Input: Individuell beskattning av arbetsinkomster


Input: Genom skattereformen införs individuell beskattning (särbeskattning) av arbetsinkomster.


Input: Det innebär bl.a. att endast en skatteskala kommer att finnas för beräkning av statlig inkomstskatt.


Input: Den blir gemensam för alla inkomsttagare oavsett civilstånd.


Input: Den gäller även för oskifta dödsbon och familjestiftelser.


Input: De inkomster som på detta sätt beskattas individuellt kallas A-inkomster.


Input: Dessa inkomster är * inkomst av tjänst - lön, pension, livränta, undantagsförmåner och övrig tjänsteinkomst. (Undantag: periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk inkomst.) * inkomst av jordbruksfastighet - om den skattskyldige arbetat i jordbruket i ej blott ringa omfattning. * inkomst av rörelse - om den skattskyldige arbetat i rörelsen i ej blott ringa omfattning.


Input: Makars övriga inkomster är B-inkomster och skall som tidigare sambeskattas.


Input: Sådana B-inkomster är t.ex. inkomst av kapital, tillfällig förvärvsverksamhet, periodiskt understöd.


Input: B-inkomster som för makarna sammanlagt uppgår till högst 2000 kr skall dock betraktas som A-inkomst och alltså beskattas individuellt.


Input: Frivillig särbeskattning tillämpas sista gången i samband med 1971 års taxering.


Input: Observera att ansökan härom skall göras senast den 1 juli 1971.


Input: Kommunalskatteavdraget slopas


Input: För fysiska personer, dödsbon och familjestiftelser slopas rätten att göra avdrag för kommunalskatten fr.o.m. den självdeklaration som skall avlämnas 1972.


Input: I självdeklarationen 1971 - som alltså avser 1970 års inkomster - får avdrag göras som tidigare.


Input: Förvärvsavdragen ändras


Input: Förvärvsavdrag kan medges från A-inkomst, om det finns hemmavarande barn under 16 år.


Input: Sådant avdrag medges på sätt framgår av nedanstående tablå.


Input: Barns ålder räknas efter förhållandet den 1 november under inkomståret.


Input: När det gäller inkomståret 1971 (taxeringsåret 1972) skall barnet alltså vara fött efter den 1 november 1955.


Input: Med makar likställs de som utan att vara gifta lever tillsammans om de tidigare varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt.


Input: Höjt avdrag för underhållsbidrag till icke hemmavarande barn


Input: Avdrag för utgivet underhållsbidrag till icke hemmavarande barn höjs från 1000 kr till 1500 kr per barn och år.


Input: Dessutom höjs åldergränsen till 18 år.


Input: När det gäller 1972 års taxering skall barnet vara fött efter den 1 november 1953.


Input: Kravet på bevisning har mildrats.


Input: Avdraget måste inte längre styrkas med intyg från barnavårdsnämnd, barnavårdsman eller kommunal förtroendeman.


Input: Det räcker med att intyg eller annat skriftligt bevis bifogas deklarationen.


Input: Som bevis torde godtas dom eller avtal om underhållsskyldighet jämte kvitto på betalt belopp eller intyg från trovärdig person.


Input: Ortsavdraget ersätts med grundavdrag.


Input: Det nya grundavdraget - som ersätter tidigare ortsavdrag - uppgår till 4500 kr för varje skattskyldig med en till statlig inkomstskatt taxerad inkomst av högst 30000 kr.


Input: Vid högre taxerad inkomst sjunker avdraget med en femtedel av det belopp som överstiger 30000 kronor.


Input: Grundavdraget upphör alltså vid en taxerad inkomst på 52500 kr.


Input: Exempel:


Input: Statligt taxerad inkomst uppgår till 40000 kr.


Input: Grundavdraget blir 2500 kr (= 4500 minskat med 1/5 av 10000 kr).


Input: Grundavdraget uppgår till samma belopp vid statlig och kommunal taxering och beräknas med ledning av den till statlig inkomstskatt taxerade inkomsten.


Input: Kommunalt grundavdrag kan avräknas även från inkomst i annan kommun än hemortskommunen.


Input: För ena maken outnyttjat grundavdrag eller del därav kan inte överföras till den andra maken.


Input: I sådant fall har dock den andra maken rätt till skattereduktion (se nedan).


Input: Särskilda regler gäller för * skattskyldig som varit bosatt här i riket under en mindre del av beskattningsåret * skattskyldig som haft inkomst som beskattas enligt förordningen om sjömansskatt.


Input: Gränsen för den årsinkomst feriearbetande ungdom m.fl får ha av tillfällig anställning utan att betala preliminärskatt höjs genom de nya bestämmelserna till 4700 kr.


Input: Skattelättnad för folkpensionärer


Input: I det nya skattesystemet bibehålls den gamla regeln att skattskyldig som bara har folkpension, inte påförs någon skatt.


Input: En nyhet är att det kommunala bostadstillägget blir skattefritt oavsett hur hög inkomst folkpensionären har.


Input: Dessutom kommer en ensamstående folkpensionär att kunna ha en inkomst om 1500 kr vid sidan av folkpensionen och ändock bli skattefri.


Input: Gifta pensionärer blir skattefria om sidoinkomsten uppgår till högst 2000 kr för makarna tillsammans.


Input: Tekniskt ordnas detta genom ett extra avdrag utöver grundavdraget.


Input: För att belysa verkningarna för folkpensionärerna av det nya systemet att beräkna extra avdrag åberopade finansministern i propositionen till riksdagen följande tabell.


Input: Från civil till militär


Input: Den här broschyren vill ge dig en bild av vad som händer under din militärutbildning.


Input: Läs den och behåll den under utbildningsåret.


Input: Inryckning


Input: En ny och ovan miljö väntar.


Input: Befälet vid ditt förband kommer att introducera dig i den nya miljön och informera dig om verksamheten.


Input: Under militärtjänsten har du många skyldigheter, som berörs på de närmaste sidorna.


Input: Samhället har också givit dig en rad förmåner och dessa redovisas längre fram i broschyren.


Input: Kasernlivet


Input: Den koncentrerade militära utbildning som du får sker av praktiska skäl i en internatförläggning - i kasern.


Input: Du skall nämligen inte bara skaffa dig vissa kunskaper, du skall också lära dig leva ihop med dina kamrater och så småningom sammangjutas med dem till ett förband.


Input: Lydnad


Input: Krig är hårt och brutalt.


Input: Den militära verksamheten har kriget som bakgrund.


Input: Det militära livet avviker därför ofta från det civila.


Input: Den ovillkorliga och ögonblickliga lydnad som den militära verksamheten kräver, har också sin motsvarighet i det civila, t ex på de områden där liv står på spel.


Input: Krav på disciplin möter du på de flesta andra områden i samhället.


Input: Under militärutbildningen måste du emellertid underordna dig på ett sätt, som kanske är nytt och besvärande.


Input: Men tro inte du skall koppla av din egen tankeverksamhet!


Input: Du måste både kunna handla självständigt och lyda för att bli en bra soldat.


Input: Under fredsutbildningen framkommer detta särskilt tydligt vid övningar med skarp ammunition.


Input: I krig utförs all verksamhet i 'skarpladdad miljö'.


Input: Det är till uppträdande i denna miljö som utbildningen närmast syftar - därav kravet på omedelbar och ovillkorlig lydnad och på noggrannhet redan i fredsutbildningen.


Input: En sekunds tvekan eller dröjsmål eller ett till synes oskyldigt slarv kan kosta dig och även kamraterna livet.


Input: Hänsyn


Input: Du kommer att bo tillsammans med 10-20 kamrater.


Input: Detta kan bli ett problem men också en källa till samhörighet och glatt kamratskap.


Input: Det beror mest på dig själv.


Input: Försök redan från första dagen att acceptera kamraterna och visa hänsyn mot dem.


Input: Gott humör, renhårighet och hjälpsamhet skapar gemensam trevnad.


Input: Kamratskap


Input: Alla människor är inte lika.


Input: Du själv är kanske stor och stark och känner dig säker på dig själv.


Input: Hjälp då dina svagare kamrater.


Input: Märker du att någon form av översitteri förekommer, så tala med befälet.


Input: Det är inte skvaller - det är din skyldighet.


Input: Kamratförtryck är nämligen i lag förbjudet och alltså straffbart.


Input: Ansvar


Input: Du får redan första dagen ansvar för en mängd utrustning.


Input: Du får ett vapen som kan vara farligt både för dig själv och för kamraterna om det hanteras fel.


Input: Du får kanske ansvaret för ett motorfordon som är värt många tusen kronor.


Input: Du kommer att delta i övningar, där riskerna är stora, om man gör fel.


Input: Du måste därför redan från början visa dig mogen att ta ansvar för vad du gör.


Input: Tystnadsplikt


Input: Du kommer under din utbildning att få se och höra sådant som måste hållas hemligt.


Input: Kom därför redan från början ihåg att inte lämna informationer till obehöriga.


Input: En säng - ett skåp


Input: Du får snart ut en hel del saker - vapen, verktyg, uniformer m m , som du kommer att använda dagligen.


Input: Utrymmet i ditt skåp är mycket begränsat.


Input: Därför måste du hålla noggrann ordning på din utrustning och placera den i skåpet så, att sakerna är lätta att hitta och lätta att komma åt.


Input: Ibland måste sakerna - t ex av säkerhetsskäl - ha sina bestämda platser, lika för alla inom ditt förband.


Input: Du kan inte räkna med att få något större utrymme för privata persedlar.


Input: Ta med dig


Input: Toalettartiklar (kan även köpas i marketenteriet) - rakhyvel och rakborste - även om du har elektrisk rakapparat.


Input: Du behöver dem under övningar utanför kasern


Input: Sysaker


Input: Tofflor


Input: Pyjamas


Input: Näsdukar


Input: Hänglås


Input: Klädhängare


Input: Skoputssaker


Input: Äger du några av följande saker så ta med även dem:


Input: Träningsoverall


Input: Idrottsmateriel, t ex spikskor, kompass, kartfodral


Input: Musikinstrument, för egen och andras förströelse


Input: Marketenteriet är din affär


Input: Småartiklar köper du bäst och billigast vid förbandets marketenteri och handelsbod.


Input: Vinsten kommer dig själv till godo i form av trivsel- och förströelseanordningar.


Input: En militär arbetsdag


Input: I regel väcks du kl 6 på morgonen.


Input: Den första uppställningen till övning sker i allmänhet kl 0730.


Input: Dessförinnan skall du ha hunnit med tvättning och rakning, frukost i matsalen, sängbäddning och kontroll av uniform, skor, vapen m m , så att allt är 'tiptop' vid uppställningen.


Input: På förmiddagen tränas du i olika utbildningsgrenar, i regel till omkring kl 11.


Input: Då får du en dryg timmes lunchrast.


Input: Därefter börjar eftermiddagens övningar, som oftast pågår till kl 1700.


Input: Sedan du skött om din utrustning och tvättat dig är det dags för middag.


Input: Hinner du inte sköta om utrustningen före maten, skall du göra det efteråt.


Input: Varje vecka ordnas en och ibland två kvällsövningar, då du skall lära dig uppträda i mörker.


Input: Utbildningstiden


Input: Alla värnpliktiga har inte lika lång utbildningstid.


Input: Eftersom olika soldater i ett modernt försvar har olika uppgifter, som tar olika lång tid att lära, måste utbildningstiden variera.


Input: I vår arme räcker yrkesbefälet inte till att fylla mer än en liten del av alla befälsbefattningar.


Input: 90 procent av befälet i krig är värnpliktiga eller reservbefäl.


Input: För att de skall klara sina uppgifter och kunna bära det ansvar de har för sina soldater måste de få tillräckligt lång utbildning.


Input: De som tagits ut till underofficersutbildning kommer att få det största ansvaret och de svåraste uppgifterna av alla värnpliktiga.


Input: De lär sig föra befäl över en pluton på omkring 40 man.


Input: Deras grundutbildning tar 450 dagar.


Input: Om de klarar sig bra kan de sedan anmäla sig till officersutbildning, som alltid är frivillig.


Input: De som tagits ut till underbefälsutbildning utbildas till gruppchefer.


Input: Deras utbildning tar 345 dagar.


Input: Även för meniga är utbildningstiden olika lång.


Input: Värnpliktiga kategori E får uppgifter som det tar särskilt lång tid att lära.


Input: En del av dessa värnpliktiga skall t ex handha särskilt komplicerad och dyrbar materiel.


Input: De har därför lika lång grundutbildning som värnpliktiga uttagna till underbefälsutbildning.


Input: De flesta värnpliktiga tillhör kategori F, som har 300 dagars grundutbildning.


Input: F-värnpliktiga skall bl a lära sig strida i förband.


Input: Värnpliktiga som tillhör kategori G har den kortaste grundutbildningen - 255 dagar.


Input: De utbildas främst för andra uppgifter än strid.


Input: Om du tagits ut till längre tjänstgöring än många andra beror det på att man vid uttagningen funnit att just du har förutsättningar att klara de uppgifter och ta det ansvar som krävs av befäl och E-värnpliktiga.


Input: Visa att du kan klara det man väntar av dig!


Input: Denna särskilda utbildning kan du ha god nytta av när du sedan söker civilt arbete.


