samband med fortplantningen (fig. 20).


Input: Kända exempel är fiskarnas stim, vargarnas flockar och hovdjurens hjordar.


Input: Många fåglar, t.ex. kajor, har gemensamma nattvisten.


Input: I en sådan temporär flockbildning reagerar hela flocken på en enskild fågels skräcksignal.


Input: Liknande förhållanden finner man hos häckande måsar.


Input: Exempel kan också hämtas från fiskarna och däggdjuren.


Input: Om en elritsa i ett stim såras, utgör blodet i vattnet en skräcksignal för de övriga i stimmet.


Input: Bäverns smällande med svansen mot vattnet vid fara är också en varningssignal för hela kolonin.


Input: Upptäcker en flock flygande starar en rovfågel som jagar dem, bildar de en mycket tät flock.


Input: Risken för att rovfågeln skadas genom kollision är nämligen mycket stor om den störtar sig in i en tät flock.


Input: Hävdandet av reviret


Input: Hos fåglar är en arts häckningsområde uppdelat i revir med en hane i varje.


Input: Revirens storlek kan för olika arter variera inom vida gränser.


Input: På ett fågelberg med häckande mås- eller alkfåglar blir naturligtvis utrymmet för varje par minimalt.


Input: För sångfåglar brukar däremot reviret bestå av ett mindre område med ett busksnår eller några träd.


Input: Hanen hävdar sitt revir med sången, men denna verkar sannolikt även attraherande på honan.


Input: Efter parbildningen deltar även honan i hävdandet av reviret.


Input: Hos däggdjuren begränsas ofta reviren genom doftsignaler.


Input: Grävlingen märker träd och stenar i revirets ytterområde med sekret från en körtel vid analöppningen.


Input: Bäverns markering med bävergäll har tidigare nämnts.


Input: Björn och visent stämplar sina revir med urin (fig. 22).


Input: Hos former med nattliga vanor, t.ex. halvapor, underlättar sådana doftstaket även djurets orientering inom området.


Input: Tjuren av europeisk bison märker ut sitt revir genom att med hornen barka av ett stycke från trädstammen.


Input: Han rullar sig i sin egen urin och gnider sig mot trädstammen.


Input: Fiskar som är utrustade med elektriska organ, t.ex. den sydamerikanska darrålen, kan ge strömstötar på ända upp till 600 volt.


Input: Dessa organ utnyttjas sannolikt vid fångst av byte.


Input: Det finns emellertid även 'lågspänningsfiskar', t.ex. nilgäddan, som kontinuerligt utsänder impulser av omkring 5 volts spänning och med en frekvens av ca 300 per sekund.


Input: Störningar i detta elektriska fält registreras av receptorer i sidolinjeorganet.


Input: Vissa omständigheter tyder på att dessa elektriska impulser har betydelse för djurens orientering.


Input: Möjligen tjänstgör de även som ett kommunikationssystem inom arten, bl.a. vid revirhävdandet.


Input: Dessa arter lever på lokaler, där vattnet är grumligt och sikten obetydlig.


Input: Hos andra fiskar utgör färgen och fenföringen signaler vid revirhävdandet.


Input: Många fiskar har liksom kräftdjur och valar även akustiska signaler.


Input: Karpar producerar t.ex. knorrande och brummande läten, som är karaktäristiska för arten.


Input: Marina fiskars mottagning ligger inom området 100-1500 herz.


Input: Valarnas ljudkommunikation når ultraljudområdet.


Input: En tumlare uppfattar svängningar upp till 150000 herz.


Input: Störningar mellan dessa gruppers ljudsignaler torde alltså inte förekomma.


Input: En s.k. lågvoltsfisk i sötvatten lokaliserar föremål i omgivningen genom störningar i sitt elektriska fält.


Input: Har föremålet högre ledningsförmåga än vattnet - i försök med t.ex. metallstav, i naturen djurkroppar - konvergerar kraftlinjerna.


Input: Har det lägre ledningsförmåga, t.ex. luftblåsor och stenar, divergerar kraftlinjerna.


Input: Bobeteende och flockbeteende


Input: Olika djurarters beteende i samband med parbildning, bobyggnad och vård om avkomman har studerats noggrant.


Input: Storspiggens lek- och bobeteende har beskrivits som ett exempel (s. 4).


Input: Ingående undersökningar av gråtrutens beteende under motsvarande förhållanden har utförts av Niko Tinbergen.

Niko Tinbergen


Input: Före parbildningen lever gråtruten i flockar, vilkas beteende ofta påverkas av reaktionen hos ett eller ett par enstaka djur.


Input: Om en trut börjar skrika mot en inkräktare, gör snart hela flocken detsamma.


Input: En ropar det rytmiska ga-ga, och hela flocken lyfter.


Input: Under våren sker parbildning varvid det är honan som tar initiativet.


Input: I och med parbildningen och bobyggandet följer beteendet andra mönster.


Input: Särskilt hos hanen blir kampbeteendet mot inkräktare framträdande.


Input: Liksom hos andra måsfåglar, som häckar i täta kolonier, försvarar trutarna mycket små revir på häckningsplatsen.


Input: Utom dessa individuella borevir har trutarna även 'kommunala' områden, där annan aktivitet än boförsvar kommer till synes.


Input: Sedan äggen lagts, ruvar honan och hanen omväxlande, och båda föräldrarna deltar senare i matningen av ungarna.


Input: En intressant detalj i beteendet är att ungarna pickar mot den vuxna trutens näbb, på vilket truten svarar med att mata ungen (fig. 24).


Input: I försök med attrapper har man visat att pickningen är ett fixt rörelsemönster, vars nyckelretning är den röda fläck som gråtrutens gula näbb är försedd med.


Input: En näbbattrapp med röd fläck gav fyra gånger så många pickningar per tidsenhet som en naturtrogen modell utan röd fläck.


Input: Det visade sig även, att röd färg på fläcken gav betydligt fler svar än varje annan färg.


Input: Attrapper av gråtrutshuvud med näbbfläck i olika färger och utan fläck.


Input: Staplarnas längd visar antalet pickningar som utlöstes av de olika modellerna i försöket.


Input: I pingvinernas kolonier lever djuren parvis och kommunicerar med varandra genom igenkännings- och hälsningsceremonier.


Input: Honan och hanen samverkar vid vården av ungarna.


Input: Är båda föräldrarna ute och fiskar, hålls inkräktare borta av särskilda vaktare.


Input: Vägarna ner till havet görs i ordning genom ett samfällt arbete av kolonins medlemmar.


Input: Ledarskapet i däggdjursflockar är i motsats till förhållandet hos fåglar mer permanent.


Input: Ledaren för flocken bestämmer riktning och hastighet vid förflyttning, väcker alarmberedskap, tar initiativ till betning etc.


Input: Maktkampen utspelas i form av strider mellan de starkaste handjuren.


