Input: Under samma tid tänks bl a Ullnaområdet öka med 9000, Märsta industriområde (inklusive Arlanda) med 7000, Jordbro med 4000, Triangeln (Nacka - Tyresö) med 5000 och Botkyrka med 12000.

Ullnaområdet

Märsta industriområde

Arlanda

Jordbro

Triangeln

Nacka

Tyresö

Botkyrka


Input: För övrigt förutsätts att ca en tredjedel av alla arbetsplatser är spridda i bostadsområdena.


Input: Kärnkraftens ABC


Input: Ett enda i naturen förekommande ämne har den unika egenskap, att dess minsta byggstenar, atomerna, lätt kan gå i stycken eller, enligt fackspråket, klyvas utan att man behöver tillgripa bombardemang med partiklar med hög energi.


Input: Detta ämne är uran och det är kärnorna till dess isotop U235, som är klyvbara.


Input: Naturligt uran består till 0,7 % av U235.


Input: Vid klyvningen delas kärnan i två delar.


Input: Dessutom frigörs några små partiklar, som kallas neutroner.


Input: Kärnans delar och neutronerna bromsas under värmeutveckling upp av omkringliggande atomkärnor.


Input: Om en nedbromsad neutron träffar en ny U235-kärna, kan den utlösa en ny kärnklyvning.


Input: På så sätt erhålls en kedjereaktion.


Input: Härvid krävs emellertid, att neutronerna har låg hastighet, annars är det små utsikter att de kan infångas av de klyvbara U235-kärnorna.


Input: Man placerar därför uranet i ett nedbromsningsmedium, en s k moderator.


Input: Vanligt 'lätt' vatten är en utmärkt moderator men har den nackdelen, att det absorberar en del av de passerande neutronerna.


Input: Man måste därför som bränsle i en lättvattenreaktor använda s k anrikat uran, dvs sådant uran, där man ökat halten av U235 från 0,7 till vanligen 2 a 3 %.


Input: För att klyvningsprocessen skall kunna nyttiggöras för energiproduktion, måste man kunna kontrollera den.


Input: Vid varje kärnklyvning får ej frigöras fler än en neutron.


Input: För detta ändamål används särskilda s k kontrollstavar, som placeras i reaktorn bland bränslestavarna, dvs de rör av speciallegering, som innehåller små cylindrar eller s k kutsar av sintrad urandioxid, där det klyvbara U235 ingår.


Input: Två typer av lättvattenreaktor kan komma i fråga för Forsmark.

Forsmark


Input: Den ena typen kallas kokarreaktor, BWR eller Boiling Water Reactor.


Input: Turbinerna till en BWR-anläggning drivs av den ånga, som bildas i reaktorn.


Input: Efter passagen genom turbinerna kyls ångan ned av havsvatten och återgår i form av vatten till reaktorn.


Input: Det interna huvudkylsystemet är slutet och kommer ej i beröring med kylvattnet från havet.


Input: Kylvattenbehovet är ca 40 m3/s för varje reaktoraggregat.


Input: Den andra kallas tryckvattenreaktor, PWR eller Pressurized Water Reactor.


Input: I en PWR-station drivs turbinerna av ånga, som erhålls i en värmeväxlare.


Input: Skillnaderna i reaktortyperna framgår av vidstående skisser.


Input: Vi undersöker och planerar


Input: Ett omfattande utrednings- och förberedelsearbete är nu på gång för Forsmark.

Forsmark


Input: I vintras började SMHI, Sveriges Meterologiska och Hydrologiska Institut och SNV, Statens Naturvårdsverk, undersökningar av vattenförhållandena.

SMHI, Sveriges Meterologiska och Hydrologiska Institut

SNV, Statens Naturvårdsverk


Input: Dessa beräknas i första hand pågå ett år.


Input: Från isen har man undersökt strömmarnas riktning och hastighet, vattnets siktdjup samt temperatur och salthalt på olika nivåer m m .


Input: På land har Vattenfall ett 20-tal man igång med att kartlägga stationsområde och undersöka grundförhållandena.

Vattenfall


Input: Man flygfotograferar också området.


Input: Sötvatten krävs också för stationens drift.


Input: En särskild utredning sysslar med var detta lämpligen bör tas.


Input: Det blir många transporter av stora och tunga anläggningsdelar.


Input: Detta behandlas av en särskild utredning.


Input: Kommunikationsförhållandena utreds av bl a Vägförvaltningen.

Vägförvaltningen


Input: Sjökarteverket undersöker den bästa farleden och var lämplig hamnplats kan anläggas.

Sjökarteverket


Input: För kylning av turbinkondensorerna används havsvatten.


Input: Varje reaktoraggregat erfordrar en vattenmängd av ca 40 m3/sek.


Input: Vattnet tas in och släpps ut i Öregrundsgrepen.

Öregrundsgrepen


Input: Intags- och utsläppspunkterna kommer att åtskiljas av en lång pir.


Input: Personal, bostäder och kostnader


Input: Drygt 200 man krävs år 1971-1972 för forsmarksbygget.


Input: År 1975, då de två första aggregaten är under byggnad, bedöms personalen uppgå till maximalt ca 1100 man.


Input: För drift av det första aggregatet erfordras ca 80 man.


Input: För stationen utbyggd med 4 aggregat ca 220 man.


Input: En stor del av byggnadspersonalen - främst montörer och specialister - arbetar endast ett eller annat år vid anläggningen.


Input: För bl a denna personal kommer provisoriska bostadsbaracker intill byggnadsområdet att uppföras.


Input: Den personal, som blir sysselsatt under hela byggnadstiden, söker sig troligen familjebostäder i bygden.


Input: Speciella tjänstebostäder för driftpersonalen kommer icke att uppföras.


Input: Driftpersonalen kommer att söka bostäder ute på allmänna marknaden.


Input: De regionala och kommunala myndigheterna har förklarat sig kunna lösa bostadsfrågorna.


Input: Arbetsförmedlingen i Östhammar kommer att på sedvanligt sätt handha frågor om arbetskraft för Forsmark.

Arbetsförmedlingen

Forsmark

Östhammar


Input: Byggkostnaderna för ett aggregat är ca 500 miljoner kronor.


Input: Totala kostnaden för en kraftstation utbyggd med fyra aggregat blir således ca 2 miljarder kronor.


Input: Formella tillstånd


Input: För att bygga en kärnkraftstation fordras flera formella tillstånd.


Input: Före byggstarten i Forsmark måste Vattenfall ha:

Forsmark

Vattenfall


Input: Koncession enligt atomenergilagen.


Input: Ansökan beräknas lämnas till Kungl. Maj:t i juni 1970.

Kungl. Maj:t


Input: Koncession enligt miljöskyddslagen.


Input: Ansökan inlämnas till miljöskyddsnämnden i september i år.


Input: Tillstånd av Vattendomstol att bygga i vatten.


Input: Ansökan lämnas till Österbygdens vattendomstol i oktober i år.

Österbygdens vattendomstol


Input: Stadsplan för industriområdet.


Input: Förslag till stadsplan beräknas kunna föreligga vid halvårsskiftet 1970.


Input: Skatteinkomster


Input: Forsmarks kraftstation kommer att tillföra kommunen ett avsevärt tillskott av skatteinkomster.

Forsmarks


Input: Skatterna är av tre slag.


Input: Skatt på garantibelopp för fastigheter


Input: Skatt på rörelsens inkomst överstigande garantibelopp


Input: De anställdas kommunalskatt


Input: Redan när första aggregatet tas i drift år 1976 beräknas dessa skatter bli ca 3 miljoner kr per år, för att vid utbyggnad med 4 aggregat stiga till ca 6 miljoner kr per år.


Input: Bruksidyllen rörs ej


Input: Forsmarks bruksidyll berörs inte av kraftbygget.

Forsmarks


Input: Avståndet till byggplatsen vid Öregrundsgrepen är ca 5 km och vägen ner till bygget går utanför själva bruksområdet.

Öregrundsgrepen


Input: Bruket kom till före 1570 och järnhanteringen pågick till slutet av 1800-talet.


Input: 1782 kom bruket i släkten af Ugglas ägo.

af Ugglas


Input: Byggnaderna är väl bevarade.


Input: Bruksdammen finns kvar, liksom slottet, parken, kvarnen, klockstapeln, förvaltarbostaden m.m. .


Input: Forsmark är i dag ett minnesmärke från brukets blomstringstid och kommer säkert att så förbli.

Forsmark


Input: Detta till glädje för kraftverksbyggarna och alla de människor som kommer att besöka den blivande kraftstationen.


Input: Är det någon uppgift som Ni saknar i broschyren?


Input: Har Ni någon fråga, som Ni gärna vill ha svar på?


Input: Eller några synpunkter och förslag att komma med?


Input: Skriv då till Vattenfall, Press och Information Fack, 16287 Vällingby


Input: Arbetsförmedlingen är samhällets serviceorgan på arbetsmarknaden.

Arbetsförmedlingen


Input: Arbetsförmedlingen hjälper till att lösa de problem som arbetssökande kan ha att finna lämpligt arbete.

Arbetsförmedlingen


Input: Arbetsförmedlingen har fått ny kontorsorganisation från den 1 juli 1971.

Arbetsförmedlingen


Input: Denna består av 69 distriktskontor och ett stort antal lokalkontor.


Input: Dessutom finns ambulerande förmedling inom varje distrikt.


Input: Arbetsförmedlingen ger dig information om lediga platser bl.a. i veckotidningen Arbetsmarknaden och i lokala platslistor. Den tillhandahåller också en omfattande information om läget på arbetsmarknaden inom olika branscher och i olika delar av landet. erbjuder dig yrkesvägledning vid valet av yrke och utbildningsväg och hjälper dig att kartlägga dina förutsättningar för olika arbetsuppgifter. hjälper dig genom särskilda åtgärder - arbetsvård - att minska eller undanröja de hinder som ett handikapp kan utgöra för dig på arbetsmarknaden och försöker finna ett lämpligt arbete i öppna marknaden eller erbjuda andra arbetsmöjligheter.

Arbetsförmedlingen


Input: Har du tänkt på att utbildning kan ge dig ett bättre och tryggare arbete?


Input: Arbetsmarknaden förändras ständigt.


Input: Nya arbeten kommer till och gamla försvinner.


Input: Samtidigt ökar kraven på utbildning och yrkeskunskaper.


Input: Brist på yrkesutbildning är ett hinder för många när det gäller att få nytt arbete.


Input: Arbetsmarknadsutbildningen ger nya möjligheter.


Input: Olika kurser att välja på


Input: En stor del av arbetsmarknadsutbildningen bedrivs i särskilda kurser anordnade av skolöverstyrelsen och arbetsmarknadsstyrelsen.


Input: Dessa kurser presenteras i Ams kurskatalog.

Ams


Input: Nybörjarkurser ger yrkesutbildning åt arbetslös ungdom som tidigare inte fått sådan utbildning.


Input: Omskolningskurser ger grundläggande yrkesutbildning åt arbetslösa för att ge dem möjlighet att få arbete inom något nytt yrkesområde.


Input: Det är den vanligaste kursformen med en kurstid som varierar från ett par månader upp till två år.


Input: Man kan ofta börja när som helst och utbildningen sker ibland i etapper.