Input: Värnpliktiga, som vid inskrivningen ej blivit uttagna till underofficersutbildning men som önskar utbildning till yrkesofficer eller reservofficer, skall anmäla detta i god tid före inryckningen för att kunna prövas in i rätt kategori.


Input: Värnpliktiga som fullgör längre tjänst än 300 dagar får särskilda premier, som växer med tjänstgöringens längd.


Input: Om detta kan du läsa i avsnittet 'Dina förmåner'.


Input: Från årsskiftet gäller flera nyheter inom den allmänna sjukförsäkringen


Input: Nytt system för ersättning av kostnader vid läkarvård på sjukhusmottagning och hos provinsialläkare.


Input: Bättre sjukförsäkringsförmåner för folkpensionärer.


Input: Ändrade förmåner vid s k halvöppen vård.


Input: Bättre ersättning för övernattningskostnader vid läkarbesök utanför hemorten.


Input: Det är viktigt för dig att känna till de här nyheterna.


Input: Därför berättar vi lite närmare om dem i den här broschyren.


Input: Nytt system för ersättning av kostnader vid läkarvård


Input: Från 1 januari 1970 tillämpas ett nytt och enklare system för ersättning av kostnader vid läkarvård.


Input: Det gäller när du blir sjuk och söker läkare inom den offentliga öppna sjukvården (sjukhusläkare, provinsialläkare, jourläkare samt stadsdistriktsläkare under viss del av mottagningstiden).


Input: Enhetliga avgifter


Input: Det nya systemet innebär att du betalar 7 kronor när du besöker doktorn på mottagningen 15 kronor när doktorn kommer hem till dig 2 kronor när du rådfrågar doktorn per telefon.


Input: För varje läkarbesök betalar försäkringskassan 31 kronor direkt till sjukvårdshuvudmannen (i allmänhet landstinget).


Input: För telefonrådfrågning betalar försäkringskassan 4 kronor till sjukvårdshuvudmannen.


Input: Du behöver alltså inte ligga ute med dessa pengar.


Input: Inte heller gå till försäkringskassan för att få ut återbäring.


Input: Det nya systemet gör att du redan i förväg vet vad det kostar att anlita läkare om du blir sjuk.


Input: I avgiften ingår undersökningar och behandlingar


Input: I de avgifter du betalar ingår också eventuella röntgen- och laboratorieundersökningar.


Input: Dessutom ingår remissbesök, recept och läkarintyg för sjukpenning.


Input: Om du behöver gå igenom en hel serie röntgen- eller radiumbehandlingar får du också dessa utan särskild kostnad.


Input: Ett annat exempel: om du får remiss från en provinsialläkare till en specialist på en sjukhusklinik behöver du inte betala något ytterligare för det första besöket hos specialisten.


Input: Återbesök hos läkare betalas som nytt läkarbesök.


Input: Resekostnaderna ersätts som tidigare


Input: Om du har kostnader för resor till och från doktorn eller sjukhuset får du ersättning från försäkringskassan efter samma regler som tidigare.


Input: Du kan lämna uppgifter om dina resor till och från doktorn på baksidan av det kvitto du får vid läkarbesöket.


Input: Skicka in kvittot eller lämna det på försäkringskassan så får du den ersättning du har rätt till.


Input: Om du besöker privatpraktiserande läkare gäller det gamla systemet


Input: Det nya ersättningssystemet gäller den allmänna öppna vården.


Input: Om du besöker privatpraktiserande läkare betalar du som förut hela det arvode han begär.


Input: Sedan får du som vanligt en viss återbäring från försäkringskassan.


Input: Bättre sjukförsäkringsförmåner för folkpensionärer


Input: Pensionärer får nu rätt till fri sjukhusvård i 365 dagar


Input: Hittills har pensionärer haft rätt till sammanlagt 180 dagars fri sjukhusvård på allmän sal.


Input: Från årsskiftet förlängs den fria vårdtiden till sammanlagt 365 dagar.


Input: Därefter betalar patienten avgift med 10 kronor om dagen på allmän sal.


Input: Om inte sjukhuset sätter ned avgiften med hänsyn till patientens ekonomi eller befriar från avgift.


Input: Sjukpenningförsäkrade pensionärer har dessutom rätt till sjukpenning


Input: Folkpensionärer som är sjukpenningförsäkrade (genom inkomst av arbete) har i fortsättningen rätt till både sjukpenning i sammanlagt 180 dagar och fri sjukvård i sammanlagt 365 dagar.


Input: De nya bestämmelserna gäller inte för pensionärer som vårdats på sjukhus hela år 1969.


Input: (Om de såsom pensionärer fått sjukhjälp i sammanlagt 180 dagar före den 1 januari 1970).


Input: Ändrade förmåner vid s k halvöppen vård


Input: Med halvöppen vård menas att man ligger på sjukhus bara viss del av dygnet eller vissa dagar i veckan.


Input: Resten av tiden räknas som 'permission'.


Input: Kostnaderna för resor mellan sjukhuset och bostaden betalas av sjukhuset när det är fråga om permission.


Input: Resorna vid intagning på sjukhus och vid utskrivning ersätts som tidigare av försäkringskassan.


Input: Om du måste anlita läkare utanför sjukhuset under permissionen gäller numera samma ersättningsbestämmelser som för andra läkarbesök.


Input: Bättre ersättning för övernattningskostnader vid läkarbesök utanför hemorten


Input: Om du måste söka läkare (t ex specialist) långt hemifrån kan försäkringskassan i vissa fall ersätta dina utgifter för övernattning.


Input: Enligt de nya reglerna kan du få ersättning med högre belopp och för flera övernattningar.


Input: Reformen kostar 250 miljoner per år


Input: Kostnaderna för sjukförsäkringen ökar med 250 miljoner kronor om året.


Input: Det beror på att förmånerna förbättras och att de avgifter som försäkringskassan betalar vid sjukhusvård höjs till 10 kronor om dagen.


Input: Kostnaderna betalas genom högre arbetsgivaravgifter och statsbidrag.


Input: De försäkrades egna sjukförsäkringsavgifter påverkas däremot inte.


Input: Försäkringskassan kan nu ge dig bättre service

Försäkringskassan


Input: Det nya systemet gör att försäkringskassan nu kan ge dig bättre service.


Input: Så tveka inte om något är oklart.


Input: Ring gärna.


Input: Eller titta in till oss på försäkringskassan.


Input: Hur många invandrare finns det i Sverige?

Sverige


Input: Man uppskattar dem till närmare 600000 och räknar då in såväl familjemedlemmar som dem vilka förvärvat svenskt medborgarskap under efterkrigstiden.


Input: Av arbetsstyrkan i Sverige utgörs ungefär sex procent av invandrare.

Sverige


Input: Det fanns 230000 arbetsanmälda utländska medborgare i Sverige den 1 oktober 1970.

Sverige


Input: Vilka är våra största invandrargrupper?


Input: Antalet arbetsanmälda fördelat på de största nationsgrupperna:


Input: Finländare (113000), jugoslaver (21000), danskar (19000), tyskar (15000), norrmän (14000), greker (8000) och italienare (5000).


Input: Invandrarna från de nordiska länderna utgör ungefär 2/3 av alla invandrare i Sverige.

Sverige


Input: Var i Sverige finns invandrarna?

Sverige


Input: De är koncentrerade till södra och mellersta Sveriges industribygder.

Sveriges


Input: De invandrarrikaste trakterna är Mälarområdet med Storstockholm, Göteborgs- och Malmöregionerna.

Mälarområdet

Storstockholm

Göteborgs-

Malmöregionerna


Input: I vilken ålder är invandrarna?


Input: De flesta invandrare är i arbetsför ålder.


Input: År 1970 tillhörde 56 procent av invandrarna och 36 procent av totalbefolkningen åldersklasserna 18-44 år, medan endast 1,1 procent av invandrarna mot 11,5 procent av totalbefolkningen är över 67 år.


Input: Kan vem som helst slå sig ned i Sverige och börja arbeta?

Sverige


Input: De nordiska länderna har en gemensam arbetsmarknad.


Input: Medborgare i Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige får därför utan tillstånd ta arbete och bosätta sig var som helst i Norden.

Danmark

Finland

Island

Norge

Sverige

Norden


Input: Medborgare i icke-nordiska länder måste ha arbetstillstånd före inresan till Sverige.

Sverige


Input: Arbetstillstånd beviljas av statens invandrarverk (SIV) efter tillstyrkan av arbetsmarknadsstyrelsen, som bedömer läget på arbetsmarknaden.

statens invandrarverk (SIV)


Input: De fackliga organisationerna får i regel yttra sig innan arbetstillstånd beviljas.


Input: Arbetsgivare, som vill införa arbetskraft, måste också se till att en tillfredsställande bostad finns.


Input: Vilken ställning har invandrarna i fackföreningarna?


Input: Invandrarna är på samma sätt som svenskarna anslutna till den fackliga organisationen.


Input: De flesta hör till LO-förbunden.

LO-förbunden


Input: Metallindustriarbetareförbundet t ex har 60000 invandrare av 60 nationaliteter som medlemmar och av medlemmarna i Hotell- och Restauranganställdas förbund är uppskattningsvis 40 procent invandrare.

Metallindustriarbetareförbundet

Hotell- och Restauranganställdas förbund


Input: Fackföreningsrörelsen har som mål att invandraren och hans familj skall ges en i alla avseenden likvärdig ställning med de svenska medborgarna.


Input: Vilka rättigheter har utländska medborgare i Sverige?

Sverige


Input: Utländska medborgare skall behandlas likvärdigt med svenska medborgare - detta är den vägledande regeln.


Input: De har samma skydd för sin person och egendom, samma möjligheter till utbildning, hälso- och sjukvård som svenskar.


Input: De sociala förmånerna är i stor utsträckning oberoende av medborgarskap.


Input: Utlänningar betalar skatt som svenskar.


Input: Utländska medborgare har ingen rösträtt i allmänna val och de gör inte värnplikt i Sverige.

Sverige


Input: Sverige tar emot ungefär tusen flyktingar om året.

Sverige


Input: En person som lämnat sitt hemland, där han på grund av sin härstamning, tillhörighet till viss samhällsgrupp eller politisk uppfattning eller eljest på grund av politiska förhållanden riskerar att berövas sin frihet eller dömas till straff kan få rätt till asyl.


Input: Med asyl menas en stats rätt att bereda en flykting skydd mot hemlandets myndigheter utan att åtgärden betraktas som en ovänlig handling.


Input: Vad behövs för att få svenskt medborgarskap?


Input: Invandraren skall kunna försörja sig och sin familj.


Input: Han skall visa intyg på att han kan svenska


Input: För att få medborgarskap skall nordiska medborgare ha vistats i Sverige tre år och icke-nordbor sju år.

Sverige


Input: Nordbor kan även förvärva svenskt medborgarskap genom anmälan hos länsstyrelse efter sju års vistelse i Sverige.

Sverige


Input: Över 200000 invandrare har fått svenskt medborgarskap sedan början av 1940-talet.


Input: Vilka svenska myndigheter är det främst som sysslar med invandrarfrågor?


Input: Invandrarverket som började sin verksamhet den 1 juli 1969 handlägger tillstånd- och kontrollfrågor (uppehålls- och arbetstillstånd, främlingspass, visering, asyl etc), anpassningsfrågor och medborgarskapsärenden.

Invandrarverket


Input: För arbetsmarknadsfrågorna svarar arbetsmarknadsstyrelsen.


Input: Den sköter också mottagandet av flyktingarna.


Input: Skolöverstyrelsen har ansvaret för invandrarbarnens skolgång och för studieförbundens kurser i svenska för invandrare.

Skolöverstyrelsen


Input: En parlamentarisk utredning om invandrarnas anpassningsproblem, invandrarutredningen, tillsattes våren 1968.


Input: Den skall undersöka anpassningspolitikens mål och medel och föreslå förbättringar av olika slag.


Input: I varje svensk postadress ingår ett femsiffrigt postnummer, som skall stå till vänster om adressortens namn.


Input: Postnumret skrivs med ett litet mellanrum (vid maskinskrift ett mellanslag) mellan tredje och fjärde siffran och ett något större mellanrum (vid maskinskrift två mellanslag) mellan sista siffran och ortnamnet.


Input: Hela adressen bör skrivas med rak vänsterkant.


Input: Postnumren behövs för att posten skall kunna sorteras snabbt och säkert.


Input: Maskiner för sortering av brev, postkort och korsband kräver siffror för att kunna fungera.


Input: Men också när postsorteringen sker manuellt, underlättas den om försändelserna är försedda med postnummer.


Input: Hur använder man postnummerkatalogen?


Input: Del 1:


Input: Här är landets alla postanstalter upptagna i bokstavsordning, och här finner man postnumren för det stora flertalet orter.


Input: För en del orter, som har flera postanstalter, finns flera olika postnummer angivna.


Input: Då används alltid, om det rör sig om post med gatuadress etc, det lägsta av dessa nummer.


Input: När det gäller en försändelse med fack- eller boxadress använder man postnumret för den av ortens postanstalter, där adressaten hämtar sin post i fack eller box.


Input: För post som adresseras Poste restante är postnumret detsamma som för fackadresserad post.


Input: För en del orter består upplysningen i del 1 enbart av en hänvisning till en sida i del 2 av katalogen.