Input: Hos hjortdjur kan uppgifterna vara fördelade på olika individer.


Input: Den biologiska betydelsen av socialt beteende


Input: Samarbetet mellan individerna inom en grupp grundar sig på ett socialt beteende.


Input: Detta gäller såväl fortplantningsbeteende, vård av avkomma som samvaro utanför familjen i grupp.


Input: Systemet av utlösare, nyckelretningar, i det sociala beteendet innefattar bl.a. akustiska, optiska och kemiska signaler.


Input: Hur olika former av social organisation uppkommit är till största delen obekant.


Input: Men tendensen att signalera och ge svar ärvs från generation till generation och är därmed föremål för en evolution på samma sätt som andra ärftliga egenskaper.


Input: Under evolutionen har djur med grupp- eller samhällsbildande beteende gynnats vid selektionen.


Input: Vid ogynnsamma klimatförhållanden eller vid angrepp av rovdjur har gruppen större möjligheter att överleva än det ensamma djuret.


Input: Solitära gnagare gräver t.ex. sämre gångsystem än de som lever i samhällen och faller därför lättare offer för rovdjur.


Input: I en fågelkoloni stimulerar paren varandra till häckning, och frekvensen av denna visar en nedgång om populationens storlek sjunker.


Input: Även i detta fall gynnas alltså arten av kolonibildningen.


Input: Två tumlare hjälper en sårad artfrände att hålla näsöppningen över vattnet.


Input: Putsarfiskar som rengör en flodhästs hud från slem och parasiter.


Input: Många arter av putsarfiskar finns i korallreven, där de putsar andra fiskarter fria från bl.a. parasiter, t.o.m. i munnen.


Input: Denna aktivitet grundas på signaler mellan arterna.


Input: Gruppbildning ger också möjlighet till en fördelaktig arbetsfördelning.


Input: De samhällsbildande insekterna ger goda exempel på detta.


Input: Det sociala beteendet hos insekter är dock mera stereotypt än hos däggdjur, och beteendemönstren är inte direkt jämförbara.


Input: Hos samhällsbildande insekter, som för övrigt endast omfattar tre procent av alla insekter, har man genom studiet av bärnstensfaunan från Östersjöområdet kunnat spåra den sociala differentieringen tillbaka till tidig tertiär.

Östersjöområdet


Input: Bisamhället är ett av de högst organiserade insektsamhällen.


Input: Det kännetecknas av en stark morfologisk differentiering mellan individerna och ett kommunikationssystem, som bygger på syn-, lukt- och känselsinne.


Input: Den strikta arbetsfördelningen eller hierarkin mellan samhällsmedlemmarna baseras på ett rikt system av signaler.


Input: Bidansens uttrycksmöjligheter visar rörelsemönstrens betydelse som kommunikationsmedel.


Input: Beteendet utgörs huvudsakligen av fixa rörelsemönster i motsats till förhållandena hos däggdjur och människa.


Input: Under extrema miljöförhållanden kan en viss plasticitet i beteendet iakttas, t.ex. arbetsbinas omställning till andra arbetsuppgifter än de normala för åldersstadiet ifråga (del 1, s. 88).


Input: Deras beteende följer som bekant en bestämd utvecklingsföljd: amning, vakthållning, nektarhämtning etc.


Input: Socialt beteende och språk hos bin förvärvas inte som hos oss med viss möda under hela livet utan nedärvs fixt och färdigt.


Input: Ur biologisk synpunkt kan det fixa, nedärvda beteendet vara en fördel, eftersom insekternas liv är relativt kort och inlärning är en tidskrävande procedur.


Input: Risken för felprestationer blir också mindre.


Input: Hos högre utvecklade djur och speciellt då hos människan måste stora delar av reaktionsmönstret inhämtas genom inlärning.


Input: Detta ger dessa varelser större möjligheter till variationer i beteendet i nya, oväntade situationer.


Input: Hos människan överlagras successivt det nedärvda beteendet av inlärning.


Input: Hos den vuxna människan har det inlärda beteendet till stor del överlagrat det nedärvda mönstret.


Input: På detta sätt har skilda seder och bruk uppstått och utvecklats i skilda delar av världen.


Input: Frågor om hur detta skett och hur våra sociala attityder påverkas av bl.a. massmedia, är snarare psykologiska och sociologiska frågeställningar än biologiska.


Input: För artens fortbestånd och evolution är det sexuella beteendet en nödvändig förutsättning, men även aggressionen mot individer inom samma art har stor betydelse.


Input: Tack vare den hindras svaga djur från fortplantning och kan t.o.m. ibland dödas av de starkare individerna i gruppen.


Input: Men om aggressionen vore för stark, skulle detta medföra en allvarlig decimering av individantalet genom ständiga strider.


Input: Kampens dödliga utgång förhindras genom avväpningsställningar där den svagare reagerar på sådant sätt att den starkare avbryter striden.


Input: Vargen blottar inte längre tänderna utan vänder bort huvudet.


Input: Andra djur, t.ex. kalkonen, lägger sig platt ner på marken.


Input: Olika stadier av aggression hos lämmel mot fiende, t.ex. människa.


Input: Genom kampbeteendet uppkommer, som tidigare nämnts, även en social rangordning inom gruppen med ett mer eller mindre utvecklat ledarskap.


Input: När väl denna arbetsfördelning utbildats, minskar störningar och aggressioner inom samhället.


Input: Detta är emellertid ett område där vår kunskap om de nu existerande samhällsorganisationerna i djurvärlden är mycket ofullständig.


Input: Konkurrensen mellan olika arter har även stor betydelse för arternas förekomst i naturen och ger vad man i ekologiska sammanhang kallar nischer.


Input: Det innebär att två arter i stället för att konkurrera om samma föda specialiseras till var sitt slag av föda, varigenom konkurrens undviks.


Input: Socialt beteende kan utgöra en barriär för korsning med andra arter.


Input: Vid studiet av evolutionen berördes betydelsen av geografiska barriärer för artbildningen (del 1, s. 174).


Input: Utbildningen av olika sociala utlösningsmekanismer är även en form av isolering och kan ha liknande betydelse för uppkomsten av nya arter.


Input: Hos de s.k. vinkarkrabborna (släktet Uca; från grunda tidvattensstränder i tropikerna) utgör rörelsemönstret vid klons förande en igenkänningssignal inom arten och utgör därför en barriär för korsningar med samtidigt lekande arter, som har ett något avvikande rörelsemönster.


Input: Hos bananflugor utgör vingslagens frekvens en liknande korsningsbarriär mellan närstående arter.


Input: På tropiska plana sand- eller slamstränder finns många arter av s.k. vinkarkrabbor.


Input: De hanliga vinkarkrabborna bygger hålor i stranden.


Input: Genom rörelser med den starkt förstorade klon lockar de honor till sig.