Input: Fortbildningskurser ger en vidgad yrkesutbildning åt sådana arbetslösa som redan har en viss yrkeserfarenhet.


Input: Det gäller t.ex. säsongarbetslösa byggnadsarbetare.


Input: Repetionskurser anordnas i vissa yrken för den som en längre tid varit borta från arbetslivet.


Input: Informations- och praktikperioder på ca fyra veckor ger yrkes- och arbetsmarknadsinformation för att underlätta arbets- eller utbildningsval.


Input: Man kan också få arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet eller hos arbetsgivare.


Input: Det är dyrt att utbilda sig - men du kan få ekonomiskt stöd


Input: De viktigaste bidragsformerna är studiehjälp, studiemedel och utbildningsbidrag.


Input: Utbildningsbidrag får den som deltar i arbetsmarknadsutbildning.


Input: Grundbidrag med högst 575 kr / mån till den som är gift och högst 525 kr / mån till den som är ogift.


Input: Hyresbidrag till hela kostnaden för fast bostad i hemorten och - om utbildningen sker på annan ort - bidrag med 150-200 kr / mån för merkostnaden.


Input: Den som inte har fast bostad får hyresbidrag med 150-200 kr / mån.


Input: Familjetillägg för - make eller motsvarande med högst 150 kr / mån om utbildningen sker utom hemorten. - barn under 16 år med 60 kr / mån och barn (i vissa fall högst 150 kr / mån och barn).


Input: Särskilt bidrag utgår bl.a. till resor, kursavgifter, undervisningsmateriel och arbetskläder.


Input: Bidragsbeloppen minskas med hänsyn till egen och makes inkomst.


Input: Halva grundbidraget, familjetillägget för barn och det särskilda bidraget utgår dock i regel oförminskat.


Input: Bidragen är skattefria.


Input: Villkor för utbildningsbidrag - att den sökande är eller löper risk att bli arbetslös eller har svårt att finna lämpligt arbete - att den sökande fyllt 21 år (undantag finns dock från detta villkor). - att man söker arbete genom arbetsförmedlingen. - att utbildningen kan medföra stadigvarande arbete, som inte kan komma till stånd utan utbildning. - att utbildningen planerats i samråd med arbetsförmedlingen.


Input: Bristyrkesutbildningen avser att snabbt öka tillgången på yrkeskunnigt folk inom vissa branscher med efterfrågan på personal.


Input: Vem som helst, som fyllt 21 år och anses kunna klara utbildningen kan deltaga.


Input: Man behöver alltså inte vara arbetslös eller riskera att bli det för att få deltaga.


Input: Företagsutbildning anordnas i olika former.


Input: I vissa fall utgår bidrag till företag, som anställer elev med avtalsenlig lön.


Input: Det gäller t.ex. lokaliseringsutbildning vid företag, som påbörjar eller utvidgar sin verksamhet på orter med svag sysselsättning.


Input: Motsvarande kan också gälla då företag utbildar handikappade eller äldre.


Input: I vissa fall kan den avtalsenliga lönen till handikappade ersättas med utbildningsbidrag under utbildningstiden.


Input: Utbildningsbidrag utgår också till äldre arbetstagare, som får provanställning i företag.


Input: Jobbet för dig finns kanske på en annan ort


Input: När det inte finns lämpligt arbete på hemorten kan samhället ge bidrag åt den som vill flytta till en ort där man kan få arbete.


Input: Avsikten med bidragen är att den enskilde inte ska drabbas alltför hårt av förändringarna på arbetsmarknaden, utan så långt som möjligt få sina kostnader i samband med flyttning täckta.


Input: En flyttning till en ort med behov av arbetskraft medför ökad trygghet och ökade valmöjligheter för hela familjen.


Input: Du kan få ekonomisk hjälp vid flyttning


Input: Resor och flyttning i samband med anställning på annan ort:


Input: Fri resa och traktamente för att söka arbete och se på den nya arbetsorten.


Input: Även make kan få fri resa.


Input: Fri resa för att börja arbeta på annan ort.


Input: Ersättning för flyttning av familj och bohag när bostad ordnats.


Input: Starthjälp vid tillträde av anställning på annan ort:


Input: Starthjälpsbeloppet beror på arbetets beräknade längd och arbetstagarens civilstånd.


Input: Det utgår med 150-1000 kr.


Input: Bortavistelsebidrag under den tid då familjen måste leva på två håll:


Input: Bidraget utgår under högst 12 månader.


Input: Första halvåret är beloppen 450 kr / mån + 100 kr / mån för varje barn under 16 år.


Input: Under andra halvåret utgår halva beloppet.


Input: Varje månad utgår en fri resa för besök hos familjen eller besök hemifrån.


Input: I stället för bortavistelsebidrag kan man på den nya bostadsorten få hyrestillskott för den del av månadshyran som överstiger 300 kr, dock högst 450 kr / mån.


Input: Även detta bidrag nedsätts till hälften efter ett halvår.


Input: Utrustningsbidrag med 2000 kr + 150 kr för varje hemmavarande barn under 16 år kan utgå till flyttande familjeförsörjare med hemort i Norrland eller i vissa kommuner i Kopparbergs och Värmlands län.


Input: Bidragen är skattepliktiga.


Input: Villkor för flyttningsbidrag - att den sökande är eller löper risk att bli arbetslös - att arbete inte kan erhållas i eller i närheten av hemorten - att det gäller tillträde av anställning i öppna marknaden på annan ort - att man på den nya orten har behov av arbetskraft i det yrke som anställningen avser - att man fått arbetet genom arbetsförmedlingens medverkan.


Input: Ansökan


Input: Vid resekostnads- och flyttningsersättning lämnas ansökan till arbetsförmedlingen innan resan anträds resp. flyttning sker vid starthjälp och bostadsvistelsebidrag innan anställningen tillträds vid utrustningsbidrag innan familjen flyttar.


Input: Arbetsförmedlingen kan lösa in egnahem eller bostadsrättslägenheter för den som bor i något av de fyra nordligaste länen och inte kan sälja sin fastighet eller lägenhet.


Input: Ibland kan inlösen också ske i andra delar av landet.


Input: Många har inte möjlighet att flytta


Input: Det kan också vara svårt att bestämma sig genast när man måste flytta eller byta yrke


Input: Allmänna beredskapsarbeten kan anordnas för att öka tillgången på arbete i områden där det är svårt att få arbete.


Input: Det är främst personer i hög ålder eller med svårigheter att flytta som där beredes arbete.


Input: Allmänna beredskapsarbeten används också för att ge arbete under vintern åt säsongsarbetslösa.


Input: Avtalsenlig lön utgår.


Input: Ekonomisk hjälp kan utgå från arbetslöshetsförsäkringen.


Input: Andra former av hjälp är kommunalt kontantunderstöd och statligt omställningsbidrag.


Input: Arbetslöshetsförsäkringen sköts av arbetslöshetskassorna, som grundats av fackföreningarna.


Input: Man får ersättning under högst 150 eller 200 dagar / år.


Input: För den som är 60 år (ibland 55) kan ersättningstiden förlängas med 300 dagar.


Input: I en del kommuner kan man få kommunal kontanthjälp.


Input: Den utbetalas till arbetslösa, som inte är med i någon arbetslöshetskassa eller vilkas ersättning från kassan upphört.


Input: För att få det statliga omställningsbidraget ska man under året fylla minst 60 år.


Input: Om arbetslösheten beror på nedläggning av ett företag e.d. kan också den som fyllt 55 få bidrag.


Input: Dessutom ska den arbetslöse: - ha haft ett avlönat arbete eller varit egen företagare - inte få ersättning från arbetslöshetskassa - ha arbetat minst 24 månader under de tre åren före arbetslösheten - ha varit anmäld som arbetssökande vid arbetsförmedlingen under viss tid (i regel 2 månader) - vara arbetsför och beredd att ta ett lämpligt arbete som arbetsförmedlingen föreslår.


Input: Bidraget - högst 800 kr / mån. - är skattepliktigt och storleken beror på inkomsten före arbetslösheten.


Input: Förmögenhet över 60000 kr medför reducering.


Input: För dig som har svårt att få arbete på öppna marknaden kan arbetsförmedlingen erbjuda andra arbetsmöjligheter


Input: Särskilda beredskapsarbeten anordnas för handikappade eller andra som inte kan få arbeten på öppna marknaden.


Input: Flertalet arbeten är utomhus.


Input: På senare tid har också industriarbeten startats.


Input: Lön enligt kollektivavtal.


Input: Handikappade med svårigheter att förflytta sig till en arbetsplats har möjlighet att få hemarbete.


Input: Arkivarbete finns vid olika förvaltningar.


Input: Arbetsuppgifterna kan variera från sorteringsarbete till kvalificerat forskningsarbete.


Input: Månadslön utgår efter ett stort antal lönegrupper.


Input: Skyddad och halvskyddad sysselsättning ger handikappade, som av olika skäl inte kan få arbete på den öppna marknaden, möjligheter till en arbetsinsats.


Input: Den skyddade sysselsättningen drivs i regel av kommuner och äger rum på särskilda arbetsplatser.


Input: Den halvskyddade sysselsättningen äger främst rum inom eller i direkt anslutning till företag.


Input: Arbetstakten och arbetsförhållandena anpassas efter den enskildes handikapp.


Input: Lön enligt gällande avtal.


Input: Företag som ordnar arbete i halvskyddad verksamhet kan få statsbidrag med 5000 kr per år och plats om platserna ställs till arbetsförmedlingens förfogande.


Input: Näringshjälp kan utgå till handikappad, ensamstående eller äldre arbetstagare, som inte kan få något lämpligt arbete på den öppna marknaden, men som vill starta egen rörelse.


Input: Bidrag kan också utgå till handikappade för att skaffa verktyg och arbetsredskap och för särskilda anordningar på arbetsplatsen.


Input: Om en handikappad för sitt arbete, eller för att kunna delta i utbildning behöver bil kan bidrag och lån utgå.


Input: När man söker jobb vill man ha så stora valmöjligheter som möjligt.


Input: Det finns visserligen färre lediga platser i år än i fjol men i vissa yrken är det fortfarande stor brist på folk.


Input: Hör du till dem som tänker söka jobb i vår så har du kanske börjat fundera på hur du skall gå tillväga.


Input: Du har kanske läst platsannonser och försökt räkna ut om det blir lätt eller svårt att få jobb.


Input: Det är dock inte bara mängden av lediga platser som är avgörande för möjligheten att göra ett bra arbetsval: man bör också känna till löner, arbetsmiljö och hur arbetsförhållandena ter sig på sikt.


Input: Ju mer du tar reda på, ju bättre val kan du göra.


Input: Välj och jämför


Input: Det är mycket man vill veta innan man tar kontakt med ett företag för att söka arbete.


Input: Vad som är viktigast att ta reda på kan skifta.


Input: Ska man på hemorten söka ett liknande arbete som det man har vana från, nöjer man sig i regel med upplysningar om lön och arbetsförhållanden.


Input: Söker man däremot arbete på annan ort och kanske i ett yrke som man inte känner så väl till behövs betydligt fler upplysningar.


Input: Då behöver man diskutera ingående med arbetsförmedlingen och kanske kontakta både företaget och fackföreningen för att få fram det man vill veta.

arbetsförmedlingen


Input: När du väljer ut och jämför lediga platser i tidningen eller i platslistan är det inte säkert att du får alla upplysningar du behöver.