Input: Om en adressort inte går att finna i del 1, bör man se efter om den förekommer i del 3, förteckning över indragna och namnändrade postanstalter, som börjar på sid 189.


Input: Där finns i så fall upplysning om postnummer och ny adresspostanstalt.


Input: Del 2:


Input: I en del större städer och också på vissa orter som ligger i de tre största städernas närområden har varje ort inte bara ett enda eller några få postnummer utan en hel nummerserie.


Input: På de orterna skall postnumren nämligen också hjälpa till att snabbt leda försändelserna till rätt utdelningsenhet.


Input: Dessa orter, där sålunda postnumret bestäms av den lokala utdelningsadressen, är följande: Borås, Danderyd, Djursholm, Eskilstuna, Gävle, Göteborg - med Angered, Hisings Backa och Västra Frölunda - Halmstad, Handen, Huddinge, Hälsingborg, Jönköping, Karlstad, Landskrona, Lidingö, Lund, Malmö, Mölndal, Norrköping, Norsborg, Sollentuna, Solna, Stockholm - med Bandhagen, Bromma, Enskede, Farsta, Hägersten, Johanneshov, Skärholmen, Spånga, Vällingby och Älvsjö - Stocksund, Sundbyberg, Sundsvall, Södertälje, Täby, Umeå, Uppsala, Västerås, Växjö och Örebro.

Borås

Danderyd

Djursholm

Eskilstuna

Gävle

Göteborg

Angered

Hisings Backa

Västra Frölunda

Halmstad

Handen

Huddinge

Hälsingborg

Jönköping

Karlstad

Landskrona

Lidingö

Lund

Malmö

Mölndal

Norrköping

Norsborg

Sollentuna

Solna

Stockholm

Bandhagen

Bromma

Enskede

Farsta

Hägersten

Johanneshov

Skärholmen

Spånga

Vällingby

Älvsjö

Stocksund

Sundbyberg

Sundsvall

Södertälje

Täby

Umeå

Uppsala

Västerås

Växjö

Örebro


Input: För varje ort i del 2 ges upplysning om postnumren för fack- och boxadresser och för olika gator, vägar etc.


Input: När inte alla hus vid en gata har samma postnummer, specificeras numren på det här sättet (exemplet hämtat från Borås):

Borås


Input: Södra Kyrkogatan 1 - 17, 2 - 18 50232 19 -, 20 - 50233


Input: Detta betyder att udda husnummer t o m 17 och jämna husnummer t o m 18 har postnumret 50232.


Input: De udda husnumren fr o m 19 och uppåt och de jämna fr o m 20 och uppåt har postnumret 50233.


Input: På en del orter har vissa företag och institutioner med mycket stor ankommande post fått eget postnummer.


Input: Dessa kunder och deras postnummer kan man finna överst i uppgifterna för resp adressorter.


Input: Av exempel på sid 9 framgår hur adressen skall skrivas i ett sådant fall.


Input: Ibland händer det att man inte kan hitta den adress man söker i förteckningen.


Input: Det kan t ex röra sig om en nytillkommen gata.


Input: Eller också kan det gälla adresser till en gård eller en by i ett område där det inte finns gatuadresser.


Input: Därför finns det för varje ort i del 2 ett särskilt postnummer,' samlingsnummer', som man kan använda i sådana fall.


Input: Uppgift om detta nummer finns i regel nederst på resp tabellsida.


Input: Uppgifterna i del 2 beträffande alla adressorter (ortnamn), som ligger inom Göteborgs stad resp Stockholms stad, är sammanförda i två särskilda avsnitt, ett för vardera staden.

Göteborgs stad

Stockholms stad


Input: Varje avsnitt börjar med en förteckning över de adressater som har eget postnummer.


Input: De är upptagna i en för hela Göteborgs stad resp Stockholms stad gemensam bokstavsordning.

Göteborgs stad

Stockholms stad


Input: Därefter finns uppgifter om postnummer för fack- och boxadresser vid varje särskild adresspostanstalt.


Input: Till slut följer en förteckning över gatuadresser där alla gator, vägar etc är upptagna i en för hela staden gemensam bokstavsordning.


Input: Genom denna gatuförteckning får man veta inte endast de rätta postnumren utan också namnen på adressorterna.


Input: Det kan ju ibland inträffa att man vet en persons eller ett företags gatuadress i Stockholm resp Göteborg, men är tveksam om den postala adressorten är t ex Stockholm, Johanneshov eller Enskede, Göteborg eller Västra Frölunda.

Stockholm

Göteborg

Stockholm

Johanneshov

Enskede

Göteborg

Västra Frölunda


Input: Bokstavsbeteckningarna för postutdelningsområden i Stockholm, Göteborg och Malmö (Stockholm C, Göteborg H, Malmö S etc) behöver inte användas, när man sätter ut postnumret framför Stockholm, Göteborg resp Malmö.

Stockholm

Göteborg

Malmö

Stockholm C

Göteborg H

Malmö S

Stockholm

Göteborg

Malmö


Input: Postnummer i utlandskorrespondens


Input: När man skriver till ett främmande land som också infört postnummer, bör man ange postnumret på det sätt som är brukligt i det landet.


Input: Några länder har andra regler än vi för placeringen av postnumret, t ex USA och Storbritannien.

USA

Storbritannien


Input: Men de flesta av de europeiska länder, som hittills har börjat med postnummer, vill liksom vi ha numret skrivet till vänster om adressortens namn.


Input: När man skriver till ett sådant land, bör man framför postnumret också sätta ut adresslandets nationalitetsbeteckning för bilar.


Input: Mellan bokstavsbeteckningen och själva numret sätter man ett bindestreck.


Input: När någon i utlandet skriver till Sverige bör han skriva 'S -' framför det svenska postnumret.


Input: På detta sätt kan man förhindra, att en sorteringsmaskin förväxlar en inrikes försändelse med en försändelse till ett annat land.


Input: De nationalitetsbeteckningar som bör användas i förbindelse med postnummer till utlandet är följande: Belgien B Danmark DK Finland SF Frankrike F Italien I Liechtenstein FL Norge N Schweiz CH Västtyskland D Österrike A

Belgien

Danmark

Finland

Frankrike

Italien

Liechtenstein

Norge

Schweiz

Västtyskland

Österrike


Input: Eftersom bilarna i både Väst- och Östtyskland har bokstavsbeteckningen D, går det inte att använda enbart den bokstaven i förbindelse med postnummer till Östtyskland.

Väst-

Östtyskland

Östtyskland


Input: När man skriver dit bör man därför, för att undvika förväxling, sätta 'Dx -' framför postnumret.


Input: Postnummer och masskorsband


Input: Företag som skickar masskorsband kan med hjälp av postnumren lättare anpassa sina sändningar efter de krav som gäller för att man skall få prestationsrabatter.


Input: Regler för hur försändelserna bör vara ordnade vid inlämningen finns i häftet 'Masskorsband', som kan erhållas på postanstalterna.


Input: Översättning från postnummer till adressort m m


Input: Posten tillhandahåller också en förteckning över samtliga postnummer i nummerföljd, där man kan ta reda på till vilken adresspostanstalt varje särskilt nummer hänför sig och dessutom få upplysning om i vilket kommunblock och vilken kommunblocksregion adressorten ligger.


Input: Kunder som har användning för den förteckningen kan vända sig till sin postanstalt.


Input: Alla postanstalter i Sverige, varav ca 1.300 finns på orter utan järnvägsförbindelse, deltar i Postens pakettrafik.

Sverige

Postens


Input: Även lantbrevbärare och postombud tar emot och lämnar ut paket.


Input: Det finns olika sätt att skicka postpaket inom landet.


Input: Fr o m den 1 januari 1971 kan man välja mellan följande: 1 Vanlig befordran 2 Vanlig befordran + utkörning 3 Ilbefordran 4 Ilbefordran + expressutdelning


Input: Paket med vanlig befordran transporteras med postlägenheter som är avsedda för den tyngre och utrymmeskrävande posten.


Input: De behandlas därför inte lika snabbt som brev.


Input: Brevets snabbhet kan man emellertid få om man väljer ilbefordran.


Input: Befordringsavgiften är högre för ilpaket.


Input: Genom utkörning och expressutdelning kan avsändaren mot en tilläggsavgift få ett paket utkört till adressatens bostad, kontor etc på orter, ca 600 till antalet, där utkörning och expressutdelning finns anordnad.


Input: Vanlig befordran - när sändningen inte är mycket brådskande och varan inte tar skada av några dagars transport.


Input: Inlämning


Input: Ingen speciell anteckning behövs på paket och adresskort.


Input: Postbehandlingstid


Input: Paket med vanlig befordran transporteras med de postlägenheter som är avsedda för den tyngre och utrymmeskrävande posten.


Input: Paketadresskortet, som aviserar att paketet finns att hämta på adressatens postanstalt, delas ut till adressaten på tredje vardagen efter inlämningsdagen.


Input: I vissa långväga förbindelser kräver transporten så lång tid - vanliga paket transporteras inte med flyg - att adresskortet kan delas ut först på fjärde eller i undantagsfall på femte vardagen efter inlämningsdagen.


Input: Vanlig befordran + utkörning - när Ni vill befria adressaten från besväret att hämta paketet på posten.


Input: Inlämning


Input: Paket och adresskort skall vara märkta med 'Utkörning' när de lämnas in på posten.


Input: Postbehandlingstid


Input: Både paket och adresskort körs ut till adressatens bostad, kontor etc senast på tredje vardagen efter inlämningdagen.


Input: I vissa långväga förbindelser kräver transporten så lång tid - vanliga paket transporteras inte med flyg - att paketen kan köras ut till adressaten först på fjärde eller i undantagsfall på femte vardagen efter inlämningsdagen.


Input: Utkörning förekommer inte på sön- och helgdagar.


Input: Utkörning kan begäras på paket adresserade till ca 600 tätorter.


Input: Närmaste postanstalt kan ge besked om en viss ort har den här serviceformen.


Input: Uppgift om vilka orter som har utkörning finner Ni också i 'Förteckning över postanstalter i Sverige'.


Input: Den kostar 5 kr och kan rekvireras genom inbetalning eller girering till postgirokonto nr 3-4 , Poststyrelsen, Huvudkassan.

Poststyrelsen


Input: Ilbefordran - när det är angeläget att sändningen kommer fram till adressorten så snabbt som möjligt.


Input: Inlämning


Input: Paket och adresskort skall vara märkta med 'Ilpaket' vid inlämningen.


Input: Postbehandlingstid


Input: Ett ilpaket transporteras till adressorten på snabbast möjliga sätt.


Input: Adresskortet delas ut till adressaten på första vardagen efter inlämningsdagen.


Input: I vissa förbindelser mellan avlägsna orter räcker emellertid inte nattimmarna till för att tåg och flyg skall hinna transportera fram ilpaket till adressorten innan brevbäringsturen påbörjas.


Input: I sådana fall försöker postanstalten på adressorten komma i kontakt med adressaten per telefon för att meddela att ett ilpaket finns att hämta.


Input: Ilbefordran + expressutdelning - när Ni önskar att sändningen dels når adressorten så snabbt som möjligt, dels delas ut till adressaten med särskilt bud snarast möjligt.


Input: Inlämning


Input: Paket och adresskort skall vara märkta med 'Ilpaket' och 'Express' vid inlämningen.


Input: Postbehandlingstid


Input: Samma transporttid som ovan, dvs ilpaketet når i regel fram till adressorten på första vardagen efter inlämningsdagen.


Input: Snarast möjligt efter det att ett ilpaket med expressutdelning har kommit fram till adressorten, delas det ut i adressatens bostad, kontor etc.


Input: På sön- och helgdagar gäller vissa inskränkningar som postanstalterna kan lämna besked om.


Input: Expressutdelning kan begäras på paket adresserade till ca 600 tätorter.


Input: Närmaste postanstalt kan ge besked om en viss ort har den här serviceformen.


Input: Uppgift om vilka orter som har expressutdelning finner Ni också i 'Förteckning över postanstalter i Sverige'.


Input: Den kostar 5 kr och kan rekvireras genom inbetalning eller girering till postgirokonto nr 3-4 , Poststyrelsen, Huvudkassan.

Poststyrelsen


Input: RFSU-laboratoriet informerar

RFSU-laboratoriet


Input: Det första tecknet på en graviditet är som regel utebliven menstruation.


Input: Denna kan dock utebli av andra orsaker, varför det inte är något säkert bevis på att graviditet föreligger.


Input: Andra tecken på graviditet förekommer men kan för kvinnan vara svårtolkade.


Input: Hur fastställes graviditet?


Input: Några veckor efter utebliven menstruation kan graviditet konstateras vid en läkarundersökning.


Input: Blir resultatet tveksamt kan undersökningen kompletteras med analys av ett urinprov.


Input: RFSU-laboratoriet utför sådana undersökningar.

RFSU-laboratoriet


Input: Urinprov kan lämnas utan läkarremiss till laboratoriet, som arbetar under tystnadsplikt.


Input: Varför urinprov?


Input: Under graviditet producerar ägget ett speciellt hormon, som delvis lämnar kroppen genom urinen.


Input: Detta hormon förekommer hos friska kvinnor endast under graviditet.


Input: Genom att påvisa detta ämne i urinen kan graviditet fastställas.


Input: Vid RFSU-laboratoriet användes en snabb s.k. immunologisk metod utarbetad av svenska forskare.