Input: Detaljerna i denna klosignalering varierar från art till art.


Input: Figuren visar hur hos en art klon böjs utåt-uppåt och tillbaka till utgångsläget.


Input: Hos andra arter förekommer endast vertikala klorörelser.


Input: Honorna identifierar och lockas av den egna artens hanar; parning sker med en av dem.


Input: De olika arterna av vinkarkrabbor är sexuellt isolerade genom denna för varje art typiska klosignalering.


Input: Att diskutera


Input: Diskutera olika sinnens betydelse för orienteringsförmågan hos insekter, fiskar, fåglar och fladdermöss.


Input: Hur sker kommunikationen hos samhällsbildande djur?


Input: Definiera nyckelretningar och fixa rörelsemönster.


Input: Ge exempel på hur serier av olika slags nyckelretningar utlöser ett beteendemönster.


Input: Jämför och exemplifiera nedärvt och inlärt beteende hos djur.


Input: Diskutera nedärvt och inlärt beteende hos människan.


Input: Vad innebär termen motivation?


Input: Vad är s.k. aptitbeteende?


Input: Ge exempel på rytmiskt beteende och sök ange orsakerna.


Input: Vad innebär termen 'biologiska klockor'?


Input: Diskutera revirhävdandets biologiska betydelse.


Input: Diskutera problemet flock- och stimbildning.


Input: Ge några exempel på att beteendemönstret kan utgöra barriär för korsning mellan olika arter.


Input: Vi har tidigare studerat staden ur historisk synpunkt och sökt peka på några olika drag under århundradenas gång.


Input: Men du kan få ett givande grepp på staden och dess miljö också från andra utgångspunkter.


Input: Det finns i våra dagar många olika typer av städer, som alla har sin historiska bakgrund och förklaring.


Input: Man kan tala om: staden där katedralen (kyrkan) utgjort centrum; hantverkare och köpmän fick i början sin utkomst genom den efterfrågan kyrkans folk skapade. staden där en borg, ett slott utgjort centrum; i många medeltidsstäder låg staden nedanför borgen, som var belägen i förnäm avskildhet på en höjd. I andra städer t.ex. under barockens tidevarv, utgjorde slottet centrum i staden; mot det inriktades hela gatunätet. den anlagda staden; du möter den inte enbart i antikens värld, t.ex. i de grekiska kolonistäderna på Sicilien. Till denna typ kan också räknas den socialistiska staden, t.ex. Miljutin i Sovjetunionen, med dess konsekventa uppdelning i områden för produktion, administration och bostäder och med stora grönområden, som skiljer industrierna från bostadsregionen. I Sverige möter du dessa anlagda städer i t.ex. Borås, Kristianstad, Kalmar, Karlskrona, Kiruna och i en ort som Domnarvet. handelsstaden; dess ekonomiska liv är baserat på fjärrhandeln, dess centrala byggnader är rådhuset och storföretagarnas palatsliknande bostäder. Amsterdams centrum är i våra dagar ett exempel på denna 1600-talets borgerliga patricierstad. industristaden; ibland uppstod den med en gammal handels- eller kyrkostad som centrum, ibland är den helt och hållet en skapelse av 1800-talet. universitetsstaden; i några fall utgör universitetet och studenterna fortfarande stadens ekonomiska grundval, i andra fall har en senare industristad vuxit upp kring den lilla universitetsorten, som t.ex. i Lund och Uppsala. garnisonsstaden; i vissa fall har de militära förbandens förläggning blivit av avgörande betydelse, t.ex. i Boden. järnvägsstaden; då Nils Ericsson planlade det svenska stambanenätet på 1850-talet lät han dra järnvägarna genom till stor del obebyggda trakter.

Sicilien

Miljutin

Sovjetunionen

Sverige

Borås

Kristianstad

Kalmar

Karlskrona

Kiruna

Domnarvet

Amsterdams

Lund

Uppsala

Boden

Nils Ericsson


Input: Södra stambanan passerar således varken genom Jönköping, Växjö, Kristianstad eller Hälsingborg utan mitt emellan dessa gamla städer.

Södra stambanan

Jönköping

Växjö

Kristianstad

Hälsingborg


Input: I stället uppkom nya centra: Nässjö, Alvesta, Hässleholm, Eslöv.

Nässjö

Alvesta

Hässleholm

Eslöv


Input: Arbetsuppgifter


Input: Undersök med utgångspunkt i detta schema din egen stad.


Input: Till vilken typ hör den?


Input: Eller har flera faktorer påverkat dess utveckling?


Input: Har den utvecklats från en typ av stad till en annan?


Input: Använd uppslagsböcker och olika stadshistorier eller broschyrer.


Input: Staden, sådan den byggdes under 1800-talet, har blivit utsatt för mycken kritik.


Input: Då Haussmann och Napoleon III skapade det nutida Paris centrum strävade de att skapa intryck av monumentalitet, genom breda gator, stora torg, statyer, kolonner, palats och offentliga byggnader i gatuperspektivens fond.

Haussmann

Napoleon III

Paris


Input: Kritikerna har menat att dessa stadsdelar ger intryck av stel och formell monumentalitet, saknar den naturvuxna medeltida stadens intimitet, har öppna platser, som saknar annan uppgift än att omge en ointressant staty och som är folktomma, livlösa, har husen grupperade i stora, likformiga kvartersblock, utan omväxling i stadsbilden.


Input: Arbetsuppgifter


Input: Tag själv ställning till hur en stads centrala delar bör bebyggas.


Input: Hur ter sig de öppna platserna i din egen hemstad?


Input: Har de någon funktion eller är de enbart folktomma, utsparade kvarter, numera eventuellt parkeringsplatser?


Input: De stora kvartersblocken, med en trist bakgård i centrum, var en skapelse inte bara av monumentalitetsidealet utan också av de höga tomtpriserna, som framtvingade exploateringen och gav upphov till de solfattiga bakgårdarna.


Input: Redan på 1890-talet började Wienarkitekten Otto Wagner sträva efter att förvandla kvarterens inre till en trädgård med grönska och lekplatser.

Otto Wagner


Input: Undersök i din egen stad, om du kan finna exempel på båda dessa typer av kvarter.


Input: I stadsmiljön utgör parker och grönområden en viktig del i våra dagar.


Input: Medeltidens trånga städer hade emellertid inget rum för parker innanför försvarsmurarna.


Input: Men naturen låg i omedelbar närhet, och stallar och ladugårdar var långt in på 1800-talet vanliga i den agrara svenska småstaden.


Input: När hyreshuset under industrialismens genombrottsskede blev den normala bostadsformen, när stenstaden växte ut över omgivningarna, blev behovet av 'lungor' i staden allt större.


Input: Det fanns sedan gammalt två traditioner: de kungliga slotts- och jaktparkerna å ena sidan och allmänningarna å den andra.