Input: För att välja behöver du kanske veta mer om


Input: Arbetsuppgifterna och arbetstiderna


Input: Krav på utbildning


Input: Tillträdesdatum


Input: Löneform och förtjänstmöjligheter


Input: Utbildning inom företaget


Input: Företagets storlek och produktion


Input: Bostad


Input: Kommunal service


Input: Arbetsförmedlingen kan skaffa upplysningarna åt dig.

Arbetsförmedlingen


Input: Du kan också använda de talonger som finns på sidan 6 för att få fler upplysningar.


Input: Svårt att hitta själv


Input: Ibland är det svårt att själv leta fram alla upplysningar som man behöver.


Input: Arbetsförmedlingen hjälper till ta fram upplysningar om lediga platser.

Arbetsförmedlingen


Input: Både på hemorten och i andra delar av landet.


Input: På många orter ger arbetsförmedlingen ut lokala platslistor och i tidningen Arbetsmarknaden finns ett urval av lediga platser från hela landet.


Input: Ibland räcker det inte med platslistor


Input: För att det verkligen skall bli ett val fordras det att man känner till vad det finns att välja.


Input: Ibland räcker det inte med kunskap om en mängd lediga platser.


Input: På arbetsförmedlingens yrkesvägledning kan du tillsammans med en yrkesvägledare gå igenom dina möjligheter till yrkes- och utbildningsval.


Input: Arbetsförmedlingen kan också hjälpa dig med arbetsmarknadsutbildning och med flyttningsbidrag för utbildning till nytt yrke eller för att du skall kunna tillträda en anställning på annan ort.

Arbetsförmedlingen


Input: Börja nu


Input: Det är klokt att i god tid börja se sig om på arbetsmarknaden.


Input: Tag kontakt med arbetsförmedlingen om du är osäker på vad du skall göra efter skolan.


Input: Väntar du minskar dina möjligheter att noga tänka igenom olika förslag, och du tvingas kanske göra ett mindre övervägt val.


Input: Arbetsförmedlingen ger dig information om lediga platser bl a i veckotidningen Arbetsmarknaden och i lokala platslistor. Den tillhandahåller också en omfattande information om läget på arbetsmarknaden inom olika branscher och inom olika delar av landet erbjuder dig yrkesvägledning vid valet av yrke och utbildningsväg och hjälper dig att kartlägga dina förutsättningar för olika arbetsuppgifter hjälper dig genom arbetsvård att minska eller undanröja det hinder som ett handikapp kan vara för dig på arbetsmarknaden och försöker finna ett lämpligt arbete på öppna marknaden eller erbjuda andra arbetsmöjligheter.

Arbetsförmedlingen


Input: AF har för ditt yrkes- och arbetsval

AF


Input: Kunskaper om arbete och utbildning


Input: Flyttningshjälp


Input: Anlagsprövning


Input: Arbetsmarknadsutbildning


Input: Böcker och broschyrer om yrkesval


Input: Vad är viktigt att ta reda på när man söker arbete?


Input: Platslistorna är en god hjälp men ibland behöver man någon att tala med om planerna på yrkes- och utbildningsval.


Input: EEC är ingen rikemansklubb.

EEC


Input: Det är förlorarnas gäng som efter andra världskriget gick på kryckor: 1 Västtyskland 2 Frankrike 3 Italien 4 Belgien 5 Holland 6 Luxemburg

Västtyskland

Frankrike

Italien

Belgien

Holland


Input: Olyckan får inte hända igen, sa De Sex och slog sig ihop med stora framtidsplaner, bl a för att slippa sargas av flera krig.


Input: I dag har kryckorna kastats.


Input: Nu handlar det om pengar, makt, utveckling, välfärd.


Input: 18 afrikanska stater och Madagaskar plus Grekland och Turkiet är nu knutna till EEC genom s k associationsavtal.

Madagaskar

Grekland

Turkiet

EEC


Input: Grekland är dock tillfälligt avkopplat eftersom EEC vänt sig mot den nya militärjuntan.

Grekland

EEC


Input: EEC har byggt upp ett imponerande byråkratiskt maskineri, som kostar 100-tals miljoner kronor att hålla i gång.

EEC


Input: Titta på Magnus Gernes teckning här intill.

Magnus Gernes


Input: Det är EEC-apparaten: stor, mäktig, imponerande.


Input: Där kan man diskutera struntsaker i månader och stora frågor kan avgöras på en eftermiddag - precis som i en kommunfullmäktigeförsamling i Sverige.

Sverige


Input: Alla vaktar på varandra.


Input: Alla slåss för sina intressen för att till slut kunna nå bästa möjliga kompromiss i Gemenskapens tecken.


Input: En mycket känd EEC-expert sa till Expressen:

Expressen


Input: - Den som tror att EEC kan fungera som ett slags forum för storpolitik är inte klok.

EEC


Input: När Olof Palme var i London en gång 1961 uttryckte sig en person som satt i EEC:s kommission så här:

Olof Palme

London

EEC:s


Input: - Ska du vara med i EEC så får du allt vara med i Nato också.

EEC

Nato


Input: (Det var då det.


Input: Sen har många nya vindar blåst.)


Input: Genom de Gaulle bröts länken med Nato.

de Gaulle

Nato


Input: Inte heller ville han att EEC skulle bli ett s k överstatligt organ genom vilket medlemsländerna helt kunde styras.

EEC


Input: Detta är EEC:s maktpyramid

EEC:s


Input: Detta är EEC-organisationen i dag - från maktpyramidens topp och nedåt - den organisation Sverige alltså kan komma in i.

Sverige


Input: Ministerrådet:


Input: Här sitter en minister från vart och ett av medlemsländerna.


Input: När utrikespolitiska frågor handläggs är det utrikesministrar, när jordbrukspolitik kommer upp är det jordbruksministrar etc.


Input: Detta är maktens spjutspets i EEC.

EEC


Input: Rådet fattar beslut i alla viktiga frågor.


Input: Ministerrådets sekreteriat:


Input: Består av 400-500 högt kvalificerade tjänstemän.


Input: En betydande maktfaktor, som bl a håller ett fast grepp om kommissionen (se nedan).


Input: Ständiga representanternas kommitte:


Input: Denna sammanslutning består av mycket framstående och välmeriterade ambassadörer, en från vart och ett av EEC-länderna.

EEC-länderna


Input: Varje ambassadör har i sin tur bakom sig en delegation på 10-40 man.


Input: Kommittens betydelse har ökat mer och mer.


Input: Den har direkta förbindelser med ministerrådet och kommissionen samt förbereder en rad viktiga politiska frågor som ministerrådet sen beslutar i.


Input: EEC:s domstol:

EEC:s


Input: Är helt oberoende av de nationella regeringarna.


Input: Består av 7 ledamöter som ser till att alla bestämmelser följs, löser tvister mellan länderna, är auktoritativ uttolkare av EEC:s olika bestämmelser etc.

EEC:s


Input: Domstolen har en relativt stor makt.


Input: Några straff i egentlig bemärkelse kan den inte utdöma.


Input: Sexstatsparlamentet:


Input: EEC:s riksdag.

EEC:s


Input: Består av 142 ledamöter som väljs av sina respektive hemländers parlament (riksdag).


Input: Sexstatsparlamentet har olika politiska grupperingar: kristliga demokrater, kommunister, socialdemokrater, liberaler, gaullister.


Input: Parlamentets makt är inte imponerande stor.


Input: Det skall t ex höras i en del större frågor innan ministerrådet fattar beslut, men rådet är inte bundet av parlamentets yttranden.


Input: Kommissionen:


Input: Detta är en betydelsefull maktgrupp.


Input: I början sågs kommissionen som en upptakt till en Europaregering, med åtföljande politisk makt, men nu har den reducerats till en utpräglad 'tjänstemannamaffia'.

Europaregering


Input: Kommissionen har för närvarande 9 ledamöter och inte mindre än 5000 tjänstemän.


Input: Efter hand har också kommissionen i huvudsak reducerats till ett utredande organ men är fortfarande ett förslagsställande och verkställande organ.


Input: Den kan fatta beslut i vissa mindre frågor.


Input: Förbereda ärenden för ministerrådet och föreslå beslut där.


Input: Kommissionen har direktkontakt med både ministerrådet, dess sekreteriat och de ständiga representanternas kommitte.

de ständiga representanternas kommitte


Input: Kommissionen är uppdelad i sektorer eller grupper som var för sig handlägger t ex handelspolitik, jordbruksfrågor, industripolitik, frågor som berör kol- och stålunionen, Euroatom etc.

Euroatom


Input: Till detta kommer ett 100-tal mindre kommitteer bestående av 10-15 man.


Input: Dessa kommitteer kan placeras längst ner i maktpyramiden.


Input: Det låter nästan löjligt men det kan t ex finnas en kommitte för tomatpriser, man kan även tänka sig en för preventivmedel.


Input: Alltnog: i dessa kommitteer sitter ett par man från den mäktiga kommissionen.


Input: Resten är tjänstemän från respektive medlemsländer, som åker fram och tillbaka mellan sina respektive huvudstäder och EEC-högkvarteret i Bryssel.

Bryssel


Input: Vad händer med om vi blir med?


Input: Vad händer då tekniskt sett om Sverige blir med i EEC?

Sverige

EEC


Input: Jo, industriminister Krister Wickman, jordbruksminister Ingemund Bengtsson, utrikesminister Torsten Nilsson etc får då och då ta plats i ministerrådet.

Krister Wickman

Ingemund Bengtsson

Torsten Nilsson


Input: Ambassadör Gunnar Hägglöf t ex får kanske en stol i De ständiga representanternas kommitte.

Gunnar Hägglöf

De ständiga representanternas kommitte


Input: Sen ska vi försöka få ihop 200-300 tjänsteman, svenskar med erfarenhet av internationellt arbete och som helst talar franska flytande.


Input: Var får man tag i dem i lilla Sverige?

Sverige


Input: Det är inte lätt.


Input: Men EEC har förståelse för problemet och det får lösas successivt.

EEC


Input: En annan viktig fråga är hur många röster Sverige får.

Sverige


Input: Som EEC ser ut i dag har de tre stora, Västtyskland, Frankrike och Italien 4 röster vardera.

EEC

Västtyskland

Frankrike

Italien


Input: Belgien och Holland har 2 röster var och Luxemburg 1 röst.

Belgien

Holland

Luxemburg


Input: För beslut fordras 12 röster.


Input: De tre stora kan sålunda slå ut de tre små.


Input: Men också två stora och två små (Holland och Belgien) kan slå ut en stor och en liten.

Holland

Belgien


Input: Om Storbritannien, Irland, Danmark och Norge som sökt medlemskap i EEC kommer med måste det bli andra röstningsregler.

Storbritannien

Irland

Danmark

Norge

EEC


Input: EEC:s ministerråd har därför bestämt följande röstfördelning:

EEC:s


Input: Frankrike, Italien, Tyskland och Storbritannien 10 röster var.

Frankrike

Italien

Storbritannien


Input: Belgien, Holland 5 röster var, Luxemburg 2, Irland, Danmark och Norge 3 röster var.

Belgien

Holland

Luxemburg

Irland

Danmark

Norge


Input: Totalt gör detta 61 röster.