RFSU-laboratoriet


Input: Metoden ger möjligheter att på några timmar och med stor säkerhet fastställa om graviditet föreligger eller inte.


Input: Hur snart?


Input: Det ovan nämnda hormonet uppträder i tillräcklig mängd i urinen först ca 10 dagar efter den dag den uteblivna menstruationen skulle ha börjat.


Input: Före denna tidpunkt är resultatet av en urinundersökning osäkert.


Input: Brukar menstruationerna vara oregelbundna, bör man vänta fyra veckor efter befruktningstillfället, innan prov tas.


Input: Hur tillförlitligt?


Input: Om urinprovet inlämnats enligt angiven tidsmarginal beräknar man att svarets tillförlitlighet är högre än 99 %.


Input: Mindre än 1 % av svaren blir felaktiga, beroende bl.a. på att det vid enstaka graviditeter inte förekommer tillräcklig mängd av det ovan nämnda hormonet vid undersökningstillfället.


Input: Det kan någon gång förekomma att provets utslag är svårt att tyda.


Input: RFSU-laboratoriet kan därför önska utföra en ny undersökning efter några dagar.

RFSU-laboratoriet


Input: En sådan kontrollundersökning utföres kostnadsfritt, förutsatt att första provet inlämnats enligt anvisningarna.


Input: Hur gör jag?


Input: För att RFSU-laboratoriets undersökning skall bli tillförlitlig fordras att Ni ... 1. tidigast 10 dagar efter den uteblivna menstruationens beräknade första dag eller tidigast fyra veckor efter eventuellt befruktningstillfälle tar ... 2. ett prov av Er morgonurin, ca 1/2 dl (= 50 gr), i en väl rengjord flaska (glas eller plast), som etiketteras med Ert namn och som ... 3. inlämnas eller postas till RFSU-laboratoriet tillsammans med en av Er ifylld inlämningsblankett.

RFSU-laboratoriets

RFSU-laboratoriet


Input: Blanketter och namnetiketter erhålles kostnadsfritt när provet lämnas.


Input: De kan också rekvireras från laboratoriet eller hämtas i RFSU-butiker.


Input: Var och när lämnas provet?


Input: Urinprov kan lämnas måndagar - fredagar mellan kl. 8.30 - 18.00 till RFSU-kliniken i Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr. samt mellan kl. 9.30 - 18.00 till RFSU-kliniken i Göteborg, Sociala huset, ingång J.

Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr.

Göteborg, Sociala huset, ingång J


Input: Om provet inlämnas till RFSU-klinikerna före kl. 10.30 kan Ni få svar redan samma dag.


Input: En laboratorieundersökning kostar 20 kronor och betalas när provet lämnas.


Input: Svaret


Input: Resultat av urinundersökningen kan Ni få måndagar - fredagar per tel. 08/680940 mellan kl. 15.30 - 16.30 (juni, juli, augusti kl. 15.00 - 15.45) resp. tel. 031/119840 mellan kl. 14.30 - 15.00. 1. samma dag som provet inlämnats till någon av RFSU-klinikerna före kl 10.30 2. samma dag som laboratoriet i Stockholm resp. Göteborg fått provet per post eller från annat inlämningsställe.

Stockholm

Göteborg


Input: Ni kan personligen eller genom ombud hämta RFSU-laboratoriets svar i Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr. eller Kungsgatan 37, 3 tr. mellan kl. 16.00 - 18.00, resp. i Göteborg, Sociala huset, ingång J, mellan kl. 14.30 - 18.00.

RFSU-laboratoriets

Stockholm, Rosenlundsgatan 13, 3 tr.

Kungsgatan 37, 3 tr.

Göteborg, Sociala huset, ingång J


Input: Ni kan också få det översänt per post i ett förslutet neutralt kuvert.


Input: De som erhållit telefonsvar får obligatoriskt också laboratoriesvaret per post för att eventuella missförstånd skall undvikas.


Input: Ni anger själv på inlämningsblanketten hur Ni önskar besked om resultatet.


Input: När jag fått svaret?


Input: Anger svaret att Ni 'icke är gravid' och urinprovet har inlämnats på grund av utebliven menstruation, bör Ni, om Ni känner Er frisk, kunna invänta nästa menstruationsperiod.


Input: Uppträder inte heller denna menstruation bör läkare konsulteras.


Input: Anger svaret att Ni är 'gravid' bör läkarundersökning ske, då graviditeten kräver viss läkarkontroll av den blivande modern.


Input: Detta kan ske på mödravårdscentral, hos praktiserande gynekolog eller annan läkare i hemorten.


Input: Medtag RFSU-laboratoriets svar.

RFSU-laboratoriets


Input: Innebär graviditeten omedelbara personliga eller sociala problem, står RFSU:s kurator till tjänst med råd.

RFSU:s


Input: Ni som äter p-piller


Input: Har Ni glömt att ta ett eller flera p-piller eller nyligen slutat med sådana och tror att Ni är gravid, tänk på att urinprovet blir tillförlitligt först 4 veckor efter det samlag då befruktning kan ha ägt rum.


Input: Du har chansen att vinna en halv miljon skattefritt


Input: I statens stora lotteri på skatteåterbäringen 1970.


Input: Och du har inte bara en chans att vinna.


Input: lotteriet har nämligen två dragningar.


Input: En i juni då du kan vinna en högsta vinst på 1/4 miljon kronor.


Input: En i november / december 1971 då vinstlistan toppas av rekordvinsten 1/2 miljon.


Input: Vid båda dragningarna dessutom massor av andra vinster, på 100000, 25000, 10000, 5000 kr etc.


Input: Och alla vinsterna är skattefria.


Input: Genom att nu satsa din skatteåterbäring, helt eller delvis (minst 100 kr), får du vara med i båda dragningarna.


Input: Och inom ramen för det stora skattelotteriet deltar du också i ett särskilt 'födelsedagslotteri'.


Input: Läs mer om detta på andra sidan!


Input: Samtidigt får du högsta sparränta plus en skattefri sparpremie.


Input: Din insats i skattelotteriet är samtidigt ett sparande som återgår till dig med rekordränta.


Input: Du har inte bara chansen att vinna skattefria toppvinster utan får dessutom högsta bankränta plus en extra skattefri sparpremie på 5 %.


Input: Om du nu sätter in hela din skatteåterbäring, eller en del av den, på ett premiesparkonto och låter pengarna stå kvar till 1971 års slut.


Input: Innan du tar ut din skatteåterbäring


Input: Tänk på alla de här förmånerna.


Input: Sedan är det för sent.


Input: Det är inte varje dag som du erbjuds att delta i två stora vinstutlottningar och sedan få tillbaka lottpengarna med högsta bankränta plus en extra, skattefri sparpremie.


Input: På nästa sida läser du om hur det går till.


Input: Det är mycket enkelt.


Input: Vilka får vara med?


Input: Förmånerna gäller bara privatpersoner (inte bolag etc) som fått skatteåterbäring.


Input: Samma förmåner gäller även för oskiftade dödsbon.


Input: Gör så här:


Input: Du sätter in hela din skatteåterbäring, eller en del av den, på ett premiesparkonto.


Input: Det kontot kan du öppna på posten och hos affärsbanker, sparbanker och jordbrukskassor.


Input: Men kom bara ihåg att du måste göra insättningen samtidigt som du hämtar ut återbäringen på något av dessa ställen.


Input: Sista insättningsdag är måndagen den 1 februari 1971.


Input: Om du får mindre än 100 kronor eller om du inte får jämnt hundratal kronor tillbaka på skatten får du, om du vill, skjuta till ett belopp som gör att du kommer upp till närmaste hundratal kronor.


Input: Lotteriet.


Input: För att delta i vinstdragningarna måste du ha minst 100 kronor innestående på ditt konto vid respektive dragningstillfälle.


Input: Varje hundralapp ger en andel i lotteriet.


Input: Men ingen får ha mer än 30 andelar.


Input: Högsta bankränta plus sparpremie.


Input: På ditt premiesparkonto får du den högsta inlåningsräntan.


Input: Du får dessutom en skattefri sparpremie på 5 % på det belopp som står inne den 31 december 1971.


Input: Sparpremien räknas på ett belopp på högst 3000 kronor.


Input: Övriga upplysningar


Input: Medlen på premiesparkontot är inte bundna.


Input: Hela beloppet - eller del därav - får tas ut när som helst.


Input: Men - om du gör uttag före utgången av år 1971 och saldot på kontot därigenom kommer att understiga 3000 kronor, går du miste om motsvarande sparpremie.


Input: Antalet andelar i lotteriet minskar också.


Input: Dessutom reduceras bankräntan efter de bestämmelser som gäller för bankkonto med 12 månaders uppsägning (medlen behandlas vid uttag som om de vore uppsagda till återbetalning per 1.1.1972 ).


Input: Om premiesparkontot överlåtes eller pantsättes går rätten till sparpremie och deltagande i lotteriet förlorad.


Input: Ytterligare upplysningar lämnas på närmaste post- och bankkontor.


Input: Spara och vinn på skatten


Input: Förändringar i organisation


Input: Låg- och mellanstadiet


Input: Eleverna får läsa engelska redan från årskurs 3 (tidigare från årskurs 4).


Input: I slöjd blir undervisningen densamma för pojkar och flickor utan indelning i grupper efter kön.


Input: Alla elever får undervisning i såväl textilslöjd som trä- och metallslöjd.


Input: Högstadiet


Input: Engelska blir obligatoriskt hela högstadiet igenom (tidigare var det obligatoriskt t o m årskurs 7, sedan frivilligt).


Input: Musik, teckning och slöjd blir obligatoriska ämnen med samma antal timmar för samtliga.


Input: Musik förekommer i årskurserna 7 och 9, teckning och slöjd i samtliga årskurser.


Input: Eleverna får välja slöjdart varje år, antingen textilslöjd eller trä- och metallslöjd.


Input: Hemkunskap och barnkunskap kommer att ingå obligatoriskt i årskurserna 8 och 9 (tidigare var hemkunskap obligatorisk i årskurs 7 och kunde sedan väljas frivilligt).


Input: Praktisk yrkesorientering (pryo), dvs praktik på en arbetsplats, skall alla elever i årskurs 9 ha under två veckor.


Input: Tidigare förekom pryo i årskurs 8.


Input: Den praktiska yrkesorienteringen förberedes genom särskilda studiebesök under årskurs 8.


Input: Nya tillvalsämnen


Input: På högstadiet skall varje elev välja ett av fyra tillvalsämnen: * språk (franska eller tyska) * ekonomi * teknik * konst


Input: De tre senare har såväl teoretiska som praktiska inslag.


Input: Val av kurs


Input: I engelska, B-språk (franska och tyska) och matematik har eleverna att välja mellan allmän (lättare) och särskild (svårare) kurs.


Input: Tillträde till högre studier


Input: Samtliga tillvalsämnen ger lika behörighet till gymnasiestudier.


Input: Fritt valt arbete


Input: Ett helt nytt inslag i grundskolan blir fritt valt arbete.


Input: Två veckotimmar skall ägnas åt detta under varje år på högstadiet.


Input: Tiden får inte användas till fortsatt undervisning i obligatoriska ämnen eller tillvalsämnen, utan eleverna skall välja aktiviteter efter intresse på andra områden.


Input: Skolstyrelsen i varje kommun bestämmer efter samråd med lärare och elever vilka aktiviteter som skall erbjudas eleverna.


Input: Uppläggningen kommer alltså att växla från kommun till kommun, från skola till skola.


Input: Betyg ges inte i fritt valt arbete.


Input: Gemensamt för alla stadier


Input: I kommuner med finskspråkig befolkning kan skolstyrelsen besluta att finska skall ingå i skolans undervisning för elever som har finska som modersmål.


Input: Högst två veckotimmar får användas för detta ämne under varje årskurs.


Input: På motsvarande sätt kan undervisning i andra minoriteters språk ordnas, om skolstyrelsen så beslutar.


Input: Kristendomskunskap byter namn och kallas religionskunskap.


Input: Orienteringsämnen blir ett sammanfattande begrepp för en del ämnen: på lågstadiet religionskunskap och hembygdskunskap på mellanstadiet religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi och naturkunskap på högstadiet religionskunskap, samhällskunskap, historia, geografi, biologi, fysik och kemi


Input: Undervisningen kan delas upp på varje ämne för sig eller samordnas i lektioner med inslag från två eller flera av dessa ämnen.


Input: Läroplanen anger hur många timmar som ungefärligen skall användas för varje ämne under läsåret.


Input: Betyg ges som tidigare i skalan 1-5 med 5 som högsta betyg.


Input: Antalet betygsättningstillfällen har reducerats, och betyg ges bara efter vårterminen i årskurserna 3, 6 och 7.


Input: Därefter ges betyg varje termin.


Input: I övrigt kommer skolan att på annat sätt informera hemmen om elevernas skolarbete och studieresultat.


Input: Förändringar i ämnesinnehåll


Input: Den nya läroplanen innebär också att ämnesinnehållet i en del ämnen förändras och förnyas.


Input: Här ges några exempel.


Input: I svenska utökas undervisningen i dramatisk framställning och i film- och TV-kunskap.


Input: Det kulturorienterande inslaget blir större.