Input: För slottsträdgårdarna hade Frankrike varit mönstergivande, och den franska trädgårdskonstens symmetriska gångar, klippta häckar och anlagda bassänger hade präglat dem.

Frankrike


Input: Allmänningarna hade varit en fritt vuxen natur och gett mönster åt den engelska parken.


Input: Då de första stadsparkerna började anläggas vid 1800-talets mitt tog de arv av båda dessa typer: Central Park i New York 1857, Kungsparken i Malmö 1870.

Central Park

New York

Kungsparken

Malmö


Input: I de mindre parkerna kom det franska idealet att få störst betydelse.


Input: Det gäller t.ex. de talrika järnvägsparker, vilka som en grön sträng kom att skilja många stationer från den närmaste bebyggelsen.


Input: Under 1900-talet har en ny parkform vuxit fram.


Input: Stora grönområden med golfbanor, tennishallar, lekplatser och simbassänger sträcker sig som oaser genom städerna och håller isär bebyggelseområdena.


Input: De har en annan funktion än stadsparkerna.


Input: Dessa skapades för borgerskapets promenader och vila; de nya parkerna är avsedda för aktiv sport och långa strövtåg.


Input: Arbetsuppgifter


Input: Studera park- och grönområden i din egen stad.


Input: Vilka ideer ligger bakom deras planering?


Input: När har de skapats?


Input: Hur skulle du själv vilja se dem utformade?


Input: Först 1874 fick vi i Sverige en byggnadsstadga för städerna med regler för hushöjder och gatubredder, parker och öppna platser, hygien och brandsäkerhet.

Sverige


Input: Men inget hindrade enligt denna stadga att man byggde en fabrik intill ett hyreshus, en hyreskasern intill en villa.


Input: Först på 1890-talet började man i Tyskland lansera ideerna om olika zoner i städerna: för kontor och affärer, för bostäder och för fabriker.

Tyskland


Input: Förslag till bebyggelse på Skeppsholmen 1905.

Skeppsholmen


Input: Vad utmärker denna typ av bebyggelse?


Input: Jämför med bilden s. 159 överst.


Input: Arbetsuppgifter


Input: Studera hur denna zonindelning fungerat i din egen hemstad.


Input: Gör om möjligt ett besök på stadsarkitektkontoret och sök få en intervju med dem som arbetar där.


Input: Könsroller


Input: Kön heter på latin sexus.


Input: Sexuella frågor är frågor som hör samman med att människorna föds till olika kön, till man eller kvinna.


Input: Den sexuella driften, könsdriften, driver man och kvinna tillsammans i samspel och motsatsspel.


Input: I detta spel spelar de skilda roller, könsroller.


Input: En mindre del av könsrollen är oföränderlig, den som direkt hör samman med olikartad kropp, i första hand olikartade könsorgan.


Input: Men med könsroll avser man inte bara de delar av spelet mellan man och kvinna som är direkt beroende av kroppsliga olikheter utan också de skilda roller män och kvinnor spelar i mänsklig samlevnad över huvud, i familj och i samhälle.


Input: Det mesta i dessa roller är miljöbestämt.


Input: Olika kulturtraditioner kan tilldela män och kvinnor mycket olika roller.


Input: Ibland tilldelas exempelvis kvinnorna de kroppsligt tyngsta arbetena, ibland tilldelas dessa männen.


Input: Könsrollerna är ett i Sverige för närvarande livligt diskuterat ämne.

Sverige


Input: Orsaken är att vi lever i en brytningstid, då levnadsmönster med bestämda roller för man och kvinna håller på att förändras.


Input: För inte länge sedan var det normalt, att flickor och pojkar gick i olika skolor och fick olika utbildning.


Input: Nu går de i samma skolor och erbjuds samma utbildning.


Input: Betyder det att män och kvinnor fått samma roller att spela?


Input: Betyder likaberättigande att olikheterna i könsrollerna skall försvinna?


Input: Bör män och kvinnor i familjelivet dela uppgifterna lika, så att inte som hittills männen får huvudansvaret för försörjningen, kvinnorna huvudansvaret för hushåll och barn?


Input: Trots yttre likaberättigande anser många det fortfarande självklart, att det i första hand är kvinnornas uppgift att t.ex. laga mat och sy och att därför skolan har till uppgift att se till att flickorna får lära sig det.


Input: Andra frågar, varför sådana uppgifter skall höra till könsrollen, och menar, att pojkar har lika stor anledning som flickor att utbildas i textilslöjd och hemkunskap.


Input: Av hävd har många vårdyrken kommit att betraktas som typiskt kvinnliga.


Input: Att män utbildar sig till 'sjuksköterskor' är fortfarande ganska ovanligt.


Input: Är frågorna om könsroller etiska frågor eller konventionsfrågor (jfr s. 274)?


Input: Är det fråga om rätt och orätt, när man diskuterar, hur uppgifterna i familj och samhälle ska fördelas på könen, om över huvud taget fördelningen ska ta hänsyn till kön?


Input: I stor utsträckning tycks frågorna röra konventioner, röra vad som är lämpligt mer än vad som är rätt.


Input: Men frågan om etiskt rätt och orätt kan komma in, om det t.ex. blir så att den roll som tilldelas kvinnan innebär att hon inte får samma möjlighet som mannen att växa, att ställa sin förmåga till andras tjänst, att förverkliga sina möjligheter.


Input: Då blir det fråga om mänskliga rättigheter (jfr s. 264).


Input: Familjen


Input: Att man och kvinna ingår äktenskap och bildar familj har alltid ansetts och anses av de flesta alltjämt som en normal och riktig form för samliv mellan könen.


Input: Men familjen har i olika kulturmiljöer haft mycket olika utformning.


Input: I Bibeln omtalas, att det i det gamla Israel inte var ovanligt att en man hade flera hustrur.


Input: En sådan familjeform kallas polygyni.


Input: Den kan innebära en ekonomisk fördel för mannen: han försäkrar sig om riklig arbetskraft.


Input: Men den kan också innebära en ekonomisk börda för honom: han har svårt att försörja flera hustrur.


Input: Vanlig är polygamin i våra dagar i islamiska länder och hos afrikanska stammar.


Input: Men industrialiseringen, som tränger fram även där, medför att polygami blir mera kostsam än lönsam.


Input: Att ha flera hustrur blir en lyx för de rika.


Input: En etisk fråga i detta sammanhang är, om polygami innebär att kvinnan får lägre människovärde än mannen: det går flera kvinnor på en man.


Input: Man kan också fråga, om det i ett polygamt förhållande är möjligt för mannen att ge sina hustrur samma omsorg, samma hänsyn, samma kärlek.


Input: Polygamin bygger på en patriarkalisk uppfattning: mannen (pater = fader) står i centrum.