Input: För kvalificerad majoritet fordras 43 röster av 61.


Input: Ett beslut kan därmed stoppas av 19 röster.


Input: Men Sverige då?

Sverige


Input: Ja, vi har inte sökt medlemskap än.


Input: Vi har frågan öppen.


Input: Men den kan avgöras nu i Bryssel.

Bryssel


Input: Och blir vi med, så räknar man med att vi i bästa fall får 5 röster.


Input: 1 proc av momsen till EEC


Input: Slutligen:


Input: EEC kostar en oerhörd massa pengar.

EEC


Input: Hur EEC finansieras i dag kan vi hoppa över.

EEC


Input: Viktigare är hur det ska finansieras 1975, vilket man har ett beslut på.


Input: Detta går ut på följande:


Input: EEC:s gemensamma jordbrukspolitik kommer år 1975 att kosta cirka 20 miljarder kronor (för högt räknat anser dock en del).

EEC:s


Input: I importavgifter tar man in 4 miljarder kr och i tullmedel 7 miljarder kr - totalt gör detta 11 miljarder.


Input: Det behövs alltså mer pengar.


Input: Därför kan man fr o m 1975 låta alla länder leverera in sina inkomster från tullar och importavgifter till en gemensam kassa i Bryssel.

Bryssel


Input: Dessutom ska varje medlemsland till samma kassa skicka in högst en procent av sina momsintäkter.


Input: Momsen är intressant.


Input: För Sveriges del skulle det innebära att vi formellt sett kommer i konflikt med vår urgamla rätt att oss själva beskatta etc när vi sänder en procent av momsen till EEC-potten.

Sveriges


Input: Det verkligt intressanta är egentligen inte heller det EEC som existerar i dag utan det EEC som vi kommer att få om Storbritannien, Irland, Norge, Danmark och därmed Sverige kommer med.

EEC

EEC

Storbritannien

Irland

Norge

Danmark

Sverige


Input: 'Det kommer grus i maskineriet'


Input: Hur kan då de nya länderna påverka EEC?

EEC


Input: Sverige får ju möjlighet att driva fram sina ideer osv.

Sverige


Input: Mot den bakgrunden hänvisar nu en del i EEC till de Gaulles gamla förmodan.

EEC

de Gaulles


Input: Nämligen:


Input: - Släpper vi in britterna, så drar de med sig danskar, norrmän och irländare och då går det grus i maskineriet och hela EEC:s natur förändras i grunden.

EEC:s


Input: Fotnot:


Input: EEC: European Economic Community (Den gemensamma marknaden. De sex).

EEC

European Economic Community


Input: Efta: European Free Trade Association (Den europeiska frihandelssammanslutningen)

Efta

European Free Trade Association


Input: Nato: North Atlantic Treaty Organization (Atlantpakten).

Nato

North Atlantic Treaty Organization


Input: En jättemarknad för Sverige


Input: I de sex EEC-länderna bor 185 miljoner människor.

EEC-länderna


Input: En jättemarknad med stor betydelse bl a för Sveriges utrikeshandel.

Sveriges


Input: I de EEC-associerade länderna Grekland och Turkiet bor nära 40 milj människor.

Grekland

Turkiet


Input: I de 18 afrikanska staterna plus Madagaskar bor 65 miljoner.

Madagaskar


Input: Kommer Storbritannien, Irland, Sverige, Norge och Danmark med så växer EEC med ytterligare cirka 75 milj människor.

Storbritannien

Irland

Sverige

Norge

Danmark

EEC


Input: Under det tiotal år som EEC hittills existerat har man gått framåt ganska kraftigt.

EEC


Input: Den välfärdshöjande effekten av EEC:s tullunion däremot har varit betydligt överdriven.

EEC:s


Input: Industrins produktionsökning inom EEC under 1958-1968 uppgick till 79 proc.

EEC


Input: I USA var den samma tid 78 proc.

USA


Input: För Sverige var ökningen cirka 79 proc.

Sverige


Input: Bruttonationalprodukten (det totala värdet av vad ett land producerar i fråga om varor och tjänster) har ökat med 67 proc åren 1958-1968 i EEC, med 58 proc. i USA.

EEC

USA


Input: Sverige noterade under samma tid en ökning på 55 proc.

Sverige


Input: Den ekonomiska tillväxten var imponerande, 5,5 proc i EEC i början av 60-talet.

EEC


Input: Nu har den sjunkit betydligt, men är fortfarande god, ca 4 proc.


Input: Med ekonomisk tillväxt förstås den årliga ökningen av ett lands samlade produktion av varor och tjänster.


Input: Levnadsstandarden har stigit i EEC-länderna.

EEC-länderna


Input: Men inflationen har också här rusat fram och priserna har gått upp, dock inte så mycket som i Sverige.

Sverige


Input: Man pekar på risken att Europa skall förbli splittrat.

Europa


Input: Det hotas av 1) USA, 2) Sovjet och 3) Japan.

USA

Sovjet

Japan


Input: För att Europa skall kunna hävda sig och blomstra i framtiden måste det enas, EEC utvidgas, menar allt flera experter.

Europa

EEC


Input: Den mäktiga apparaten EEC


Input: Domstolen 7 man Ministerrådet Sexstatsparlamentet 142 man Ministerrådssekretariatet 400-500 man Ständiga representanternas kommitté ambassadörer

Ministerrådet Sexstatsparlamentet

Ministerrådssekretariatet

Ständiga representanternas kommitté


Input: Detta är EEC-länderna


Input: Den 1 januari 1959 räknas som EEC:s tillkomstdag.

EEC:s


Input: Grundreglerna för denna gemenskap står i Rom-fördraget som de sex länderna skrev under den 25 mars 1957 i Rom.


Input: Det var i ett möte i Messina 1955 som Belgiens utrikesminister Paul-Henri Spaak föreslog gemenskapen EEC.

Messina

Belgiens

Paul-Henri Spaak

EEC


Input: Kommissionen 9 ledamöter + tjänstemän


Input: Olika block inom kommissionen jobbar med frågor som t.ex. berör utlandsförbindelser handelspolitik kol-ochstålunionen Euroatom jordbruksfrågor industripolitik ekonomisk-monetär politik

Euroatom


Input: Till detta kommer ett 100-tal kommittéer - t.ex. kommittén för tomatpriser, fläskpriser, preventivmedel etc - var och en med 10-15 medlemmar, varav ett par från kommissionen, resten är folk som reser fram och tillbaka mellan Bryssel och sina respektive hemländers huvudstäder

Bryssel


Input: Olika institutioner (byggnader som blir gemensamma för hela marknaden) Europauniversitetet Europeiska centralbanken (riksbanken för EEC) Europeiska patentverket Europeiska arbetsmarknadsverket (arbetsförmedling etc) Europeiska institutet för företagsutbildning Europeiska investeringsbanken Europeiska forskningsnämnden Europeiska lantbruksnämnden Europeiska förenade fackföreningsrörelsen AB Air Union (Europas samtliga flygbolag)

Europauniversitetet

Europeiska centralbanken

EEC

Europeiska patentverket

Europeiska arbetsmarknadsverket

Europeiska institutet för företagsutbildning

Europeiska investeringsbanken

Europeiska forskningsnämnden

Europeiska lantbruksnämnden

Europeiska förenade fackföreningsrörelsen

Air Union

Europas


Input: Det extremt låga deltagandet i kyrkovalet visar att många människor står helt likgiltiga inför statskyrkan.


Input: Att de fortfarande är medlemmar beror ofta på att de inte vet hur enkelt det är att gå ur.


Input: Av 100 svenskar över 20 år är 96 medlemmar i statskyrkan.


Input: Men av dessa 96 röstade bara 12 vid kyrkovalet i söndags.


Input: De övriga 84 stannade hemma.


Input: Men de betalar ändå kyrkoskatt.


Input: Genom att skriva några rader skulle de kunna få en skattesänkning på i många fall över 100 kronor om året.


Input: Det är ytterst lätt att gå ur kyrkan.


Input: Numera kan den enkla ansökan skickas med posten.


Input: De som gått ur statskyrkan slipper 40 procent av kyrkoskatten.


Input: De övriga 60 procenten används till folkbokföring och begravningskostnader.


Input: I år betalar vi i genomsnitt 62 öre per kommunalt beskattningsbar hundralapp till kyrkan.


Input: 49 öre kommer ingen ifrån.


Input: 33 öre är frivillig skatt.


Input: Skattesänkning


Input: Variationerna mellan olika församlingar är ganska stora.


Input: Det finns de som har under hälften av genomsnittet.


Input: Det finns också de som ligger tre gånger över.


Input: Kyrkoskattens höjd bestäms av kyrkofullmäktige.


Input: Alltså de församlingar som 12-23 procent av de röstberättigade utsåg i söndags.


Input: Den som skattar för 30000 om året och bor i en kommun med genomsnittsskatt får 100 kronor i skattesänkning genom att begära utträde ur kyrkan.


Input: Den skriftliga ansökan om utträde måste vara hos pastorsämbetet före årsskiftet.


Input: Annars blir det ingen skattenedsättning 1971.


Input: De formella nackdelarna med att gå ur statskyrkan är:


Input: Rösträtten till kyrkovalet försvinner.


Input: Rätten att bli vald till exempelvis kyrkorådet upphör.


Input: Prästen kan vägra viga.


Input: Men det förutsätter att också den andra parten står utanför.


Input: Kyrkans tro


Input: Men viktigare är naturligtvis de religiösa motiven.


Input: Ett utträde kan vara ett avståndstagande från kyrkans tro.


Input: En rad undersökningar visar att statskyrkans religiösa anhängare är betydligt färre än dess medlemmar.


Input: En del står förmodligen kvar av gammal vana.


Input: Men det finns också andra motiv för att vara medlem:


Input: En och annan ateist säger att det är farligt att överlåta kyrkans flera miljarder stora förmögenhet till präster och starkt troende.


Input: Andra tycker det känns riktigt att höra till församlingens gemenskap även om den religiösa samhörigheten saknas.


Input: Det är lika lätt att gå in i kyrkan som att gå ur.


Input: Den som skriver några rader och skickar brevet till pastorsämbetet blir omedelbart medlem.


Input: Statskyrkan i nuvarande form försvinner kanske i framtiden.


Input: En statlig utredning har lagt fram olika alternativ.


Input: Regeringen har ännu inte tagit ställning.


Input: I sista hand bestämmer riksdagen.


Input: Så här enkelt är det att gå ur statskyrkan.


Input: Brevet skickas till den egna församlingen.


Input: Adressen brukar finnas i telefonkatalogen.


Input: Den som skickar in blanketten före årsskiftet får därigenom lägre skatt nästa år.


Input: Men det finns naturligtvis flera skäl för att vara med i statskyrkan.


Input: Nu är du verkligen sent ute, om du inte gjort i ordning bilen för vintern.


Input: Det tar bara ett par timmar och kostar inte särskilt mycket.


Input: Att göra i ordning bilen för vintern uppfattas av många som liktydigt med att tvätta av lacken och putsa bort de matta fläckarna.


Input: Men det viktigaste är att det är helt och rent under.


Input: Vänta inte med glödlampsbytet


Input: Vi tar den enklaste vägen - den händige behöver ingen hjälp.