Input: Man fäster större vikt vid elevernas spontana förmåga att uttrycka sig muntligt och skriftligt.


Input: Innehållet i ämnet matematik förändras och moderniseras, så att undervisningen i större utsträckning utgår från elevernas erfarenheter och föreställningar och grundas på förståelse.


Input: Eleverna kommer alltså att i större utsträckning få arbeta med konkret material.


Input: I ämnet musik förändras såväl innehåll som arbetssätt.


Input: Man skall mer än tidigare knyta an till elevernas spontana musikintresse.


Input: Förstärkning av vissa ämnesinslag


Input: Undervisningen blir utökad i bl a * miljöfrågor * sexual- och samlevnadsfrågor * könsrollsfrågor * internationella frågor och problem * trafik * alkohol, narkotika och tobak


Input: Undervisning i dessa moment ingår i flera av skolans ämnen.


Input: En samordning av undervisningen i dessa ämnen blir därför nödvändig.


Input: Förändringar i skolans inre arbete


Input: En viktig uppgift för skolan är att öka elevernas engagemang och medansvar i skolarbetet.


Input: Eleverna kommer att få ökat medinflytande i planeringen av sitt skolarbete men också vidgat ansvar för det.


Input: Varje skola får vidare ökat pedagogiskt ansvar med större möjligheter att själv planera undervisning och arbetssätt.


Input: Skolarbetet kan därför bli olika upplagt i olika skolor, även om ämnena är desamma.


Input: Skolstyrelserna får ett vidgat ansvar också för vissa pedagogiska frågor.


Input: Arbetsområden eller intresseområden är begrepp som kommer att användas i större utsträckning än tidigare.


Input: Härmed menas stoffenheter, som eleverna kan överblicka och till väsentlig del bearbeta på egen hand.


Input: Undervisningen samlas kring ett tema, som kan beröra ett eller flera ämnen.


Input: 'Att skydda, vårda och förbättra vår miljö' är exempel på ett arbetsområde som berör ämnena naturkunskap, samhällskunskap och geografi.


Input: För ett sådant arbetsområde kan man även tänka sig en samverkan med ämnen som svenska, musik och teckning.


Input: För att göra skoldagen mindre splittrad kan man organisera undervisningen i längre arbetspass än de traditionella 40 minuterna.


Input: Studiearbetet förläggs enligt den nya läroplanen i huvudsak till skolan.


Input: Hemuppgifter blir i stor utsträckning frivilliga för eleverna.


Input: Ökad vikt kommer att läggas vid att individualisera undervisningen men också vid att öva eleverna i samarbete.


Input: I en skola för alla är det inte realistiskt att kräva samma prestationer av alla elever.


Input: Varje elev måste få möjlighet att göra det bästa möjliga av sina förutsättningar.


Input: Samarbetet övas bland annat genom att eleverna får arbeta tillsammans i grupper av varierande storlek.


Input: Skolan får ökade möjligheter att ge specialundervisning.


Input: Det kan ske antingen i specialklass eller genom samordnad specialundervisning.


Input: I sistnämnda fall går eleven i vanlig klass men får vissa timmar hjälp av speciallärare, t ex i klinik.


Input: Specialläraren kan också komma till klassrummet och arbeta tillsammans med läraren i den vanliga klassen.


Input: Skolstyrelse, skolledare och lärare får också ökade möjligheter att inom vissa ramar planera undervisningen så som bäst passar för den enskilda skolan.


Input: I en del ämnen har läraren fler timmar än den enskilde eleven.


Input: Det är inte exakt fastslaget hur denna tid skall användas.


Input: Uppdelning av eleverna i grupper är en möjlighet.


Input: På högstadiet kan två eller flera lärare samverka under en och samma lektion.


Input: Man kan också använda resurserna för medverkan av experter, assistenter eller biträden eller för inköp av särskilda, väl utvecklade läromedel.


Input: Nedan lämnas uppgifter om samhällets stöd, vård och service för barn och ungdom.


Input: Man får också veta vart man ska vända sig.


Input: På nästa sida finns några åldersgränser som gäller för barn och ungdom.


Input: Se också Studier sida 22 och Moderskap sida 15.


Input: Barnavård


Input: Kommunens barnavårdsnämnd ska verka för att barn och ungdomar får en gynnsam utveckling och goda uppväxtförhållanden.

Kommunens barnavårdsnämnd


Input: Detta innebär bl.a. * att ordna daghem, lekskolor, barnkolonier och fritidsverksamhet för barn och ungdom, * att lämna råd och upplysningar om uppfostran till de föräldrar som begär det, * att ordna vård åt fosterbarn, ge råd och hjälp i adoptionsfrågor, * att betala ut barnbidrag och bidragsförskott, * att gripa in och hjälpa om barn och ungdom råkar i nöd, utsätts för vanvård eller kommer på villovägar, * att i vissa fall besluta om övervakning eller att flytta den unge från hemmet, t.ex. till en ungdomsvårdsskola.


Input: Barnavårdsnämndens ansvar för omvårdnaden av barn och av ungdomar varar tills de fyller 20 år (blir myndiga).

Barnavårdsnämndens


Input: Barnavårdsnämndens ledamöter väljs av kommunal- eller stadsfullmäktige.

Barnavårdsnämndens


Input: Nämndens verksamhet grundas på barnavårdslagen.


Input: I större kommuner har barnavårdsnämnden anställd personal som tar emot dem som söker hjälp och råd.


Input: Man vänder sig till barnavårdsnämnden.


Input: Barnavårdscentral


Input: Den förebyggande barnavården sköts av barnavårdscentralen.


Input: Där får barn som inte börjat skolan gratis läkarundersökning, hälsokontroll och viss vaccinering.


Input: Centralens sköterska gör besök i hemmen för hjälp och råd när det gäller skötsel av barn.


Input: Mödrar med spädbarn får i regel kallelse till besök på centralen.


Input: Hälsokontroll av alla fyraåringar håller på att byggas upp.


Input: Se också Moderskap sida 15.


Input: Man vänder sig till barnavårdscentralen.


Input: Barnavårdsman


Input: För varje utomäktenskapligt barn utser barnavårdsnämnden en barnavårdsman.


Input: Ibland utses också barnavårdsman för barn i äktenskap när föräldrarna inte lever tillsammans.


Input: Barnavårdsmannen ska se till att barnets rätt tas tillvara i bl.a. ekonomiska frågor, ge biträde inför domstol och hjälpa föräldrarna med råd och anvisningar.


Input: En ogift blivande mor bör i god tid före förlossningen kontakta en barnavårdsman.


Input: Se också Underhållsbidrag sida 23.


Input: Man vänder sig till barnavårdsnämnden.


Input: Barnbidrag


Input: Varje barn under 16 år får 225 kr i kvartalet som barnbidrag, alltså 900 kr per år.


Input: Bidraget betalas ut till modern eller till den som har vårdnaden av barnet.


Input: Det är skattefritt och tas alltså inte upp i deklarationen.


Input: Barnbidraget betalas fr.o.m. kvartalet efter det då barnet föddes.


Input: Man skickar en anmälan till barnavårdsnämnden.


Input: På BB brukar personalen se till att anmälan blir ifylld och avsänd.


Input: Barnavårdsnämnden svarar för att bidraget betalas ut genom posten.


Input: Förslag har lagts fram om att barnbidraget ska höjas till 1200 kr / år från 1 januari 1971.


Input: Man vänder sig till barnavårdsnämnden.


Input: Barnhem


Input: Det finns olika slags barnhem.


Input: Spädbarnshem för vård av barn under ett år.


Input: Mödrahem för vård av spädbarn tillsammans med mödrar.


Input: Upptagningshem för tillfällig vård av barn t.ex. vid föräldrarnas sjukdom.


Input: Specialhem för barn som behöver vård under längre tid.


Input: Man vänder sig till landstinget eller barnavårdsnämnden.


Input: Barnkolonier


Input: Barnkolonier eller enskilda feriehem kan ge barn upp till 15 år miljöbyte och tillfälle till friluftsliv under tre sommarveckor eller mera.


Input: Några kolonier är avsedda för handikappade eller klena barn.


Input: Resor och vistelse ordnas gratis eller till låg kostnad.


Input: Vissa organisationer ordnar s.k. ungdomsläger, i allmänhet under sommaren.


Input: Man vänder sig till barnavårdsnämnden eller skolan.


Input: Barnpension


Input: Se Pension sida 16.


Input: Barntillsyn


Input: Många kommuner ordnar olika former av barntillsyn.


Input: Till denna räknas:


Input: Barnstugorna, som uppdelas i


Input: Daghem som under hela dagen tar emot barn medan föräldrarna förvärvsarbetar eller studerar.


Input: De är avsedda för barn i åldern 6 månader - 7 år.


Input: Avgiften bestäms av kommunen och beror oftast på hur stor inkomsten är.


Input: Lekskolor som tar emot barn något eller några år före skolåldern, vanligen under 3 timmar per dag.


Input: Avgiften är i regel låg.


Input: Fritidshem som tar emot yngre skolbarn under den skolfria delen av dagen då föräldrarna förvärvsarbetar.


Input: Avgiften beror oftast på hur stor inkomsten är.


Input: Barntillsyn ordnas också genom


Input: Kommunalt organiserade familjedaghem i privatfamiljer som under dagen tar emot barn medan föräldrarna förvärvsarbetar.


Input: Avgiften beror oftast på hur stor inkomsten är.


Input: Man vänder sig till barnavårdsnämnden.


Input: Sjuka barn vars föräldrar förvärvsarbetar kan få tillsyn i hemmet av barnvårdarinnor (barnsamariter).


Input: Sådana finns tills vidare bara på vissa orter men verksamheten är under utbyggnad.


Input: Avgiften beräknas efter inkomst.


Input: Man vänder sig till socialnämnden eller hemhjälpsnämnden.


Input: Psykisk barna- och ungdomsvård


Input: Barn och ungdom med bl.a. psykiska störningar får gratis behandling och rådgivning vid rådgivningscentraler.


Input: Dessa leds av läkare.


Input: Verksamheten sköts av landstingen och de landstingfria städerna Stockholm, Göteborg och Malmö.

Stockholm

Göteborg

Malmö


Input: Man vänder sig till rådgivningscentralen för psykisk barna- och ungdomsvård eller barnavårdsnämnden.


Input: Ungdomsverksamhet


Input: För de ungas fritid har många kommuner en omfattande fritidsverksamhet.


Input: Det kan gälla bl.a. idrottsplatser, badanläggningar, ungdomsgårdar och andra samlingslokaler.


Input: Verksamheten sköts ofta av en ungdomsstyrelse eller fritidsnämnd.


Input: Stat och kommun stöder också ungdoms-, idrotts- och andra organisationer.


Input: Olika samhällsorgan har uppgifter på bostadsområdet.


Input: Efter textavsnitten här nedan står angivet vart man kan vända sig med ansökan eller för upplysningar i frågor som har med bostaden att göra.


Input: Bostadstillägg till barnfamiljer


Input: Omkring 400000 familjer med barn under 16 år har bostadstillägg.


Input: Beloppen är olika beroende på hur många barn man har och på bostadens storlek och beskaffenhet.


Input: Beloppens storlek beror också på inkomsten.


Input: Familjer som tjänar mindre än cirka 17000 kr / år får fullt bostadstillägg.


Input: Om inkomsten är högre än cirka 17000 kr / år minskas tillägget.


Input: Det statliga bostadstillägget består av ett grundbelopp och ett tilläggsbelopp.


Input: Familjer med två barn eller flera kan få båda beloppen.


Input: Grundbeloppet är 60 kr i månaden när det finns ett barn.


Input: Det ökar med 20 kr i månaden för varje barn utöver ett.


Input: Grundbeloppet utgår oberoende av bostadens storlek och utrustning.


Input: Det kan en familj få även om bostaden inte är deras egen.


Input: T.ex. en ogift mor som bor hos sina föräldrar.


Input: Tillägget över grundbeloppet utgår till familjer som har egen bostad och minst två barn.


Input: Tillägget utgår om bostaden har en viss storlek (minst två rum och kök) och viss utrustning (vatten och avlopp i bostaden och för högsta tillägg bad eller duschrum i huset).


Input: Kommunalt bostadstillägg kan en familj få ovanpå det statliga tillägget om den har en bostadskostnad på i regel minst 425 kr per månad.


Input: För att få det kommunala bostadstillägget fordras också att bostaden uppfyller de bestämmelser som gäller för det statliga bostadstillägget.


Input: Kommunerna kan ge bostadstillägg utöver de normer som nämnts här.


Input: Ansökan


Input: Man måste ansöka om bostadstillägg.


Input: Blanketter sänds varje år till alla familjer som får barnbidrag.


Input: Man vänder sig till kommunalnämnden / drätselkammaren.


Input: Bostadstillägg till handikappade


Input: Vissa kommuner ger ett speciellt bostadstillägg till handikappade som bor i invalidbostäder eller i andra lämpligt utrustade bostäder.


Input: Det kallas kommunalt bostadstillägg för handikappade (Kbh).


Input: Man vänder sig till socialnämnden.


Input: Bostadstillägg till pensionärer.


Input: Kommunalt bostadstillägg (Kbt) kan ges till den som har ålders-, förtids- eller änkepension, sjukbidrag eller hustrutillägg


Input: Se Pension (Kommunalt bostadstillägg) sida 16.