Input: Att en kvinna har flera äkta män (polyandri) är ovanligt.


Input: Polygyni och polyandri är olika former av polygami.


Input: Vanligare är emellertid monogami: en man och en kvinna hör samman.


Input: Medan i Gamla testamentet polygami accepteras, är i Nya testamentet monogami den enda godtagbara familjeformen.


Input: Att en man och en kvinna tillsammans skall bli 'ett kött' och att denna gemenskap utesluter samtidiga band med andra har varit den kristna kyrkans syn på äktenskap och familj genom tiderna.


Input: Både etiska och ekonomiska skäl gör, att monogami är den vanligaste familjeformen även utanför den kristna traditionen.


Input: Den monogama familjeformen medför dock många problem, som gör att dess värde ifrågasätts.


Input: Att skilsmässor är vanliga visar, att enheten mellan dem som ingått äktenskap är svår att bevara.


Input: En annan svårighet är att många inte finner någon partner.


Input: Gör monogami det svårare för dem som inte får tillfälle att leva i ett ordnat monogamt äktenskap att finna meningsfulla roller?


Input: I Bibeln tar både Jesus och Paulus upp de ogiftas problem.

Jesus

Paulus


Input: I nutida svensk debatt hävdar somliga, att man borde ersätta det monogama äktenskapet med någon form av gruppliv mellan män och kvinnor, varigenom inga behövde bli ensamma.


Input: Mot detta invänds, att även om gruppäktenskap skulle lösa vissa problem, skulle andra problem skapas, då inte längre en man och en kvinna kunde göra anspråk på att få rå om varandra.


Input: Många av det monogama äktenskapets nuvarande svårigheter beror på ändrade samhälls- och försörjningsförhållanden.


Input: I äldre tiders samhälle var det mycket som höll samman familjen: man skötte gårdens arbete tillsammans, man hade gemensam fritid, man gick tillsammans i kyrkan.


Input: Familjen var i regel också stor, inte bara genom att föräldrar gärna ville ha många barn för att få hjälp till gårdens sysslor utan också genom att äldre generationer, kanske också ogifta syskon, stannade kvar på gården.


Input: Denna grupp människor bildade en 'storfamilj', en företeelse som fortfarande är vanlig i jordbrukssamhällen t.ex. i Asien och Afrika.

Asien

Afrika


Input: I det industrialiserade samhället utförs försörjningsarbetet inte i hemmet och inte i gemenskap mellan familjens medlemmar.


Input: Där har också den enskildes läggning och intressen kommit att värderas mera, vilket ofta medför att familjens medlemmar splittras också i fråga om nöjen och i fråga om religiöst engagemang.


Input: Hemmen har alltmer blivit platser, där man kanske bara sover.


Input: Samtidigt upplever dock de flesta ett starkt behov av att höra ihop med sin familj, varvid man försöker att använda fritiden för gemensamt familjeliv: framför TV, i bilen, i sommarstugan etc.


Input: Föräktenskapliga förbindelser


Input: Man kan som ovan nämnts hävda, att det främst är de ömsesidiga känslorna som håller man och kvinna samman i äktenskap.


Input: Andra hävdar att den yttre formen, den officiella vigseln, är det som främst binder samman dem.


Input: En tredje faktor som hör till äktenskapet är den kroppsliga samlevnaden.


Input: Det finns de som menar, att där kroppsligt samliv förekommer finns äktenskap men där det har upphört, har också äktenskapet upphört.


Input: I en gången tids svenska bondesamhälle var det en livsnödvändighet, att barn föddes som kunde överta gården och försörja föräldrarna på deras ålderdom.


Input: Äktenskapet började då med att en man och en kvinna sökte skaffa barn till världen.


Input: Vigseln blev en bekräftelse på att äktenskapet redan påbörjats.


Input: Avgörande var trolovningen: att en man och en kvinna kom överens om att bilda familj.


Input: Fastän äktenskap av samhället bekräftas först med vigseln, räknar svensk lag alltjämt trolovningsbarn som rätta arvingar.


Input: Sexuellt samliv har emellertid till syfte inte endast att ge upphov till barn.


Input: Det är också i sig själv uttryck för djup samhörighet mellan en man och en kvinna.


Input: Det innebär vidare njutning för den enskilde.


Input: Möjligheten att få del av denna njutning har i vår tid ökats genom preventivmedelsteknik.


Input: Även om det inte existerar preventivmedel, som absolut kan garantera, att ett samlag inte ger upphov till barn, kan man dock göra tillkomsten av barn högst osannolik.


Input: Därmed kommer frågan, om sexuellt samliv utanför äktenskapet är etiskt rätt eller inte, i ett nytt läge.


Input: I nutiden bryter sig åsikterna i hög grad på denna punkt.


Input: Det finns de som anser att allt sexuellt samliv utanför äktenskapet är etiskt orätt.


Input: Det finns också de som anser, att inga andra etiska regler bör gälla för det sexuella samlivet än för annat mänskligt umgänge: man äter tillsammans, man pratar tillsammans, man arbetar tillsammans med olika människor.


Input: Då hindrar ingenting att man också ligger tillsammans.


Input: De gör alltså ingen klar skillnad mellan att tillfredsställa sexualdriften och att tillfredsställa andra behov.


Input: En mellanståndpunkt är, att det är etiskt riktigt att begränsa sexuell samlevnad till ett förhållande men att detta förhållande inte behöver vara stadfäst genom vigsel.


Input: Ett argument för denna ståndpunkt är att samhällsutvecklingen medfört, att äktenskap ingås först långt efter det att pojkar och flickor blivit sexuellt mogna.


Input: I det nuvarande samhället krävs lång utbildning för de flesta yrken.


Input: Skall en familj kunna försörja sig genom yrkesverksamhet, måste äktenskapet vänta, kanske till 25-30-årsåldern .


Input: Skall sexualdriften undertryckas under alla åren från könsmognaden i 15-årsåldern fram till äktenskapsåldern?


Input: Tre möjligheter tycks föreligga: 1) avhållsamhet fram till äktenskapet, 2) sexuellt samliv före äktenskapet, 3) äktenskap redan under utbildningstiden.


Input: Alla tre möjligheterna praktiseras, alla medför de också svårigheter.


Input: Orientering


Input: I västerländska industriländer har brottsligheten ökat kraftigt och kontinuerligt.


Input: Denna utveckling har försiggått samtidigt som välståndet ökat och folkbildningen blivit allt mer omfattande.


Input: I Sverige är denna utveckling mycket påtaglig.

Sverige


Input: Under 1960-talet har enligt kriminalstatistikens siffror antalet 'brott som kommit till polisens kännedom' ökat från ca 275000 (1960) till ca 440000 (1967), dvs. med ca 60 %.


Input: Siffrorna gäller strafflags- / brottsbalksbrott.