Input: En rad kontroller och justeringar måste du få hjälp med:


Input: Ställa in ljuset, kontrollera bromsarna, ladda batteriet och se till att det har effekt kvar för att klara bister vinterkyla.


Input: Byta glödlampor måste du göra även om du bytte i somras.


Input: Alltför många väntar med glödlampsbytet (a 6 kr st) tills en av lamporna slocknar.


Input: Det är klart fel.


Input: Efter 100 timmar har glödlamporna tappat halva effekten!


Input: På bensinstationen kan man tala om för dig om du behöver ett ljusrelä (à 35-40 kr) för att ljuset ska bli acceptabelt.


Input: Det gamla knepet att köra upp bilen mot garageväggen och kolla ljuset är värdelöst; då får du möjligen veta om båda strålkastarna lyser, men inte mycket mera.


Input: Och ljuset är en av de absolut viktigaste tillbehören på bilen så här års.


Input: Om du kör på halvljus jämt - också på dagen - måste du helt enkelt byta glödlampor var 700:e mil för att ha hygglig effekt.


Input: Kolla däcken själv


Input: Däcken kan du kontrollera själv.


Input: Har du vinterdäck är det dags att lägga på dem - det var dags redan förra veckan för den som bor i mellansverige.


Input: Dubbdäcken du köpte förra hösten behöver antagligen kompletteras.


Input: Se efter hur många dubbar som fattas.


Input: Normalt ska det vara cirka 100 dubbar per hjul.


Input: Är det 80 har du tappat bort 20 procent - och då bör du åka till gummiverkstaden och få kompletteringsdubbat.


Input: Det är praktiskt taget omöjligt att få hygglig balans i hjulet när dubbarna släppt.


Input: Dubbarna fungerar som balansvikter också vid tämligen låg fart.


Input: Minneslista för grejer som du ska göra åt bilen - detaljer som ska kontrolleras:


Input: Bromskontroll (klarar du inte själv - gå till en väl utrustad servicestation).


Input: Ljuskontroll (också ett jobb för fackmannen).


Input: Däckskontroll (du kan göra det själv, men behöver däcken dubbas om och kompletteras eller balanseras är detta ett jobb för fackmannen).


Input: Jag förmodar att du var förutseende nog i våras att du markerade hur dubbdäcken satt; höger fram, höger bak o s v .


Input: Det är nämligen viktigt att däcken rullar i samma riktning som förra vintern.


Input: Annars lossnar dubbarna snabbt och effekten minskar.


Input: Spola ren bilen på undersidan.


Input: Det är mycket viktigare än att putsa på lacken!


Input: Hissa upp bilen, spola med kraftig stråle under hela bilen - under flyglarna som samlar grus och fukt.


Input: Behöver underredsbehandlingen kompletteras så gör det omedelbart, annars äter rosten igenom plåten på några månader.


Input: Du kan komplettera rostskyddet själv sedan bilen torkat.


Input: Det finns rostskyddsvätska (kostar ungefär en tia) på alla bensinstationer.


Input: Är det minusgrader ute bör du se till att bilen är helt torr innan du kör ut: annars ryker tätningslisterna, låsen blir omöjliga att öppna, handbromsvajern fryser fast o s v .


Input: Det är bland annat därför man bör vara ute i tid, så att man slipper alla problem med igenisade dörrar och mekaniska delar.


Input: Byt vindrutetorkarblad.


Input: Det kostar cirka 20 kronor att få nya blad, men det har du nytta av.


Input: Vägverket ska intensivsalta våra vägar också i år.


Input: På bakrutan - som görs helt ren från fet beläggning - monterar du en imruta (den kostar också ett par tior).


Input: Kontrollera att defrostern fungerar bra.


Input: Under motorhuven:


Input: Tappa ur det gamla kylvattnet.


Input: Fyll på glykol.


Input: Byt motorolja - tunnare kvalitet - lättare att starta.


Input: Kontrollera batteriet - det ska vara friskt och fullt laddat.


Input: Dörrlister - lås:


Input: När fukten kommer och kylan fastnar dörrarna i tätningslisterna.


Input: När man öppnar dörren följer listen med.


Input: Det finns medel (kostar under tian) att stryka på listerna.


Input: Det förhindrar fastfrysning.


Input: Låsen ska vara ordentligt smorda - skaffa en låsspray att ha i beredskap.


Input: Det är nästan den enda spray som egentligen har någon funktion bland alla hundra spraytillbehör bensinstationerna försöker lura på dig.


Input: Lufta ur bilen.


Input: Under hösten har det samlats mycket fukt under gummimattorna.


Input: Ta ur mattorna, gör ren - borsta bort eventuellt rost och stryk på rostskyddsmedel.


Input: Inte sprayflaska - ta pensel och rostskydd på burk.


Input: Det är bättre och billigare.


Input: Lägg dit torra tidningar under gummimattan - sedan plåten torkat ordentligt.


Input: Bagageutrymmet.


Input: Släng bort allt skräp från sommaren och semestern.


Input: Se till att du har följande grejor i skuffen: 1) ordentligt reservhjul 2) spade (kostar mindre än tio kronor) 3) varningstriangel (kostar ett par tior) 4) bogserlina 5) ordentlig verktygsutrustning 6) snabblänkar - (kostar cirka 20 kronor). Bra att ha om du kanat av vägen, måste bogsera, eller blir sittande i snön. 7) ordentlig ficklampa (kostar 6-7 kr).


Input: Ja, hinner du med att göra det här under helgen, har du sparat mycket besvär i vinter.


Input: Du kör säkrare.


Input: Du kommer inte att bli så irriterad att du blir trafikfarlig eftersom du kommer igång på mornarna.


Input: Tio punkter att komma ihåg


Input: Ljuset - byt lampor - kontrollera inställningen.


Input: Däck och bromsar.


Input: Däcken skall vara i perfekt skick - dubbade däck behöver i allmänhet kompletteringsdubb.


Input: Under huven: glykol, T-sprit i vindrutespolaren, kolla batteriet (ev uppladdning), vinterolja i motorn.


Input: Vindrutan torkas ren - smuts på insidan är lika irriterande som vägsmuts.


Input: Byt torkarblad.


Input: Kontrollera bromsljus, bakljus och blinkers.


Input: Spola ren bilen under - komplettera rostskyddet.


Input: När bilen är ren under - kontrollera att allt 'sitter fast', att avgasröret är helt, att ingenting hänger och slänger.


Input: Behandla alla dörrlister med preparat som finns i handeln och som hindrar dörrarna från att frysa fast.


Input: Smörj låsen - skaffa låsspray.


Input: Bakrutan brukar imma igen snabbt; torka rutan helt fri från fet beläggning - klistra på en imruta.


Input: Bör bytas varje år.


Input: Kontrollera att utrustningen är komplett där bak: varningstrianglar, skyffel, bra reservhjul, bogserlina, komplett verktygsuppsättning.


Input: Om det finns olja i Skåne eller i den 'svenska' delen av Östersjön så är det Jerome Bayless från Tulsa, Oklahoma, som skall borra fram den.

Skåne

Östersjön

Tulsa, Oklahoma

Jerome Bayless


Input: Bayless är Sveriges förste 'drilling manager', halvstatlig dessutom.

Bayless

Sveriges


Input: För kort tid sedan anställdes han som chef för de borrningar som Oljeprospektering AB - ägt av staten och näringslivet gemensamt - startar på den skånska slätten i januari.

Oljeprospektering AB


Input: De kommer senare att följas av borrningar ute i Östersjön, söder om Skåne.

Östersjön

Skåne


Input: När det första borrtornet rests - någonstans i triangeln Malmö - Falsterbo - Ystad - börjar miljonrullningen på allvar i jakten på svensk olja.

Malmö

Falsterbo

Ystad


Input: Varje borrhål kommer att kosta i medeltal drygt 2 milj kronor.


Input: Ute till havs blir det ännu dyrare, bortåt 10 milj per hål.


Input: Det är pengar som satsas utan några som helst garantier för utdelning.


Input: Borriggarna köps inte utan hyrs.


Input: Oljeprospektering har fått in anbud från ett stort antal amerikanska, italienska och franska oljeföretag.

Oljeprospektering


Input: Några har valts ut och med dem skall man nu börja slutförhandlingen.


Input: Oljeprospektering - som bildades för fyra år sedan - har i första hand 100 milj att göra av med och möjlighet att få ytterligare 50 milj.

Oljeprospektering


Input: En hel del pengar har gått åt till de förundersökningar av olika slag som gjorts - på land, till havs och från luften.


Input: Men de allra flesta miljonerna finns kvar.


Input: 600 markägare har chansen


Input: Det är med ledning av förundersökningarna som geologerna skall bestämma var Jerome Bayless ska borra sitt första hål.

Jerome Bayless


Input: Tyvärr kan ingen förundersökare i världen säga att det finns olja på en viss plats.


Input: Han kan bara bedöma förutsättningarna.


Input: Utan borrning kan man aldrig få besked.


Input: Det är ännu inte bestämt hos vilken av de vidtalade ca 600 markägarna i Skånetriangeln man skall börja.

Skånetriangeln


Input: Utvärdering av de sista förundersökningarna pågår alltjämt.


Input: Om olja hittas och fynden är så stora att de kan kommersiellt utnyttjas får markägaren en sjuttiofemtedel av värdet.


Input: Det stadgas i den s k stenkolslagen från 1886 som dammats av för den här situationen.


Input: Borrdjup på 4000 m


Input: Få markägare får så att säga mer än en enda chans.


Input: Om ett hål visat sig vara torrt så flyttas riggen i regel 5-6 km.


Input: När triangeln Malmö - Falsterbo - Ystad är avklarad beräknas borrningar ske i ett område från Malmö upp mot Landskrona.

Malmö

Falsterbo

Ystad

Malmö

Landskrona


Input: Det har borrats efter olja i Skåne tidigare men inte djupare än 2000 m.

Skåne


Input: Nu ska man med större och effektivare utrustning ned till intressantare strukturer på bortåt 4000 meters djup.


Input: Oljeprogrammet har något försenats.


Input: Tidigare hade man hoppats komma i gång redan denna höst.


Input: Men nu är alltså siktet inställt på januari.


Input: Havsborrningarna kommer troligen inte i gång förrän i början av 1972.


Input: Buller natt och dag


Input: Jerome Bayless har borrat i åtskilliga delar av världen.

Jerome Bayless


Input: Närmast kommer han från Libyens öknar och Amoseas, som ägs av Texaco och Standard Oil of California.

Libyens

Amoseas

Texaco

Standard Oil of California


Input: Vad tror han om Skåne?

Skåne


Input: Jodå, det blir nog bra.


Input: Och även i Östersjön råder fina förhållanden för borrning, små djup, hyggligt väder.

Östersjön


Input: - Borrningarna kommer att pågå dag och natt och kan bullra som åtta tio lastbilar, säger han.


Input: Man får räkna med i medeltal 50 dagars arbete på varje hål.


Input: För att sköta en rigg behövs ett 50-tal man - det är entreprenörens eget folk och alltså inga lokalanställda.


Input: Dessutom knyts olika serviceföretag till operationen.


Input: Allteftersom borren äter sig ned i jorden dras borrör ner i hålet så att väggarna inte rasar igen.