Input: Bostadsförmedling


Input: I större kommuner finns vanligen en särskild kommunal bostadsförmedling.


Input: I en del andra kommuner sköts förmedlingen av kommunalnämnden / drätselkammaren eller annat kommunalt organ.


Input: Kommunens förmedling av bostäder är gratis.


Input: Bostadslån


Input: Staten lämnar bostadslån - utöver bankernas långivning - för att bygga eller bygga om bostadshus.


Input: Omkring 90 procent av bostadsbyggandet stöds genom statliga lån.


Input: Det statliga lånet är på mellan 15 och 30 procent av byggkostnaderna inom en viss ekonomisk ram.


Input: För enskilda egnahemsbyggare är det i regel 20 procent.


Input: Det statliga lånet förmedlas av kommunen.


Input: Beslutet fattas av länsbostadsnämnden.


Input: Se också Förbättringslån sida 12 och Invalidbostadsbidrag sida 13.


Input: Man vänder sig till kommunalnämnden / drätselkammaren.


Input: Hyresfrågor


Input: Den nya hyreslagen gäller i hela landet.


Input: Lagens bestämmelser innebär bl.a. följande.


Input: Hyrans storlek får hyresvärd och hyresgäst komma överens om på egen hand, med undantag för de orter där hyresregleringen alltjämt gäller.


Input: I viss utsträckning kan dock de nya statliga hyresnämnderna pröva hyran.


Input: Om den skulle visa sig vara oskälig kan nämnden fastställa den till ett skäligt belopp.


Input: Den som är missnöjd med nämndens beslut kan överklaga det hos domstol.


Input: Hyresgästens rätt att bo kvar i bostaden har stärkts.


Input: Lagen ger också hyresgästen rätt att i vissa fall byta lägenheten även om hyresvärden skulle motsätta sig ett byte.


Input: Hyresvärden har fått ökad skyldighet att underhålla lägenheten.


Input: Hyresregleringen har förlängts t.o.m. 1971 och gäller på 159 orter.


Input: Där kan hyrorna i stort sett inte ändras såvida inte kostnaderna ökar för fastighetsförvaltning, genom ombyggnad eller förbättring.


Input: Lägenheter som har färdigställts efter år 1968 undantas dock från regleringen.


Input: Tvister om hyran på dessa orter prövas av de nya statliga hyresnämnderna.


Input: Man vänder sig till länshyresnämnden.


Input: Sanitär olägenhet


Input: Om man behöver klaga över t.ex. dålig uppvärmning, störande buller etc. vänder man sig till hälsovårdsnämnden.


Input: Prishöjningar gör det dyrare för oss att leva.


Input: Hur mycket dyrare?


Input: Statistiska centralbyrån beräknar varje månad de genomsnittliga prisförändringarna för de varor och tjänster vi konsumerar.

Statistiska centralbyrån


Input: Prisförändringarna uttrycks i konsumentprisindex (KPI).


Input: För att kunna upprätthålla oförändrad standard vill vi ha kompensation för prisstegringarna.


Input: I avtalstider när våra löner skall justeras tas bl a hänsyn till kronans minskade köpkraft.


Input: Då används KPI.


Input: Många andra i samhället än löntagarna är också beroende av att deras levnadsstandard är värdeskyddad.


Input: Omkring en miljon äldre får sina pensioner höjda indirekt genom KPI.


Input: Även underhållsbidrag, bidragsförskott, studiemedel, trafiklivräntor, yrkesskadelivräntor och vissa privata pensionsavtal är värdeskyddade genom anknytning till KPI.


Input: Prisinsamling


Input: KPI kan förenklat beskrivas så här.


Input: Varje månad har vi utgifter för kött, fisk, mjölk, öl, tobak, kläder, möbler, hyra, läkarvård osv.


Input: Eftersom det är en praktisk omöjlighet att mäta priset vid varje försäljningstransaktion måste man nöja sig med ett urval.


Input: Prisinsamlingen har därför begränsats till att gälla priserna i ett urval av varor och butiker.


Input: I mitten av varje månad samlar statistiska centralbyrån in 30000 prisuppgifter från över 2300 butiker.


Input: För en del varor kan priserna samlas in centralt därför att priserna är enhetliga i hela landet, exempelvis sprit, tidningar och läkemedel.


Input: Sedan beräknas den procentuella prisförändringen för varje vara och resultaten vägs tillsammans till en total prisförändring - konsumentprisindex.


Input: Vid den här sammanräkningen tas hänsyn till hur stor del den förbrukade varan har i vår budget.


Input: En femprocentig hyreshöjning märks mer i plånboken än motsvarande höjning på t ex cigarretter.


Input: (Se tabellen på sidan 7).


Input: Kvalitetsförändringar


Input: Konsumentprisindex skall visa prisförändringar på jämförbara varor vid oförändrad kvalitet.


Input: Många varor, särskilt kläder, skor och husgeråd, skiftar ofta modell och då är frågan:


Input: Hur stor del av en prishöjning beror på kvalitetsförbättring?


Input: Om kvalitetsförändringen kan anses motsvara prisförändringen så blir index opåverkat - i annat fall skall åtminstone någon del av prishöjningen beaktas.


Input: För att göra sådana här värderingar måste statistiska centralbyrån ha hjälp av experter.


Input: Här spelar butikspersonalen en viktig roll.


Input: Det finns också en särskild indexnämnd med representanter för staten, arbetsmarknadsparterna och konsumenterna som har inflytande på dessa kvalitetsvärderingar.


Input: Nämnden avgör också frågor om tillämpningen av principerna för KPI, vilka fastställts av riksdagen och Kungl Maj:t.


Input: Fårsteken slopad


Input: Våra köpvanor har förändrats.


Input: Förr ingick bland representantvarorna i KPI varor som fårstek, bruna bönor, rågmjöl, herrtrenchcoat och tvättbräde.


Input: Dessa varor har slopats och i stället håller man ögat på priset för djupfryst kyckling, färdiglagad ärtsoppa, corn flakes, poplinrock och tvättmaskin.


Input: Även varm korv med bröd prisnoteras.


Input: En undersökning har visat att vi sätter i oss korv och bröd för 250 miljoner om året.


Input: Under varje tolvmånadersperiod (december - december) mäts prisutvecklingen på identiska varor.


Input: Vid varje årskifte ändras representantvarornas sammansättning alltefter som konsumtionsriktningen ändras.


Input: KPI är konstruerad som en kedjeindex med årslänkar vilket innebär att man kan jämföra prisutvecklingen år från år.


Input: Användningen


Input: Konsumentprisindex har fått ökad betydelse för varje år.


Input: Som syns i tidningsrubrikerna på föregående sida får förändringar av KPI stor publicitet.


Input: KPI berättar för oss hur mycket dyrare det har blivit att leva.


Input: Som ett litet exempel på hur KPI används har vi räknat ut prisstegringen från januari 1969 till januari 1970.


Input: KPI var för januari 1969 = 218 och för januari 1970 = 228.


Input: Prisstegringen beräknas då som 228: 218 = 1,05 vilket innebär en uppgång med 5/100 det vill säga med 5 procent.


Input: Kvoten 1,05 innebär att köpkraften hos en krona i januari 1969 motsvaras av köpkraften hos en krona och fem öre ett år senare.


Input: För den som vill veta mer om konsumentprisindex har statistiska centralbyrån givit ut en broschyr, vilken kan köpas i bokhandeln eller rekvireras från Allmänna Förlaget, Fack, 10320 Stockholm 16.

Allmänna Förlaget, Fack, 10320 Stockholm 16


Input: Pris ca 2 kr exkl moms.


Input: 1 januari 1972 inleds myntreformen.


Input: En ny lag om rikets mynt träder i kraft.


Input: Femöringen blir mindre.


Input: Vi får också nya femkronorsmynt.


Input: Dessa ska bli vanliga mynt.


Input: De ska till exempel kunna användas i automaterna på samma sätt som enkronan.


Input: Under en övergångsperiod på ett halvår gäller både den gamla och nya femöringen.


Input: 1 juli 1972 slopas alla ett- och tvåöringar och den gamla femöringen.


Input: Ett- och tvåöringen och gamla femöringen blir då ogiltiga.


Input: Våra vanliga mynt kommer att se ut så här:


Input: De gamla två- och femkronorsmynten blir inte ogiltiga, men de finns bara i mycket litet antal.


Input: Femkronorssedeln finns kvar.


Input: Den och alla andra sedlar gäller som förut.


Input: En limpa för 2:57


Input: Hur kan detta vara möjligt när det varken finns ettöringar eller tvåöringar?


Input: Jo, det går.


Input: Efter den 1 juli 1972 gäller nämligen en lag om avrundning.


Input: Den säger i princip följande:


Input: Belopp som slutar på 1 eller 2 öre ska avrundas nedåt till närmaste tiotal.


Input: Belopp som slutar på 3 eller 4 öre ska avrundas uppåt till närmaste femtal.


Input: Slutar beloppet på 6 eller 7 öre ska det avrundas nedåt till närmaste femtal.


Input: Och slutar det på 8 eller 9 öre ska det avrundas uppåt till närmaste tiotal.


Input: Den här teckningen visar hur avrundningen görs:


Input: Men det är endast slutsumman på kassakvittot som ska avrundas.


Input: Inte de enskilda varupriserna.


Input: Limpan som har kostat 2:57 kan göra det också i fortsättningen.


Input: Och fortfarande kan bensin säljas för 98 öre litern.


Input: Exempel:


Input: Om du tankar 22 liter bensin för 98 öre litern kostar detta 21:56.


Input: Då avrundas slutsumman nedåt till 21:55.


Input: Tankar du 23 liter blir det 22:54 som avrundas uppåt till 22:55.


Input: Testa dig själv:


Input: Om du köper en halv liter mjölk för 0:78, en limpa för 2:57 och ett halvt kilo margarin för 2:87 gör detta sammanlagt 6:22.


Input: Hur mycket skall du betala?


Input: Men om margarinet gick på 2:88 och slutsumman blev 6:23.


Input: Hur mycket skulle du få betala då?


Input: (De rätta lösningarna hittar du längst ner.)


Input: Ingen förlorar på myntreformen.


Input: Men mycket blir enklare.


Input: Eftersom endast slutsummorna avrundas rör det sig bara om ett eller två öre vid varje inköp.


Input: Och det hela är uträknat så att det jämnar ut sig i längden för alla parter.


Input: Fördelen är att vi får färre mynt att hålla reda på.


Input: Handel och konsumenter slipper att räkna och hantera en mängd småmynt.


Input: Köerna vid kassorna blir mindre.


Input: Det har också visat sig att ett- och tvåöringarna för det mesta bara går i ena riktningen.


Input: Handeln ger tillbaka med dem.


Input: Och köparna betalar sällan med dem.


Input: Statens pris- och kartellnämnd övervakar.

Statens pris- och kartellnämnd


Input: Det är riksdagens avsikt att myntreformen inte ska leda till prisändringar.


Input: Därför gäller avrundningen endast då slutsumman ska betalas.


Input: Detta är särskilt viktigt med tanke på många varor som väger tungt i hushållens budget.


Input: Till exempel smör, bröd, kött, mjölk måste fortfarande kunna ha styckepriser som inte slutar med fem eller noll öre.


Input: Inte heller ska sådant som literpriserna på bensin eller markeringsavgiften för telefonsamtal ändras därför att ett- och tvåöringarna försvinner.


Input: Statens pris- och kartellnämnd följer prisutvecklingen noga.

Statens pris- och kartellnämnd


Input: Man kommer särskilt att uppmärksamma tendenser mot ökad prissättning i femöressteg.


Input: (De rätta lösningarna är 6:20 resp. 6:25.)


Input: Mer än en halv miljon fritidsbåtar är i rörelse under den svenska sommaren.


Input: Finns det flytvästar på alla barn ombord?


Input: Barn i båt måste ha flytväst.


Input: Detta börjar gå in i medvetandet.


Input: Det är en billig form av trygghet.


Input: Även vuxna borde i större utsträckning använda flytväst.


Input: Simkunnighet är självklart bra men förslår inte långt i de kyliga svenska vattnen.


Input: En frusen eller medvetslös person kan inte simma.


Input: 134 personer drunknade 1969 genom olyckor med småbåtar.


Input: Av dem var tre barn.


Input: Det är en elementär regel att den som har fritidsbåt också ska ha flytvästar i sådant antal att det räcker även för extra-passagerare.


Input: Under färd skall flytvästen vara på.


Input: Det syndas utan tvekan ofta mot den regeln vid tillfälliga turer med bekanta.


Input: Små barn som uppehåller sig på bryggan eller leker vid stranden bör för övrigt också bära flytväst - även om leken sker under uppsikt av en vuxen.


Input: På bryggan måste all lek vara förbjuden.


Input: Krav på flytväst med VDN Fakta


Input: Den är flytriktig.


Input: En person med västen på flyter i bakåtlutat läge med mun och näsa betryggande över vattenytan.


Input: Den har tillräcklig bärförmåga.


Input: En person i angiven viktklass hålls flytande.


Input: Hållfastheten skall deklareras.


Input: Västen skall tåla en åverkan utan att bärförmågan förloras.


Input: Den har skötselanvisningar.


Input: Att tänka på


Input: Den som väljer flytväst bör se till att den inte känns irriterande.