Input: Antalet anmälda brottsbalksbrott för 1965 och följande år bör endast med stor försiktighet jämföras med tidigare år.


Input: Detta beror på de stora förändringar som skett i mitten av 1960-talet: den nya brottsbalken, polisväsendets förstatligande och omläggningen av den statistiska redovisningen av brottsligheten.


Input: Tillgreppsbrotten svarar för den största andelen, men även våldsbrotten (misshandel, dråp, mord) har ökat.


Input: Detsamma gäller brott av typen bedrägeri.


Input: Kriminalstatistiken kan endast ge oss kunskap om en del av den verkliga brottsligheten.


Input: Vi vet inte hur stor den 'dolda' kriminaliteten är.


Input: Därför vet man inte säkert i vilken utsträckning kriminalstatistikens siffror visar på reella förändringar i brottsligheten.


Input: Troligen finns det dock i stort sett en proportionalitet mellan känd och dold brottslighet.


Input: Brottsligheten i Sverige utgörs till stor del av ungdomsbrottslighet.

Sverige


Input: När det gäller vissa tillgreppsbrott, är den synliga brottsligheten störst i åldrarna under 15 år.


Input: Man kan i detta sammanhang alltså tala om barnbrottslighet.


Input: Som bekant kan lagöverträdare under 15 år inte drabbas av någon straffpåföljd.


Input: Ingripande från barnavårdsnämnden betraktas ju i juridisk mening inte som påföljd.


Input: Några intressanta undersökningar i Sverige och i andra i-länder tycks visa att den verkliga brottsligheten bland barn och ungdom är mycket stor, främst i fråga om tillgreppsbrott.

Sverige


Input: Vissa forskare drar rent av den slutsatsen att en del typer av kriminella handlingar är 'normala' under ett visst skede av pojkarnas pubertetsålder.


Input: De allra flesta av dessa - för det mesta oupptäckta - barnbrottslingar blir vid mera mogen ålder väl anpassade i samhället.


Input: En mindre del blir kriminella också som äldre ungdomar och vuxna.


Input: Vid alla försök att förebygga brottslighet och ingripa mot lagöverträdare måste man beakta dessa forskningsresultat.


Input: 'Nio pojkar av tio eller 92 % av Stockholms skolpojkar mellan 9 och 14 år har gjort sig skyldiga till brott av något slag.


Input: De bagatellartade förseelserna överväger, men varannan pojke har prövat på i medeltal tre olika slags grövre brott.'


Input: (Ur redogörelse i pressen i februari 1969 för en enkätundersökning av den faktiska brottsligheten bland skolbarn i Stockholm.)

Stockholm


Input: Grundläggande lagbestämmelser om brott och deras påföljd finns i Brottsbalken, som trädde i kraft 1/1 1965.


Input: Den ersatte 1864 års strafflag, som i sin tur hade efterträtt missgärningsbalken och straffbalken i 1734 års lag.


Input: 1700-talets lagstiftning om brott och straff var starkt färgad av vedergällningstanken: misshandel straffades med svåra kroppsstraff, dråp med dödsstraff osv.


Input: Upplysningstidens ideer medförde dock en humanisering av rättskipningen.


Input: 1800-talets straffrätt utgick i stor utsträckning från tanken att vetskapen om de straff, som brottslingar dömdes till, skulle avskräcka människor i allmänhet från att begå brott (allmänprevention).


Input: Detta syfte skulle nås genom ett klart utformat system av straff i proportion till brottets svårighetsgrad.


Input: Under 1800-talet och än mer under 1900-talet har de individualpreventiva synpunkterna allt mer understrukits.


Input: Brottspåföljder bör avpassas så att den enskilde lagöverträdaren avhåller sig från att begå nya brott och återinpassas i ett normalt samhällsliv.


Input: Sociala synpunkter på brottsligheten gör sig allt starkare gällande.


Input: Samhället bör genom socialvårdande insatser, speciellt barn- och ungdomsvård, förebygga brottslighet.


Input: De individualpreventiva och sociala synpunkterna har resulterat i att brottspåföljderna blivit allt mera varierande allt efter brottslingens personliga förhållanden och möjligheter.


Input: En katalog över påföljderna finns i Brottsbalken 1 kap. 3 §.


Input: När det gäller grövre brott blir påföljden i regel olika former av frihetsstraff, dvs. kriminalvård på anstalt.


Input: I allt större utsträckning tillämpas dock kriminalvård i frihet.


Input: Diskussionen om kriminalvårdens utformning har under de senaste åren varit livlig.


Input: Saken kan ses ur flera synpunkter: anstaltsvård är ur samhällets synpunkt en mycket dyrbar vårdform.


Input: De intagna isoleras socialt och återfaller i stor utsträckning till brottslighet.


Input: Men kriminalvården i frihet medför också svåra problem.


Input: Hur välfärdssamhället skall lösa sina kriminalpolitiska problem beror på en mängd faktorer: forskning, opinionsbildning, väljarnas inställning och den lagstiftning och de anslag som riksdag och regering bestämmer sig för.


Input: Uppgifter


Input: Vilka felkällor kan finnas i polisstatistiken?


Input: Hur mycket har olika tillgreppsbrott ökat från 1960 till 1967?


Input: Se Kriminalstatistik 1967, Del 1 (SOS).

SOS


Input: En sammanfattning av polisstatistiken finns i Statistisk Årsbok.


Input: Se vidare Brottsbalken kap. 8 (stöld, rån och andra tillgreppsbrott); Sveri m.fl., kap. 1; Nelson, kap. De särskilda brotten.

Sveri

Nelson


Input: Varför har brottsligheten - och speciellt ungdomsbrottsligheten - i Sverige ökat så starkt under 1950- och 1960-talet?

Sverige


Input: Se SOU 1964:58, kap. 3; Blomberg, kap. 11; Boalt m.fl. , kap. Brottslighet.

Blomberg

Boalt


Input: Vilken åldersgrupp var 1961 den största inom brottstyperna inbrottsstöld, stöld, snatteri, biltillgrepp, rån, bedrägeri, skadegörelse?


Input: Förklara olikheterna i fördelningen.


Input: Se SOU 1964:58, s. 26.


Input: Ta reda på liknande siffror för 1965 och 1966.


Input: Se Brottsligheten 1965 och 1966 (SOS).

SOS


Input: Se också Sveri m.fl. , kap. 1.

Sveri


Input: Vilka möjligheter att förebygga ungdomsbrottslighet finns eller borde finnas?


Input: Se SOU 1964:58, kap. 4; Blomberg, kap. 3; Eriksson, Kap. Samhället och ungdomsbrottslingarna.

Blomberg

Eriksson


Input: I vilken utsträckning är den dolda brottsligheten liktydig med barn- och ungdomsbrottslighet?


Input: Se Åkerman, kap. Självdeklarerad brottslighet bland skolbarn (K. Elmhorn).