Input: Där oljeförekomster finns råder ett högt tryck, men för att inte oljan skall spruta rätt upp i luften regleras trycket med spolvätska och en serie olika ventiler.


Input: Det skall Bayless hålla reda på.

Bayless


Input: Borrningarna till havs kommer troligen inte i gång förrän i början av 1972.


Input: - Ett borrtorn, värt ca 50 milj kr, bogseras ut och förankras på botten.


Input: Det får en besättning på kanske 30-40 man som jobbar i skift: två veckors arbete på plattformen med 10-12 timmars arbetsdag följs av en veckas ledighet i land.


Input: Bakgrunden till beslutet att satsa pengar på oljeletning i Skåne och Östersjön är bl a att Sverige importerar petroleum för 3-4 miljarder kronor årligen.

Skåne

Östersjön

Sverige


Input: Det är en tung post i utrikeshandeln som en egen produktion skulle kunna göra lättare - i bästa fall t o m eliminera.


Input: Men varken Jerome Bayless eller någon annan vet alltså om hasarden kommer att ge någon utdelning.

Jerome Bayless


Input: Jerome Bayless leder oljeborrningarna i Skåne.

Jerome Bayless

Skåne


Input: 10000-tals svenskar har obotliga hörfel.


Input: Ännu fler riskerar få det.


Input: En svensk soldat kan bli hörselskadad vid sin första skjutning.


Input: Flertalet värnpliktiga är dömda till för tidig hörselnedsättning.


Input: Det är skrämmande fakta som Expressen kan redovisa i dag.

Expressen


Input: Problemet blir bara värre och värre.


Input: Markpersonalen vid flygvapnet, artillerister och pansarvärnssoldater är värst utsatta.


Input: För en pansarvärnskanon finns ingen ljudmätare snabb nog.


Input: Mätningar med oscilloskop har gett värden på 170 decibel (!).


Input: Som jämförelse kan nämnas att en jetmotor vid fullt pådrag når upp till 110 ...


Input: Sveriges främste expert på området, docenten Ingmar H:son Klockhoff, vid Uppsala akademiska sjukhus, säger till Expressen:

Sveriges

Ingmar H:son Klockhoff

Uppsala akademiska sjukhus

Expressen


Input: - Alla skjutvapen är farliga för hörseln.


Input: Pansarvärnsvapnen skall vi bara inte tala om.


Input: Smällarna är som enorma pisksnärtar.


Input: Ett skott kan på grund av tillfälliga terrängförhållanden få samma verkan som fem andra tillsammans.


Input: Resultatet kan man tänka sig.


Input: De hörselskydd - företrädesvis glasdun - som hittills använts vid skjutningar med granatgevär och pansarvärnskanon eliminerar 20 av 170 decibel.


Input: Resten får skytten och laddaren i örat ...


Input: Docent Klockhoff:

Klockhoff


Input: - Vid en sådan smäll slocknar en stor del av örats nervcellsklaviatur för alltid.


Input: En soldat kan bli obotligt hörselskadad redan vid sin första skjutning.


Input: Det är främst diskanthörseln som skadas.


Input: Personen i fråga får inte problem med sin hörsel omedelbart.


Input: I 40-årsåldern då örats uppfattningsförmåga börjar degenera blir försämringen dess våldsammare.


Input: Flertalet värnpliktiga har ingen aning om att de fått allvarliga hörselskador.


Input: Skador som de kommer att få känna av längre fram.


Input: Docent Klockhoff har kämpat för att få problemet ordentligt belyst.

Klockhoff


Input: För 3-4 år sedan gav han ut 'hörselskyddsprogram för krigsmakten'.


Input: En skrift som manade till eftertanke och direkta åtgärder.


Input: Klockhoff är knuten till försvarets sjukvårdsstyrelse som är ansvarig inom denna sektor.

Klockhoff


Input: Under sjukvårdsstyrelsen sorterar försvarets materielbyrå.


Input: Där ligger just nu en beställning på s k hörselskyddskåpor (används numera i alla bullersamma arbetsmiljöer).


Input: De har tidigare ställt sig för dyra i inköp för försvaret.


Input: Soldaterna har fått hålla till godo med det otillräckliga glasdunet.


Input: Från ett pris på femtio kronor är man nu nere i en tia per styck för skyddskåporna.


Input: Docent Klockhoff är besviken på intiativkraften hos militären:

Klockhoff


Input: - Genomförandet av effektivt hörselskydd inom det militära har gått trögt.


Input: Den enskilda människan ser inte ut att vara intresserad.


Input: Givetvis får man beakta att det är en fråga om pengar.


Input: Försvaret har inte haft råd att inköpa materielen.


Input: På I 12 i Eksjö tog en kompanichef för ett pansarvärnskompani saken i egna händer.

I 12

Eksjö


Input: Han visste att skyddskåpor fanns i förråd på en flygflottilj i Småland.

Småland


Input: Därför uppsökte han på egen hand flottiljen och ordnade så att regementets pv-soldater fick ordentliga hörselskydd.


Input: Det var de ganska ensamma om vid den tidpunkten.


Input: Soldaterna bör vara tacksamma mot sin forne kompanichef ...


Input: Denne säger till Expressen:

Expressen


Input: - Jag har sett tillräckligt många pansarvärnsinstruktörer stå med handen bakom örat för att kunna höra vad man säger.


Input: Det skall inte mina soldater behöva bli utsatta för.


Input: Hörselundersökningen i det militära är också bristfällig.


Input: Det finns visserligen apparatur på de flesta förband, men antingen hinner inte de överarbetande militärläkarna eller också begriper de sig inte på det tekniska.


Input: Framtiden är snabbkontroll av hörseln och registrering av defekter och uppfattningsförmåga via data.


Input: Man ska göra kontroller vid mönstring, in- och utryckning samt under tjänstens gång, för att få en fullständig bild av soldatens hörsel.


Input: Det databehandlade besiktningsinstrumentet skall snabbt kunna avläsas.


Input: Docent Klockhoff hoppas på detta förfarande inom en snar framtid.

Klockhoff


Input: Hörselskadorna inom det militära är ett nationellt hot.


Input: Följderna blir vi snart varse.


Input: Därför måste omedelbara åtgärder sättas in nu.


Input: Fotnot:


Input: De högtsmällande närstridsvapnen - granatgevär, pansarvärnskanon osv - är ganska unga på de svenska militärförbanden.


Input: Därför har man ännu inte fått känna av de framtida men som de ger soldaterna.


Input: Vapnen förekommer numera på alla förband inom armen.


Input: En värnpliktig som fått 'ordinärt 'hörselfel får vänta i omkring 25 år innan han får direkt märkbara besvär.


Input: Skyddskåporna skall nu tilldelas särskilt utsatt personal i krigsmakten.


Input: Det skyddet borde ha kommit för länge sedan.


Input: Glasdunet stoppar bara upp till 20 av 170 decibel som utvecklas av en pansarvärnskanon.


Input: Ett otillräckligt hörselskydd som använts i många år.


Input: - Av alla de tiotals miljoner människor som för fyra år sedan rökte cigaretter i USA har nu i dag var fjärde person slutat röka.

USA


Input: Medan vi 1966 hade cirka 19 miljoner före detta rökare har den siffran i dag stigit till 29 miljoner!


Input: Det är ett resultat som vi aldrig vågade drömma om när vi satte i gång vår antirökningskampanj.


Input: Detta säger en av världens främsta tobaksforskare, dr Daniel Horn, i en intervju med Dagens Nyheter.

Daniel Horn

Dagens Nyheter


Input: Dr Horn är chef för National Clearinghouse for Smoking and Health, det amerikanska hälsoministeriets specialorgan för tobaksfrågor.

Horn

National Clearinghouse for Smoking and Health


Input: Dr Horn har varit med om några av de största undersökningar som företagits om rökning och anlitas av WHO, Världshälsoorganisationen, som expert i dessa frågor.

Horn

WHO

Världshälsoorganisationen


Input: Han är nu på ett par dagars studiebesök i Sverige.

Sverige


Input: Den enorma framgången i försöken att få amerikanska folket att sluta röka beror enligt dr Horn på en mängd faktorer.

Horn


Input: Man började för fem år sedan, när antirökningskampanjen drogs i gång, med en upplysningskampanj på mycket bred basis.


Input: Talade om för folk att cigarettrökning var skadligt, tryckte på alla upptänkliga skäl varför man skulle sluta röka, påpekade vilka skadliga effekter rökningen har.


Input: - Resultatet blev att rökarna mer och mer började fundera på varför de egentligen höll på att förstöra sin hälsa, säger dr Horn.

Horn


Input: Läkarna slutade


Input: Sedan fick dr Horn en väldigt fin uppslutning från inte bara läkarna utan all hälso- och sjukvårdspersonal.

Horn


Input: En mängd läkare, sjuksköterskor, apotekare, tandläkare och annan personal slutade röka.


Input: De insåg att det var lättare att få andra människor att sluta röka om de själva slängde cigaretterna.


Input: Broschyrer skickades ut till rökarna där de själva kunde testa vad de var för slags rökare, varför de rökte, vilka svårigheter de kunde möta om de ville sluta.


Input: - För ett och ett halvt år sedan fick vi också tid i TV för vår kampanj mot rökningen, säger dr Horn.

Horn


Input: Vi fick igenom att vår antirökkampanj skulle få en tid i TV som stod i proportion till den tid tobaksreklamen fick.


Input: Och denna TV-kampanj har haft en mycket stor framgång.


Input: Enligt dr Horn har alla dessa åtgärder blivit något av en spegel för cigarettrökarna i USA.

Horn

USA


Input: Något av en självkonfrontation, där folk börjat fundera över t ex hur mycket hälsan är värd och de ekonomiska konsekvenserna av rökningen.


Input: Stopp för TV-reklam


Input: - Ju klarare man kan få rökarna att inse varför de egentligen röker, vilka behov de försöker tillfredsställa med cigaretten, desto lättare är det att få dem att sluta röka, menar dr Horn.

Horn


Input: Självinsikt är lösenordet.


Input: Enligt dr Horn är det en mängd aktioner på gång i USA för att försöka få ner cigarrettkonsumtionen.

Horn

USA


Input: Många medicinska organisationer t ex har börjat tillämpa regeln att rökning är förbjuden under officiella sammankomster.


Input: Detta för att söka skapa nya normer.


Input: - Var fjärde läkare har under de senaste fyra åren slutat röka, kommenterar dr Horn.

Horn


Input: På det sättet är det också lättare för dem att få andra att sluta röka.


Input: Regeringen har också börjat gripa in kraftigare för att hejda cigarrettrökningen.


Input: Dr Horn:

Horn


Input: - Den 1 januari nästa år är det förbjudet att göra reklam för cigarretter i amerikansk TV och radio.


Input: Däremot är denna reklam fortfarande tillåten på annonspelare, i tidningar och tidskrifter osv.


Input: Men TV-stoppet anser dr Horn kan komma att betyda mycket.

Horn


Input: Om ni måste röka


Input: - Inget land i världen har haft ett sådant enormt reklaminslag i TV för cigarretter.


Input: Denna reklam når en mängd barn och ungdomar.


Input: De har genom reklamen fått inställningen att cigarrettrökning är accepterat i samhället och i vissa fall t o m eftersträvansvärt.