Input: Det går inte att köpa alltför stora västar till barnen 'för att ha och växa i'.


Input: Då uppfylls inte det första kravet på välbalanserat flytläge.


Input: De flesta flytvästar i handeln är orangefärgade.


Input: Det gör att de syns bra.


Input: Reflexband är en fördel, likaså en visselpipa för att kalla på hjälp.


Input: Bland de flytvästar för barn som presenteras i översikten finns det ingen vars flytförmåga enligt deklarationen i VDN Fakta påverkas av tvättmedel, olja, slag eller röta.


Input: Kolla detta


Input: Stämmer västens storlek och barnets vikt?


Input: Är barnet och västen 'bekanta'?


Input: Man kan vänja sig vid flytväst vid lek i vatten.


Input: Provbada med flytvästen då och då och se att den fungerar som den ska.


Input: Är alla band, linor och spännen hela?


Input: Förvaras västen på riktigt sätt?


Input: Den ska torka innan den läggs undan.


Input: Läs skötselanvisningen.


Input: Vad kostar flytvästen?


Input: Flytvästar med VDN Fakta för de minsta barnen kostar mellan drygt 30 kronor och nära 60 kronor.


Input: I uppställningen på sid. 27 kan du se vilka märken som finns på marknaden och deras cirkapriser som uppgivits för Spk i maj 1970.


Input: Det har inte gjorts någon undersökning av hur ofta cirkapriserna underskrids eller överskrids.


Input: En tillverkare, Ab Elof Malmberg, har gått ifrån cirkaprisrekommendationer till återförsäljarna.


Input: Här anges de priser som tas av Domus i Stockholm.

Domus

Stockholm


Input: Du kan se av uppställningen vilket material västen är gjord av och om reflexer ingår.


Input: Motsvaras de stora prisskillnaderna av en lika stor skillnad i kvalitet?


Input: I fråga om flytvästar finns det ingen objektiv undersökning som visar detta.


Input: En objektiv instans, VDN, ser emellertid till att västar med VDN Fakta fyller sin funktion.

VDN


Input: Vilken som väljs är alltså en avvägning mellan tycke och ekonomi.


Input: Västar för barn i viktklass 20-30 kg kostar mellan ca 35 och 65 kronor.


Input: På västar avsedda för barn mellan 30 och 50 kg kan det skilja en hel femtilapp i pris!


Input: Material


Input: Cellplast är ett flytmaterial med 'slutna celler'.


Input: Den har egen flytförmåga som inte påverkas av till exempel stickskador.


Input: Skumplast har 'öppna celler' och användes inte som flytmaterial utan som inlägg i luftfyllda plastfoliekuddar för att ge dem ändamålsenlig form.


Input: Det går knappast att göra en cellplast så mjuk och smidig som luftkudde med inlagd skumplast.


Input: Så det är ett vettigt alternativ för den som tycker att cellplasten känns irriterande styv.


Input: Uppblåsbara västar finns enbart för vuxna och ett litet barn kan inte heller själv blåsa upp den i vattnet.


Input: Fördelen är annars en ganska smidig väst som tar liten plats.


Input: Den genomsnittliga livslängden i Sverige är 71 år.

Sverige


Input: Det är sannolikt att var femte svensk, lågt räknat, under den tiden skadas i trafiken.


Input: Om man förutsätter att var och en av oss har nära beröring med tio andra personer är det 90 procent sannolikhet att vi under vår livstid får indirekt kontakt med en trafikolycksskada.


Input: De flesta trafikolyckorna orsakas inte av några särskilda 'olycksfåglar'.


Input: Det är tvärtom så att trafikmiljön ställer för stora krav på alla trafikanter.


Input: Vardagstrafikanter svarar för majoriteten trafikolyckor, och de inträffar i situationer där trafiksystemets fordringar är större än trafikantens förmåga.


Input: Bilar kan byggas mer eller mindre säkra.


Input: Men bilindustrins främsta intresse är att få bilarna sålda.


Input: Säkerheten anses ofta som ett dåligt försäljningsargument.


Input: Därför lägger man större vikt vid andra egenskaper hos bilen.


Input: Undan för undan skärper samhället minimikraven på bilsäkerheten.


Input: Men även de bilar som blir godkända har stora brister.


Input: Fakta om fordon


Input: Bilköpet är en stor utgift för hushållet.


Input: Bilköparen har rätt att veta vad han / hon lägger ner pengar på.


Input: Den statliga konsumentutredningen skall bl a jämföra olika bilmärken med varandra.


Input: En del bilmodeller kommer att visa sig bättre än andra från säkerhetssynpunkt.


Input: Men konsumenten bör också kunna få besked om vilka grundläggande brister alla bilar har - även de som är relativt säkrare än andra.


Input: Sverige - bilsamhället

Sverige


Input: På 20 år blev Sverige ett bilsamhälle.

Sverige


Input: En kvarts miljon personbilar 1950, två miljoner fler idag.


Input: Tätorterna växer.


Input: Avstånden växer mellan bostad och arbete, mellan bostad och fritidsmål.


Input: Fler vill använda bil.


Input: Fler köper bil.


Input: När bilismen växer minskar underlaget för den kollektiva trafiken.


Input: Den kollektiva trafikservicen försämras.


Input: Fler måste använda bil.


Input: Fler köper bil.


Input: Varannan köper bil


Input: Många är idag beroende av bilen.


Input: För sitt arbete, för sin fritid.


Input: Bilen betyder ökad frihet, större bekvämlighet, bättre möjligheter att resa


Input: 1950 gjordes persontransporter till 33 procent med bil.


Input: Idag är siffran 85 procent.


Input: Men trafikmiljön har inte förbättrats i samma takt som bilismen har ökat.


Input: Och hälften av landets hushåll saknar bil.


Input: Visserligen säger statistiken att vi idag har en bil på var fjärde invånare och om femton år en bil på varannan invånare (dvs 4,5 miljoner bilar, dubbelt så många som nu).


Input: Men även i framtiden kommer många att stå utanför bilsamhället, liksom idag.


Input: Bilägandet är nu vanligare i högre inkomstgrupper än i lägre.


Input: Fyra miljoner trängs


Input: Varje morgon åker tre miljoner människor nästan samtidigt till sina arbeten.


Input: På samma gång skall en miljon barn till skolan.


Input: Hälften av alla bilresor görs till och från arbetet.


Input: Olyckor på väg till eller från arbete räknas från försäkringssynpunkt som olycksfall i arbetet.


Input: Var fjärde som dödas i arbetet har i verkligheten gjort det i trafiken - på väg dit eller hem.


Input: De här trafikolyckorna kan minskas om


Input: Arbetsplatser och bostäder läggs närmare varandra.


Input: Tiderna förskjuts så att färre människor samtidigt är ute i trafiken.


Input: Fler resor görs kollektivt.


Input: 541 bilförare och passagerare dödades förra året i trafiken (preliminär statistik).


Input: Antalet skadade var ca 14000.


Input: Till detta kommer de dödade och skadade som inte själva åkte bil - fotgängare och cyklister.


Input: Man kan öka säkerheten genom att ändra på miljön.


Input: Bilolyckorna kostar oss varje år enligt vissa beräkningar mellan fem och tio miljarder kronor i bl a sjukvård, produktionsbortfall och materiella skador.


Input: För stora krav


Input: I trafiksystemet använder bilister, cyklister och fotgängare ofta samma utrymme.


Input: Trafikmiljön är fylld av inslag som tar bilistens uppmärksamhet från själva körningen - bilar, stolpar, trafikskyltar, andra trafikslag, reklamskyltar.


Input: En komplicerad trafikmiljö ställer för stora krav på trafikanten och minskar säkerheten.


Input: Varje trafiksystem har sina regler.


Input: Ju sämre trafikmiljö, desto fler regler.


Input: Ju fler trafikregler, desto större krav på trafikanten och desto fler regelbrott.


Input: När trafiken flyter jämnt i en förenklad och överskådlig trafikmiljö som anpassats till människans förutsättningar så minskar behovet av regler och säkerheten ökar.


Input: Hur vill du ha det?


Input: Vilka egenskaper hos bilen värderar du mest - snabb acceleration, bekväm inredning, hög säkerhet, liten bränsleförbrukning eller lågt pris?


Input: Vems fakta litar du på när du köper bil - motororganisationens, dina bekantas, bilindustrins, motorjournalisternas, försäljarens?


Input: Vilka resmöjligheter har du när du skall till och från jobbet / skolan?


Input: Vad gör kommunen?


Input: Vad gör skolan / företaget?


Input: Är det en säkerhetsfråga som fackföreningen / elevrådet bör ta upp?


Input: Eller skyddsombudet på arbetsplatsen?


Input: Har du förslag på förbättringar i din trafikmiljö som skulle göra den enklare, överskådligare och därmed säkrare?


Input: Ge gott utrymme åt cyklister och mopedister!


Input: Har du ratten till vänster i bilen kan det ibland vara svårt för dig att bedöma avståndet till en cyklist eller mopedist.


Input: Ge ordentligt vinglingsutrymme när du kör om!


Input: De här reglerna för cyklister är också bra att känna till.


Input: Man måste köra på cykelbana om sådan finns.


Input: Man får aldrig köra på motorväg eller motortrafikled.


Input: Ska man svänga till vänster på en väg eller gata med fordonstrafik i båda riktningarna, ska man ligga strax till höger om vägens mitt oavsett om det finns ett eller flera körfält i färdriktningen.


Input: Efter svängen ska man åter hålla till höger.


Input: Cyklist som ska svänga till vänster vid korsning och vill vara särskilt försiktig kör rakt fram över korsningen och håller därvid till höger, stannar och leder cykeln över den korsande gatan eller vägen.


Input: Cykelreglerna gäller också för mopedister.


Input: Se upp för cyklister och mopedister som kan komma in på körbanan!


Input: Kan du skillnaden mellan motorväg och motortrafikled?


Input: Motorväg liksom motortrafikled är avsedd för snabb trafik.


Input: Motortrafikleden behöver dock till skillnad mot motorvägen inte ha åtskilda körbanor för de båda trafikriktningarna.


Input: På en motortrafikled kan du alltså möta andra motorfordon på samma körbana.


Input: Både motorvägar och motortrafikleder är förbjudna för gående, cyklister och mopedister.


Input: Man får inte heller köra med traktor, motorredskap eller hästfordon.


Input: Det är också förbjudet att stanna (annat än på parkerings- eller rastplats), vända eller backa på sådana vägar.


Input: När du byter körfält på motorväg eller motortrafikled - kontrollera noga trafiken bakom.


Input: Ligg inte kvar i vänstra körfältet längre än du behöver för omkörningen.


Input: Kör aldrig om till höger!


Input: Vid påfart måste du lämna företräde åt trafiken som är inne på motorvägen eller motortrafikleden.


Input: Anpassa din hastighet så att du smidigt glider in i den trafiken.


Input: Vid avfart - ge tecken i god tid och håll väl ut till höger.


Input: Vad vet du om vägmarkeringar?


Input: Vanlig mittlinje består av korta streck med långa mellanrum.


Input: Kantlinjer kan vara streckade eller heldragna.


Input: Kör du på annan väg än motorväg får du tillfälligt köra över heldragen kantlinje för att underlätta omkörning för andra förare.


Input: Du får dock inte köra över sådan heldragen linje som markerar gräns mellan körbanan och cykel- eller gångbana.


Input: Heldragna vita linjer i vägbanans mitt är spärrlinjer.


Input: Det är förbjudet att köra med något hjul till vänster om spärrlinje utom när det finns en streckad vit linje till höger om den.


Input: En del smalare vägar har varningslinjer (långa streck och korta mellanrum).


Input: En sådan varningslinje anger att sikten kan vara begränsad i den ena eller båda färdriktningarna.


Input: Om du inte bryter mot förbuden mot omkörning och om det kan ske utan fara får du överskrida en varningslinje vid möte med gående och då du kör om gående, cyklist eller fordon som går långsamt eller står stilla.


Input: Mittlinje kan också användas för uppdelning i två eller flera körfält för färd i samma riktning.


Input: Övergår sådan linje exempelvis före korsning till heldragen linje - särskild körfältsmarkering - får du inte byta körfält eller köra så att din bil överskrider den markeringen.


Input: Kolla dig själv ... och bilen höst och vår.


Input: Synen kan på kort tid försämras så att du bör skaffa glasögon eller byta till nya.


Input: Särskilt mörkerkörning ställer höga krav på synen.


Input: Börja inte en långresa efter en krävande arbetsdag.


Input: Du kan somna vid ratten.


Input: Har du god kondition är du en bättre bilförare.


Input: Men känner du dig trött - ta en paus på en parkerings- eller rastplats.


Input: Sov en stund eller rör på dig i friska luften.


Input: Kör aldrig med sprit i kroppen - även en enda mellanöl ger påverkan.


Input: En del läkemedel kan ha samma effekt som alkohol.


Input: 'Dagen efter' kan alkoholen dröja kvar länge - kroppen förbränner endast ca 2 cl sprit i timmen.


Input: Förutom kontrollbesiktningen och den kontroll bilfabrikanterna rekommenderar - kolla dessa punkter: bromsarna framvagnen däcken strålkastarna avgassystemet stötdämparna


Input: Vem får rösta?