Åkerman

K. Elmhorn


Input: Vad innebär teorin om straffets allmänpreventiva effekt?


Input: Vilken betydelse har denna teori haft (och har den fortfarande) för rättsutvecklingen?


Input: Se Sveri m.fl. , kap. Kriminalpolitiska åtgärder; Strahl, kap. 1; Åkerman, uppsatser av Börjeson och Gustafsson; Blomberg, kap. 3.

Sveri

Strahl

Åkerman

Börjeson

Gustafsson

Blomberg


Input: Hur skall man inom kriminalvården kunna förena straff- och vårdsynpunkterna, dvs. skydda samhället mot brottslighet utan att ställa brottslingarna utanför samhället?


Input: Se Sveri m.fl. , kapitlen Kriminalvård på anstalt och Övervakningsnämndernas organisation och verksamhet; Nelson, kap. Verkställighet etc.; Åkerman, kap. Fängelset som vårdform (Börjeson).

Sveri

Nelson

Åkerman

Börjeson


Input: Dåliga förutsättningar för harmonisk samlevnad


Input: Men jag tror att orsakerna till många av våra samlevnadssvårigheter ligger djupare, är beroende av fundamentala byggstenar i vårt samhälle, i vår miljö.


Input: Låt mig börja från början - grunden för en harmonisk samlevnad - dvs individens förutsättningar för anpassning till andra individer.


Input: I viss mån är dessa förutsättningar beroende av arvsmässiga faktorer om än i obetydlig grad jämfört med miljö och fostran, säger dagens forskare på området.


Input: Slutsats:


Input: Barnen väljer inte själva sina föräldrar - men föräldrarna kan i relativt hög grad och borde i ännu högre grad påverka förutsättningarna för barnens uppväxt och forma miljön i vilken barnen växer upp, så att den erbjuder bästa tänkbara möjligheter för rik personlighetsutveckling och psykisk balans.


Input: Den miljö vi ser omkring oss idag är enligt min uppfattning knappast befrämjande för förmågan till harmonisk samlevnad varken med en person i ett två-förhållande, med medlemmarna av en familj eller i samhällets kollektivformer.


Input: Stadsplanerings- och byggnadslagstiftning hittills har tillåtit eller snarare främjat framväxten av enorma trista förorter där man ofta inte tillfredsställt ens minimifordringar på kollektiva service- och kontaktinrättningar.


Input: Situationen på landsbygden, i mindre orter eller i glesbygden är inte bättre.


Input: Överallt - i förorten med 12-våningshus eller i glesbygden med kilometrar eller mil mellan egnahemmen - lever den lilla familjen, den ensamma mamman eller pappan och de helt ensamstående i sina små separata kuber, som är som vattentäta skott mot påverkan utifrån, mot känslomässiga och andra befriande, stimulerande kontakter med andra människor.


Input: Mest paradoxal och påfallande är kanske ändå kubmentaliteten i förorterna med tusentals människor tätt inpå varandra men utan kontakt med varandra.


Input: Förorter där framförallt unga familjer samlas, som under dagarna bryts upp i en till staden och förvärvsarbetet försvinnande man och en till det sterila förortsområdet överlämnad kvinna med barn.


Input: I denna de 20-30-åriga hemmafruarnas värld växer barnen upp.


Input: Dvs bland kvinnor som ofta frivilligt av traditionstänkande och i många fall på grund av dålig eller ingen yrkesutbildning eller motvilligt på grund av frånvaron av tillräckligt antal eller inga daghemsplatser alls, mannens konventionella status- och bekvämlighetstänkande och den avskräckande skattelagstiftningen' valt' att stanna hemma.


Input: Från spädbarnsåldern är det mamma som sköter barnet och hushållet.


Input: Och mamma, det är en person vars dag består av bäddning, städning, inköp, dra barnvagn på promenad, matlagning, tvättning, diskning, ta på och av barn, leka med barn, huta åt barn osv.


Input: Pappa, det är en person som kommer hem trött på kvällen från detta som kallas arbete och som ger pengar - observera motsatsen till vad mamma 'gör' och som inte ger pengar - till kola, leksaker, 'pappas' bil, mat och hyra.


Input: I bästa fall 'hjälper pappa till' med tvätten och lägger barnen och slår sig sedan till ro framför Tv:n, medan mamma diskar och kommer med vatten när barnet skriker.


Input: Olycklig könsrollsprägling


Input: Resultaten av uppväxten i denna miljö är rätt så uppenbara.


Input: Kan någon verkligen med berått mod påstå att de är lyckliga?


Input: Barn som redan i treårsåldern, enligt forskarna, för hela livet är könsrollspräglade i hushållsmammamönster och yrkespappamönster.


Input: Barn som saknar förmåga till kontakt med äldre generationer som de endast stött på till högtider och helger i form av far och morföräldrar.


Input: Händelser som inte sällan föregåtts av upprörda scener mellan stressade föräldrar och uppjagande hets för alla och sedan utspelas i en miljö, onaturligt färgad av far- och morföräldrars enorma förväntningar och satsningar på dessa stunder när man får träffa de älskade barnbarnen.


Input: Barn, överbeskyddade av mamma som sett dem som sitt existensberättigande, och underbeskyddade av och kontaktoförmögna på ett normalt känslomässigt sätt med dessa främmande trötta kvällspappafåglar eller över lördagar och söndagar koncentrerat lekande och på utflykt stadda fäder.


Input: Hur lär man sig efter en sådan uppväxt att vid studie- och yrkesval välja i enlighet med sin begåvning och sina förutsättningar och inte i enlighet med det från barndomen inpräglade könsrollsmönstret?


Input: Och hur i all världen lär man sig som vuxen att uppfatta och förstå det motsatta könet, sin partner, som individ, som fristående personlighet med intellektuellt och känslomässigt begåvningsmönster, inte som kvinna lika med hushållerska, uppasserska, mor - eller som man lika med yrkesutövare, försörjare?


Input: Hur befria sig från roller som präglas in i oss från det vi ser dagens ljus på BB?


Input: Roller som i så hög grad hindrar ett berikande, stimulerande växelspel mellan individer av olika kön, av olika åldrar?


Input: Kan inte följande vara lösningen?


Input: Evangeliets äktenskapsideal


Input: Det monogama äktenskapet är enligt kristen uppfattning den bästa förutsättningen för att kontrahenterna ska lära känna varandra och samman i ett inbördes förtroende.


Input: Man torde väl kunna säga att de flesta människor i vårt land är överens om att denna syn är principiellt riktig, alldeles bortsett från hur man sedan motiverar den.


Input: När Kristus grundar det livslånga äktenskapet på Guds i skapelsen uttalade vilja, är detta uttryck för hans fordran att den sexuella relationen skall präglas av kärlek på samma sätt som andra mänskliga relationer.