Input: De amerikanska erfarenheterna visar enligt dr Horn att det verkligen inte är utsiktslöst att förmå en mängd människor att sluta röka.

Horn


Input: - Och för dem som inte kan sluta röka helt har vi nu en intensiv kampanj i gång att försöka förmå dem att röka mindre.


Input: Huvudpunkterna i den kampanjen är enligt dr Horn:

Horn


Input: Gå över till ett cigarrettmärke som har låg halt av tjära och nikotin.


Input: Lämna längre fimpar.


Input: Dra färre halsbloss på varje cigarrett.


Input: Skär ner dagskonsumtionen.


Input: Doktor Daniel Horn:

Daniel Horn


Input: - Det lönar sig att sluta röka även om man rökt mycket länge.


Input: Kirurgiprofessorn Jack Adams-Ray halkade för drygt ett år sedan i en trappa i Moskva, skadade senan i knäskålen, fördes i ambulans till ett sjukhus, där vårdpersonalen bara kunde ryska.

Jack Adams-Ray

Moskva


Input: Han upplevde enorma kontaksvårigheter och kom på en världside: att göra en medicinsk bildtolk, som ger kommunikation mellan patient och personal utan att patienten behöver säga ett ord.


Input: I ambulansen fanns det både läkare och assistent som kunde engelska - det är mer än vi har i Sverige.

Sverige


Input: Men med vårdpersonalen på sjukhuset var det värre.


Input: Hur komma i kontakt med hemmet, med svenska ambassaden?


Input: Hur få ett bäcken, bli vänd i en annan ställning?


Input: Professorn kunde bara ett par ryska ord.


Input: Han försökte med teckenspråk, försökte rita, men han hade C i teckning i skolan.


Input: Han kom att tänka på en bok med bilder som patienten kan peka i.


Input: Denna 'medicinska bildtolk' av prof. Adams-Ray med teckningar av Claes Folkeson presenterades på onsdagen av Håkan Ohlssons förlag i Lund.

Adams-Ray

Claes Folkeson

Håkan Ohlssons förlag

Lund


Input: Utan ord


Input: Målsättningen har varit inte bara att skapa ett kommunikationsinstrument mellan patient och vårdpersonal - i och för sig nog så angeläget - utan det viktigaste och svåraste har varit att 'Medicinsk bildtolk' också skall fungera som hjälpmedel för läkaren att klarlägga sjukdomsbilden utan att patienten behöver säga ett ord.


Input: Tecknade symbolbilder ger ett instrument som helt ersätter det talade ordet.


Input: En patient kommer in med symtom på hjärtsjukdom.


Input: Patienten pekar på en bildserie hur han upplever sina sjukdomssymtom.


Input: Hur pass ont har han i huvudet?


Input: Det kan vara svårt för folk med normala uttrycksmöjligheter att berätta.


Input: 'Medicinsk bildtolk' gör det i en kort bildsvit på ett klarläggande sätt.


Input: Stjärnor, som ofta används på samma sätt i internationella serier, anger smärta.


Input: Många stjärnor = stor smärta.


Input: En stjärna = liten smärta.


Input: I 'Medicinsk bildtolk' finns åtta ord, kapitelrubriker:


Input: Patienten önskar.


Input: Doktorn frågar.


Input: Sjuksystern säger.


Input: Patienten säger.


Input: De är översatta till över 20 språk, svahili, arabiska, hebreiska, japanska, kinesiska etc.


Input: För bildtolkens användning i Skandinavien utnyttjas f.n. sju språk, valda med hänsyn till frekvens av utlänningar i vårt land.

Skandinavien


Input: Tester av olika slag har genomförts under det dryga år som arbetet på bildtolken pågått.


Input: Goda resultat har vunnits med t.ex. helt finsktalande patienter vid Lunds lasarett.


Input: Präst eller penna


Input: Den röda, första delen tycks ha varit lättast.


Input: Man pekar på en penna, när man vill ha en penna, på en präst när man vill träffa en präst.


Input: Det finns olika sorters präster att peka på.


Input: Det finns bilder för att man vill bli vänd på höger sida, vill ha glasögon, löständer, pipa etc eller att man vill bli tvättad i håret.


Input: I den gula delen säger syster saker, att patienten skall få kateter, röntgen eller bad.


Input: Det går också bra.


Input: Men i den gröna delen blir det svårare.


Input: Där är det doktorn som frågar t.ex. hur ont det gör.


Input: En stjärnsmäll.


Input: Liten smäll med liten hammare och en stjärna.


Input: Det blir strax svårare om man skall bildbeskriva hur värken först började vid naveln och sedan spred sig ner mot ljumsktrakten.


Input: Det kan vara ett ganska säkert tecken på blindtarmsinflammation.


Input: Urin- och ögonfärg


Input: Kissar man ljusgul, röd eller porterfärgad urin?


Input: Det går att bildbeskriva.


Input: Svårare är att klargöra om man tidigare varit gul i ögonen, haft gulsot eller om man tidigare gått på vissa mediciner.


Input: Kissar man mest när solen eller månen är uppe?


Input: Får man ont i magen strax efter man har ätit eller tre - fyra timmar senare, det går också hyggligt att förstå.


Input: Fastän man får förstås visa olika maträtter i olika delar av världen.


Input: Medicinsk bildtolk är första försöket, och trots åtskilliga prov på patienter som inte kan något i Sverige begripligt ord kommer nya upplagor säkert att rymma ännu mera geniala bilduppslag.

Sverige


Input: Dövstumma


Input: Det är inte bara mängden av utländsk arbetskraft och den expanderande turismen som skapar språksvårigheter i den medicinska vården.


Input: Patienter som inte kan tala utgör en ganska stor grupp, t.ex. dövstumma, respiratorbundna patienter eller de som inte kan tala till följd av olika kirurgiska ingrepp.


Input: Tolkar är dyra och svåra att anskaffa.


Input: 'Medicinsk bildtolk' vill kapa sjukvårdskostnaderna.


Input: Korrekt diagnos förkortar vårdtiden för utlänningar här och för svenskar utomlands.


Input: Främst löser den nya iden en angelägen humanitär uppgift.


Input: Den ensamme och sjuke kan meddela sig.


Input: För säkerhets skull ger SvD här en tolk till bildtolken.

SvD


Input: Vill man ha besök av en präst pekar man på bilden t.v. - men man bör förstås tillhöra någon av de fyra representerade kyrkorna.


Input: Smärta beskrivs genom att man pekar på en av bilderna - stor yxa och många stjärnor = stark smärta.


Input: Patienten på bilden längst t.h. vill bli vänd och sova på rygg i stället.


Input: Det har sagts att det var lätt i vallokalen i år.


Input: Det skulle ha blivit ännu lättare med det datamaskinval som inte blev av.


Input: Egentligen skulle valsedlarna ha sett ut som hålkort, vi skulle ha stoppat dem i kassetter i stället för att slicka igen kuvert.


Input: Och den jättelika poströsningen skulle ha databehandlats redan valkvällen och slutresultatet varit klart till midnatt.


Input: Men valmaskinleverantören sviktade i sista stund och vi får vänta till nästa val.


Input: Nästa val, 1973, blommar datatekniken upp på allvar.


Input: Då blir det ännu enklare för oss väljare än vid det nyss avverkade valet.


Input: Vi slipper slicka igen kuvert.


Input: Valsedlarna blir gula, blå och vita som förr.


Input: Till färgblindas hjälp får de också olika streckmarkeringar.


Input: Men när vi träder in i vallokalen får vi tre svarta kassetter av plast.


Input: I valbåset stoppar vi in en valsedel formad som hålkort i vardera kassetten.


Input: Vi skrider fram till valförrättaren.


Input: De har en liten låda framför sig på bordet, en så kallad valbox.


Input: Röstkortet överräcks, en valförrättare slår i röstlängden.


Input: Likaså överräcks kassetterna till en annan valförrättare, som placerar dem en och en i ett hål i boxen.


Input: Klarsignal från röstlängdsläsaren, tre tryck i följd på en mojäng ovanpå boxen: korten åker ur kassetterna ned i lådan.


Input: Kassetterna samlas i hög på bordet och hämtas småningom tillbaka till entredörren för ny användning.


Input: Det är returglasens problematik omsatt och löst i valhanteringen.


Input: - Att trycka och distribuera 90 miljoner valkuvert kostade samhället 3,5 miljoner kr senaste val, det nya förfarandet blir betydligt billigare, säger avdelningsdirektör Per-Ola Larsson vid Centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden, CFU.

Per-Ola Larsson

Centrala folkbokförings- och uppbördsnämnden

CFU


Input: - Till nästa val behövs cirka 400000 kassetter.


Input: Och 35000 valboxar, tre stycken i varje vallokal och postanstalt.


Input: Boxar och kassetter kommer att kosta cirka 6 miljoner kr.


Input: Visserligen blir hålkortsvalsedlarna något dyrare än de gamla vanliga.


Input: Bland annat därför att de måste göras av styv kartong.


Input: Men skillnaden i kostnad blir ändå avsevärd.


Input: Och boxar och kassetter kommer inte att nötas ut i ett enda val.


Input: De kan användas i flera.


Input: På två val har samhället tjänat in kostnaderna för boxarna och kassetterna.


Input: Men det väsentligaste med dessa nyheter är ändå inte underlättandet för väljaren i vallokalen eller de lägre valkostnaderna.


Input: Utan den stora vinningen med ett fullständigt datamaskinval är att valresultatet för riksdagsvalet kommer att vara till 99,9 procent färdigräknat innan valdagen är slut.


Input: År 1973 upplever vi vårt första riktiga hålkorts- och dataval.


Input: Några kommer för all del att uppleva det redan nästa år då ett provval arrangeras på ett 50-tal platser i landet, arbetsplatser och ålderdomshem.


Input: Valboxen är en liten additionsflink kamrer, den räknar in valsedlarna och vägrar att ta emot kassetter som innehåller två valsedlar, det ska bara vara en i varje.


Input: Av väljare som stryker namn på valsedeln fordrar den ännu en åtgärd, nämligen att de gör hål i en ruta längst ned på sedeln.


Input: Dessa sedlar förs åt sidan för efterbehandling.


Input: När klockslaget klingar på kvällen och valet är slut förs valboxarna, som var och en kan svälja 1500 sedlar (dvs fler än väljarna i största valdistriktet) i ilfart till närmaste datacentral, ett 40-tal över hela riket.


Input: Där sorteras hålkorten - valsedlarna efter valkrets, parti och partifraktion.


Input: Eftersom poströsterna kan levereras in före vallokalrösterna, databehandlas de också först.


Input: Därmed vinner man åtskillig tid.


Input: Sedan valboxarna kommit fram till datacentralen från vallokalerna bör det ta högst ett par timmar till att slutresultatet är framräknat.


Input: Före midnatt är alltså valet klart.


Input: - Även kommun- och landstingsvalen kommer att databehandlas 1973, framhåller Per-Ola Larsson.

Per-Ola Larsson


Input: Men här får vi slutresultatet litet senare på natten.


Input: - Sen kommer eftergranskningen, den är ofrånkomlig och går inte att helt datastyra.


Input: Vi måste kolla om dubbelröstning skett, om de poströstande också röstat i vallokal.


Input: Här blir det som vanligt fråga om avprickning på länsstyrelsen av varje poströstande.