Input: Röstberättigad är svensk medborgare som * är född 1950 eller tidigare, * ej är omyndigförklarad, och * är upptagen i röstlängd.


Input: En av nyheterna i årets val är att rösträttsåldern sänkts med ett år.


Input: Den som fyller 20 år senast den 31 december 1970 har alltså rösträtt.


Input: Röstkort


Input: Alla som är upptagna i röstlängd får ett röstkort per post omkring den 17 augusti.


Input: Om du behöver det tidigare, eller inte fått det före den 1 september, kan du beställa det hos Lokala skattemyndigheten för det område där du är mantalskriven för år 1970.


Input: Röstkortet bör tas med vid röstning i vallokal och måste tas med vid röstning på postanstalt, hos utlandsmyndighet och på fartyg.


Input: På röstkortet står det i vilken vallokal du ska rösta och under vilken tid den är öppen på valdagen.


Input: En nyhet är att det obligatoriska uppehållet kl 11.00 - 13.00 är slopat.


Input: De flesta vallokaler är därför öppna kl 08.00 - 21.00.


Input: Vem kan väljas?


Input: Var och en som är upptagen i röstlängd som röstberättigad och myndig dvs har fyllt 20 år senast den 20 september, kan väljas till riksdagsman, landstingsman eller kommunfullmäktig.


Input: Man kan nu utse en person till riksdagsman, oberoende av var i landet han eller hon bor.


Input: Det s k bostadsbandet har slopats vid val till riksdagen.


Input: För kandidater till landsting och kommunfullmäktige gäller fortfarande bostadsbandet.


Input: Den som blir vald måste således vara bosatt inom landstingsområdet resp kommunen.


Input: Var finns valsedlar?


Input: Skaffa för säkerhets skull valsedlar för ditt parti i förväg.


Input: Ofta delar partierna ut valsedlar i brevlådan.


Input: I annat fall finns de hos partiernas expeditioner / valbyråer.


Input: I allmänhet finns de också vid vallokalerna.


Input: Dessutom finns det valsedelsblanketter utan partibeteckning och namn på alla ställen där man kan rösta.


Input: På dem skriver man själv partibeteckning och eventuella kandidatnamn.


Input: En nyhet är att det räcker med bara partibeteckning.


Input: Valsedlarna måste ha: * partibeteckning * standardiserat format * färg som anger till vilket val de gäller


Input: Valsedlarna bör ha * namn på en eller flera kandidater * valkretsbeteckning * uppgift om till vilket val de gäller (riksdag, landsting eller kommunfullmäktige)


Input: Liksom tidigare kan man stryka namn på valsedel.


Input: Valsedlarna blir ogiltiga * om de har kännetecken som satts dit i uppenbar avsikt att märka dem (gäller även valkuverten) * om de saknar partibeteckning eller har mer än en partibeteckning * om mer än en valsedel finns i samma kuvert.


Input: Om man av misstag lagt i 2-3 valsedlar med samma partibeteckning i ett kuvert får dock partiet en röst, men namnen på kandidaterna gäller inte.


Input: Röstning i vallokalen den 20 september


Input: Själva röstningen går i stort sett till som tidigare med den skillnaden att det gäller tre val * * I Göteborg, Malmö och på Gotland, där kommunerna själva fullgör landstingens uppgifter, har man två val - inte landstingsval. samtidigt.


Input: Vallokal och valtider står angivet på röstsedeln.


Input: (När det gäller röstning genom make / maka eller bud se sid. 10-11 .)


Input: Valskjutsar


Input: För väljare som har svårt att komma till vallokalen ordnar vissa kommuner valskjutsar.


Input: Din kommun ger närmare upplysningar.


Input: Även partierna brukar ordna med valskjutsar.


Input: Innan du går hemifrån - kontrollera på röstkortet vallokalens adress (den kan vara ny i år) och när vallokalen är öppen.


Input: Ta också med ditt röstkort - även om det inte är ett krav för att få rösta.


Input: Om du fått valsedlar från ditt parti - tag med dem.


Input: Om du inte har med dig valsedlar finns de i allmänhet vid vallokalen.


Input: Du ska ha 3 valsedlar - en gul (riksdagsval), en blå (landstingsval) och en vit (kommunfullmäktigeval).


Input: Inne i vallokalen får du 3 likadana kuvert - ett för varje valsedel.


Input: Gå bakom en skärm.


Input: Lägg en ovikt valsedel i varje kuvert.


Input: Kuverten bör klistras igen.


Input: Gå sedan fram till valbordet och lämna ditt röstkort om du har det med dig.


Input: Där antecknar man i röstlängden att du röstat, tar emot dina valkuvert och lägger dem i de olika valurnorna.


Input: Nu har du gjort ditt.


Input: Sen väntar valvakan och resultaten.


Input: Europas äldsta författning moderniseras

Europas


Input: Vår författning - dvs de grundlagar som gäller för riksdagens och regeringens arbete - är Europas äldsta.

Europas


Input: Regeringsformen är från 1809 och riksdagsordningen från 1866.


Input: Vårt land är en parlamentarisk demokrati.


Input: Med demokrati menas att medborgarna utser riksdagen i allmänna och fria val.


Input: Med parlamentarism menas att regeringen är beroende av riksdagens förtroende.


Input: Det är alltså riksdagen - och ytterst väljarna - som har det avgörande inflytandet på regeringens sammansättning och politik.


Input: Demokrati i form av allmän rösträtt har funnits inskriven i grundlagen sedan början av 1900-talet.


Input: Parlamentarism har däremot inte varit bestämd i lagen, men har i praktiken tillämpats sedan 1917.


Input: I början av 1950-talet aktualiserades frågan om en grundlagsreform.


Input: Efter omfattande utredningar och överläggningar mellan de fyra stora riksdagspartierna beslutade riksdagen om vissa delreformer som ska träda i kraft den 1 januari 1971.


Input: De innebär att * tvåkammarriksdagen ersätts med en enkammarriksdag med 350 ledamöter, * ett nytt valsystem med direkta val till hela riksdagen och 3-åriga mandatperioder införs. Valsystemet tillämpas redan vid höstens val, * parlamentarismen skrivs delvis in i grundlagen, * val till riksdag, landsting och kommunfullmäktige sker samtidigt.


Input: Parlamentarismen kommer till uttryck bl a på följande sätt:


Input: Riksdagen får rätt att besluta om misstroendeförklaring mot regeringen eller mot ett enskilt statsråd.


Input: Ett sådant förslag ska tas upp till behandling om minst 10 % av riksdagens ledamöter begär det.


Input: För beslut om misstroendeförklaring krävs minst 176 röster, dvs mer än hälften av riksdagens ledamöter.


Input: Misstroendeförklaringen innebär att det berörda statsrådet måste avgå.


Input: Om det gäller statsministern, avgår hela regeringen, eller utlyses nyval inom en vecka.


Input: Riksdagen ska upplösas och nyval anordnas när statsministern begär det.


Input: Regeringsledamöter utses och avskedas i praktiken av statsministern, även om konungen formellt fattar besluten.


Input: Bostadsbandet vid val till riksdagen har slopats, vilket betyder att man kan bli vald i en annan valkrets än den man bor i.


Input: Vid landstings- och kommunval finns dock bostadsbandet kvar.


Input: Rösträttsåldern sänks.


Input: Man får nu rösträtt det år man fyller 20 år.


Input: Valbarhetsåldern sänks och blir lika med myndighetsåldern.


Input: Man är valbar om man fyller 20 år senast på valdagen.


Input: Grundlagberedningen fortsätter sitt arbete.


Input: Den ska bl a utreda riksdagens arbetsformer och statschefens ställning i en modern demokrati.


Input: Den nya enkammarriksdagen kommer att inrymmas i detta hus vid Sergels torg i Stockholm.

Sergels torg

Stockholm


Input: Det behöver byggas många lägenheter under den närmaste 15-årsperioden.


Input: I regionplaneförslaget räknar man så här:


Input: Vi har idag i Storstockholm 620000 lägenheter.

Storstockholm


Input: Men människorna vill ha mera bostäder.


Input: Det är mest ensamstående unga och gamla som vill skaffa sig egna lägenheter, men också andra vill ha bättre utrymme.


Input: Även om det inte skulle bli någon nettoinflyttning utan befolkningen bara skulle öka genom födelseöverskott, behövs därför 135000 nya lägenheter under 15-årsperioden.


Input: Till detta kommer ersättning för 7000 gamla lägenheter per år som tjänat ut som bostäder.


Input: Det blir sammanlagt 240000 nya lägenheter.


Input: Om befolkningen också skulle öka genom fortsatt inflyttning, så att den totala folkökningen blir en halv miljon människor - och detta måste man vara beredd på - behövs ytterligare 130000 lägenheter.


Input: Det är därför regionplaneförslaget visar hur man skall bereda plats för 25000 nya lägenheter per år.


Input: Hur många är vi då?


Input: Idag bor nära en och en halv miljon människor i de 29 kommuner (inklusive Stockholm) som finns i Stockholms län.

Stockholm

Stockholms län


Input: Detta område är geografiskt detsamma som regionplaneområdet (och landstingsområdet).


Input: Det sträcker sig nästan 20 mil från norr till söder och 10 mil från öster till väster.


Input: Ytan är ungefär dubbelt så stor som Gotlands.

Gotlands


Input: Befolkningen fortsätter att öka.


Input: Vad beror ökningen på?


Input: Det är flera människor som flyttar hit från andra delar av landet än som flyttar härifrån.


Input: Det föds flera barn än det antal människor som avlider.


Input: Många invandrare fortsätter att söka sig hit från utlandet.


Input: Regionplanen grundar sig på ett antagande om att befolkningen kommer att öka med 1,9 % varje år.


Input: Med den ökningstakten skulle vi bli i runt tal 1950000 människor år 1985.


Input: Den här antagna ökningen ligger mellan de lägsta och högsta siffrorna i de prognoser som finns.


Input: Antagandet är inte något uttryck för politikernas önskan om ett visst befolkningstal.


Input: Det är valt för att medge en tillräcklig planeringsberedskap, så att det vid den tidpunkt då det behövs finns lämplig mark för bostäder, sjukhus, skolor, trafikleder.


Input: Fotnot


Input: Tillväxtens storlek och sammansättning kan ändra sig mycket från år till år.


Input: I genomsnitt för åren 1956-1965 var befolkningsökningen drygt 20000 invånare per år.


Input: Ungefär 40 procent var födelseöverskott, 45 procent var inflyttningsöverskott från övriga landet och 15 procent från utlandet.


Input: År 1970 var ökningen 24500 invånare.


Input: I runda tal utgjordes 33 procent av födelseöverskott, knappt 25 procent flyttade in från andra delar av Sverige och resten, drygt 40 procent, var invandrare utrikes ifrån.


Input: Man bör akta sig för att dra långtgående slutsatser av förändringar under en kort period.


Input: Så här föreslås lägenheterna bli fördelade


Input: Se på kartan: varje ljusröd kvadrat innebär 1000 lägenheter idag, varje mörkröd kvadrat ett nytillskott av 1000 lägenheter till 1985.


Input: En del kommer till i stora utbyggnadsområden som Järva eller Norra Botkyrka, det mesta byggs i mindre områden i olika delar av Storstockholm.

Järva

Norra Botkyrka

Storstockholm


Input: Under den första 5-årsperioden är bostadsbyggandet mer eller mindre låst på grund av redan fattade beslut eller färdiga planer.


Input: I vissa fall anses utbyggnaden låst ända fram till 1985, bl a för norra Järvafältet.

norra Järvafältet


Input: I Stockholms innerstad beräknas bostadsbeståndet minska med ca 14000 lägenheter.

Stockholms innerstad


Input: Många smålägenheter försvinner och större kommer istället.


Input: I nya stadskärnor och bland bostadsområden finns plats för 225000 nya arbeten


Input: Även om befolkningen inte skulle öka behöver man bygga många nya arbetslokaler för att ersätta trånga och otidsenliga arbetsplatser.


Input: Dessutom växer antalet arbetande.


Input: År 1970 hade ungefär 700000 förvärvsarbete i vår region.


Input: På kartan redovisas befintliga arbetsplatser med ljusblå kvadrater.


Input: Antalet förvärvsarbetande väntas växa med 225000 till 1985, om befolkningen ökar så som antagits.


Input: De mörkare blå kvadraterna visar var de nya arbetsplatserna föreslås ligga - och de blå prickarna vilka som faller bort under de här 15 åren.


Input: Varje kvadrat och prick motsvarar 1000 arbetsplatser.


Input: Antalet sysselsatta i Stockholms innerstad, den stora blå stapeln mitt i kartan, skall enligt förslaget hållas oförändrat vid omkring 290000 under 15-årsperioden.

Stockholms innerstad


Input: Nya arbetsplatsområden, längre från city, planeras främst vid Järva och i Huddinge, där nya stadskärnor bildas.

Järva

Huddinge


Input: Södra Järvafältet anges i regionplanen med 30000 arbetsplatser till 1985, Norra Järvafältet (Hansta regioncentrum, Veddesta, del av Sollentuna) med 32500 arbetsplatser och Västra Huddinge (Flemingsberg och Kolartorp) med 27000 arbetsplatser.

Södra Järvafältet

Norra Järvafältet

Hansta regioncentrum

Veddesta

Västra Huddinge

Flemingsberg

Kolartorp