Kristus

Guds


Input: Emellertid ger varken Kristus eller Bibeln över huvud taget några anvisningar om hur äktenskapet skall ingås.

Kristus


Input: När det kristna tänkandet närmare skulle bestämma sin syn på äktenskapet, upptog man en formulering från den romerska rätten.


Input: I anslutning till satsen consensus facit nuptiam fastställde man att det är kontrahenternas ömsesidiga överenskommelse som konstituerar äktenskapet.


Input: Med detta kombinerade man uppfattningen att denna överenskommelse icke blott var en rent privat angelägenhet utan att den hade relation till den sociala gemenskapen och samhället med rättsliga och moraliska konsekvenser.


Input: Därför måste också överenskommelsen göras offentligt och under iakttagande av vissa fastställda former.


Input: För kyrkan blev det tidigt naturligt att förbinda äktenskapets ingående med en speciell liturgisk akt.


Input: Denna uppfattning präglar ännu i viss utsträckning gällande svensk rättsordning enligt vilken äktenskapet framstår som en rättslig institution och där kyrklig vigsel erkännes som laga form för äktenskapets ingående.


Input: Jesus och skilsmässan

Jesus


Input: Liksom varje civilisation har vissa former för familjebildning och äktenskapets ingående, finns det också olika möjligheter att genom skilsmässa upplösa ett bestående äktenskap och ingå ett nytt.


Input: Frågan är då om den kristna synen på äktenskapet som principiellt livsvarigt, kan förenas med ett erkännande av skilsmässa och omgifte.


Input: Detta har alltid av den kristna kyrkan uppfattats som ett mycket svårt problem.


Input: Det är nämligen ingen tvekan om att Kristus med hänvisning till Guds vilja starkt har understrukit att äktenskapet i princip är livsvarigt.

Kristus

Guds


Input: Han underströk så starkt skilsmässans oförenlighet med denna princip att hans uppfattning verkade som en chock inte bara på hans motståndare utan också på dem som stod honom allra närmast.


Input: Den invändning som lärjungarna gjorde på Jesu uttalande (Mt. 19:10ff.) har aldrig upphört att sysselsätta det kristna tänkandet.

Jesu


Input: En kristen resonemangstyp


Input: Hur ser en kristen resonemangstyp ut som menar, att äktenskapet är den bästa orten för sexuellt samliv?


Input: Ur religiös synpunkt ser vi äktenskapet som uttryck för Guds vilja.

Guds


Input: Äktenskapet är - som redan framhållits - ingen syndfri eller oproblematisk etisk ordning.


Input: Det är ur flera synpunkter inte särskilt väl anpassat till vår kultursituation.


Input: Men vi har inom vårt nurvarande samhällssystem ingen institution, som kan fylla den funktion äktenskapet har.


Input: Det är ett viktigt argument för en sexualetik som arbetar med en idealbildning, där äktenskapet framstår som sexualfunktionens rätta ort.


Input: Men det betyder inte att man ser på äktenskapet som ett slags formell skyddsmur, inom vilken det inte uppstår etisk och religiös skuld kring det sexuella samlivet.


Input: Därför går det heller inte att stämpla föräktenskapligt umgänge som synd i förhållande till sexuellt umgänge inom äktenskapet.


Input: Föräktenskapligt umgänge enligt vårt andra alternativ skall inte betraktas som något speciellt kyrkligt själavårdsfall med speciellt behov av evangelium.


Input: Kyrkans uppgift är att framlägga sin etiska argumentering så att de förutsättningar som finns för sexuellt umgänge enligt vårt andra alternativ fördjupas i stabilitet och leder till äktenskap.


Input: Vi tror att här finns en naturlig bundsförvant hos människorna själva, just därför att ingen annan umgängesform är så personligt genomgripande som den sexuella.


Input: Här har nu förts ett etisk principresonemang som gällde det ett beteende av ungefär samma slag som andra mänskliga aktiviteter.


Input: Detta är en medveten abstraktion och förenkling.


Input: Den sexuella aktiviteten är särpräglad och betingad av drifts- och känslolivet i en utsträckning som delvis genombryter varje etisk besinning.


Input: Också detta måste den kristna etiken, den kyrkliga förkunnelsen, undervisningen och själavården noga överväga, när den formulerar sin idealmoral kring sexuell aktivitet.


Input: Den sexuella handlingen är också betingad av faktorer utanför den som handlar.


Input: Attraktion, hängivenhet, den allmänna kultursituationen, den aktuella miljön är exempel på yttre sådana faktorer.


Input: Men dessa faktorer kan aldrig sätta den etiska besinningen ur spel.


Input: Religiöst engagemang och social kontroll


Input: Där ett religiöst engagemang utövar stark social kontroll, kan en sådan kontroll åstadkomma hög frekvens av sexuell avhållsamhet före äktenskapet.


Input: Men samtidigt medför denna restriktiva miljö, att ett antal personer, som inte orkar motsvara de rigorösa rollförväntningarna, visar starkare tendens till sexuell promiskuitet än personer som lever i tolerantare miljö.


Input: En rigorös social kontroll resulterar inte sällan i hyckleri och dubbelmoral.


Input: Ingenting stöder tesen, att den rigorösa attityden skulle skapa bättre förutsättningar för ett lyckligt äktenskap.


Input: Dessutom innebär den ofta ett återfall i kasuistisk etik som lägger större vikt vid den formella situationen än vid den personliga avgörelsen.


Input: Kristen etik tillmäter människans egen besinning inför kärleksbudet avgörande betydelse.


Input: Exemplet från Utah ger också anledning att ställa en annan fråga.

Utah


Input: Är det ur kristen synpunkt försvarligt att driva en sexualmoral som leder till moralisk upplösning för en mindre grupp samtidigt som majoriteten kanske uppfyller de formella kraven?


Input: Det är ett svårt problem men följande resonemang tycker vi är rimligt.


Input: Om flertalets avhållsamhet är påtvingad av en förhärskande social kontroll, är det inte längre fråga om etisk avgörelse i sann d.v.s. personlig mening.


Input: Vi får en miljö med pressure groups mot vilkas normer man inte vågar bryta, därför att man är rädd för repressalier i den ena eller andra formen.


Input: Ett sådant system skapar fruktan och överdimensionerad skuld hos alla i denna miljö.


Input: En social gemenskap kan å andra sidan inte existera utan former av social kontroll som också inbegriper ett sanktionssystem.


Input: Men för en kristen är det kärleken, inte fruktan för sanktioner som borde vara bärande motiv för handlingen.


Input: Kyrkans uppgift - att övertyga


Input: Vi vet att det finns former av oansvarig sexuell lössläppthet, som åstadkommer mänskliga tragedier och socialt ont.


Input: Vi har också gett exempel på en rad komplikationer som den kristna etiken måste se, om den vill ge en nyanserad bedömning.