Input: - Men denna procedur kommer ändå att gå oändligt fortare än nu.


Input: 1973 års röstkort ser ut som ett vanligt postinbetalningskort, och med en kod noterad längst ned på papperet.


Input: Kortet åker in till postens optiska datacentral för kollning, och därmed kan eftergranskningen pressas ned till 2 dagar.


Input: Det är stor skillnad mot nu.


Input: Och i väntan på vad över 700000 poströster ska betyda för regeringsinnehav och riksdagssammansättning är det naturligt att undra varför betänkandet från 1965 års valtekniska utredning, framlagt i fjol höst (SOU 1969:19) och innehållande just den datavalteknik som här redovisats, inte blev omsatt i praktiken till 1970 års val.


Input: Per-Ola Larsson som är sekreterare i den utredningen och sedan ett år tillbaka är chef för valsektionen inom CFU är rätta mannen att svara på den frågan.

Per-Ola Larsson

CFU


Input: - Allting var klart förra hösten.


Input: Förberedelsearbetet var i full gång till alla delar, avtalet med det företag som skulle tillverka hela datamaskineriet förelåg på bordet för underskrift.


Input: Vi satt just i sammanträde på justitiedepartementet med två ingenjörer från företaget i fråga, för justering av vissa tekniska detaljer, när beskedet kom från företagsledningen att man där inte kunde garantera leverans av valboxar i tillräckligt god tid före valdagen.


Input: Därmed blev datamaskinvalet 1970 en halvmesyr.


Input: En hel rad utredningsförslag förverkligades visserligen: blanka ifyllningsvalsedlar, särskild märkning för färgblinda, förtidsröstning på posten, öppethållande utan avbrott kl 8 - 21, osv.


Input: Men hålkortssedlar, kassetter och boxar, hela datamaskineriet för själva röstningsproceduren, det måste slopas.


Input: Det blev en helt överraskande vändning.


Input: CFU-personalen tvingades att lägga om arbetsrutinen och planera för ett helt nytt valsystem.


Input: Nu återstår att se om det blir fler överraskningar.


Input: Vad gömmer 730000 poströster, 14 procent av hela röstmaterialet, på för möjligheter att sopa undan preliminära makthavare och ge en helt annan meteorologisk bild av den politiska valvinden?


Input: Vad rösterna än ropar i vinden så visar deras mångfald att det är nödvändigt att dra datamaskinens insug ända fram till valbåset.


Input: Ännu mot slutet av veckan efter det stora valet, vet man inte säkert hur valresultatet blev.


Input: Först den här veckan, då det här numret av Vi kommer ut, har man räknat riksdagsvalet färdigt.


Input: De två andra valen - till kommuner och landsting - blir inte helt färdigräknade förrän i oktober - november.


Input: Det är de över 700000 poströsterna - med kanske en helt annan partifördelning än tidigare - som vållat oredan och bristen på säkra siffror.


Input: Det finns några resultat av valet som experterna och valspecialisterna är eniga om - trots den stora ovissheten:


Input: Kommunisterna klarar sina 4 procent och blir så stor grupp i den nya enkammaren, att 2 regeringen kan sitta kvar trots en kraftig tillbakagång jämfört med det enastående valet 1968.

Kommunisterna


Input: Centerpartiet och Gunnar Hedlund är valets 'segrare' med en andel av väljarkåren på över 20 procent och med stora inbrytningar i städerna.

Centerpartiet

Gunnar Hedlund


Input: Men segrarens lön är endast segerns sötma: inget regeringsskifte, de borgerliga fortfarande i opposition.


Input: Glädjen över att det blir fler borgerliga än socialdemokrater i riksdagen grumlas av att minst 14, kanske 17 kommunister borgar för fortsatt socialistiskt styre.


Input: Gunnar Helen gjorde ett något bättre val med folkpartiet än Sven Weden, men framgången var blygsam.

Gunnar Helen

Sven Weden


Input: Moderaterna fortsatte bakåt och nådde bara 10,9 procent.

Moderaterna


Input: Man talar redan om partiledarskifte.


Input: En tröst i bedrövelsen kan kanske poströsterna ge.


Input: Det finns en del församlingar i Stockholm - den högborgerliga Oscars församling till exempel - som visar ett rekordlågt valdeltagande.

Stockholm

Oscars församling


Input: Kanske beror det på att en mängd högerröster finns deponerade på posten.


Input: För inte kan väl intresset sjunka så enormt mellan två val att valdeltagandet som 1968 låg på nära 90 procent i år dalat till 65-70 procent.


Input: Kommunalvalen är minst lika förvirrande som riksdagsvalet.


Input: Man vet ännu inte vilka som skall regera de närmaste tre åren i städer som Stockholm och Göteborg.

Stockholm

Göteborg


Input: Och det finns flera städer i landsorten som väntar lika spänt på slutresultatet.


Input: Den 15 oktober skall landstingsvalet vara helt färdigräknat, den 15 november kommunvalen.


Input: Kommun- och landstingsval har delvis kommit i skuggan av riksdagsvalet och rikspolitikerna.


Input: Men full samstämmighet har inte rått mellan valresultaten.


Input: Preliminära siffror för en stad som Lidingö - regerad av moderaterna - visar att det moderata samlingspartiet fick cirka 1000 röster mer i kommunvalet än i riksdagsvalet.

moderaterna


Input: (Cirka 4400 till riksdagen, cirka 5400 till kommunen.)


Input: Betyder det större förtroende för de lokala politikerna och deras program än för Holmberg - Bohman?


Input: Liknande skiftningar rapporteras från andra håll, men knappast så markerat.


Input: Tillbaka till riksvalet.


Input: Palme och (s) fick lämna tillbaka en hel del kommuniströster som man 'lånade' 68.

Palme

(s)


Input: Men en hel del har också vandrat till de borgerliga.


Input: Hur dessa vandringar skett, blir en uppgift för partiernas valstrateger att beräkna.


Input: När nu de definitiva siffrorna äntligen sammanställts.


Input: Så här gör man 1973.


Input: I stället för valkuvert tar man en kassett och stoppar valsedeln för riksdagsvalet i.


Input: Så gör man likadant med valsedlarna för kommun- och landstingsvalen.


Input: Med tre svarta ogenomskinliga kassetter (den på bilden ovan är bara till för demonstration) går så väljaren fram till valförrättaren.


Input: Valsedeln, till vänster, är ett hålkort på styvt papper.


Input: De två hålen till höger markerar valkrets, de två vänstra parti respektive partifraktion.


Input: Den som stryker namn måste göra hål i rutan vid pennan.


Input: På valförrättarens bord står valboxen.


Input: Efter kollning i röstlängden trycker valförrättaren ned valsedeln i boxen.


Input: Kassetten stannar kvar, tas ut och går sedan ut i vallokalen för ny användning.


Input: Efter valets slut körs boxen till närmaste datacentral, som tar hand om innehållet.


Input: 8,7 miljoner invånare


Input: 4 miljoner bilar


Input: Datorn styr företagen


Input: Glesare glesbygder


Input: En skräckvision?


Input: Kanske - men uppgifterna är hämtade ur en statlig utredning.


Input: Under 60-talet ökade Sveriges befolkning med totalt 7,6 procent.


Input: Prognosen för 70-talet visar en befolkningstillväxt på 7,9 procent, vilket skulle ge 8,7 miljoner invånare i landet 1980.


Input: Pensionärerna ökar


Input: I åldersklasserna räknar man med att pensionärerna ska öka mest - med 20 procent.


Input: I dag finns det 1,1 miljoner över 65 år, 1980 blir det över 1,3 miljoner.


Input: Den andra stora gruppen som ökar kraftigt är åldern 0-14 år.


Input: 1980 kommer vi att ha nästan 2 miljoner barn - mot drygt 1,7 miljoner i dag.


Input: I den s k produktiva åldern 20-64 kommer ökningen att bli mycket liten - endast 2 procent.


Input: 1980 har vi 4,8 miljoner invånare i denna grupp.


Input: Glesare bygder


Input: Under 70-talet kommer riks- och centralorternas folkmängd att öka med bortåt 1 miljon - glesbygdsbefolkningen minskar med 200000 personer.


Input: Också en del av de minsta och medelstora kommer att få en folkminskning.


Input: Tävlan om pengar


Input: Nationalinkomsten kommer inte att stiga lika kraftigt som under 60-talet.


Input: Under de första fem åren av 70-talet, har långtidsutredningen (som kommer i november) räknat med en årlig tillväxttakt på 3,3 procent.


Input: Många behov kommer att tävla om den stigande nationalinkomsten.


Input: Pengar kommer att behövas för investeringar, utbildning, offentliga ändamål.


Input: Troligen kommer därför den privata konsumtionens andel av varor och tjänster att förbli oförändrad eller att sjunka.


Input: Högre löner


Input: Men trots ökade statsutgifter så blir det inkomstökning för privatpersoner.


Input: Mellan 1,5 och 2,5 procent per år tror långtidsutredningen för tiden fram till 1975.


Input: Denna inkomstökning tror man kommer att läggas på bilar, tjänster och elektronik.


Input: Vi reser mer


Input: Dagens bilbestånd - 2 miljoner - kommer att fördubblas under de kommande tio åren, och det blir vanligare med elektronik i hushållsarbetet.


Input: Massflyget blir en realitet - över huvud taget kommer vi att resa mera.


Input: Färre i industrin


Input: Befolkningens fördelning på olika yrken kommer att genomgå kraftiga förändringar under 70-talet.


Input: Enligt långtidsutredningen sjunker industrins andel av de förvärvsarbetande till 31 procent 1980 mot 33 procent nu.


Input: 1965 arbetade 45 procent av de yrkesverksamma inom servicenäringarna.


Input: 1980 är andelen 55 procent.


Input: Denna utveckling går hand i hand med den snabba utvecklingen av utbildningsnivån i det svenska samhället.


Input: Datorns tidevarv


Input: Datatekniken kommer att förändra storföretagen - de tekniska framstegen underlättar och driver fram en utveckling mot stora företag i både produktion och distribution.


Input: Det blir lättare att styra företagen med datorns hjälp, man blir också kapabel att minska misstagen i produktionen.


Input: Storföretagen kan tillverka rätt vara vid rätt tidpunkt och sälja den på rätt ställe.


Input: 70-talet kommer att medföra stora förändringar för alla medborgare - en utveckling på både gott och ont.


Input: Vart ska alla bilar ta vägen när alla människor flyttar till städerna?


Input: Ett ont exempel.


Input: Uppgifterna i denna artikel är hämtade ur textil- och konfektionsutredningen som publicerades i går.


Input: Psykologerna utarbetar allt fler förfinade test för att få rätt man placerad på rätt plats i produktionen.


Input: Men ännu finns det inget svenskt företag som frågar den arbetssökande när denne tror att han fungerar bäst på dygnet.


Input: Man förutsätter att alla ska anpassa sig till de tider som en gång är fastställda.


Input: Systemet medför att en grupp kommer ordentligt i kläm.


Input: Det är de utpräglade kvällsmänniskorna.


Input: Nu tvingas de kämpa mot sin egen dygnsrytm och detta medför bl.a. :


Input: Sämre prestationsförmåga, * aptitrubbningar, * mindre alerthet, * störd nattsömn och * fritid som inte kan utnyttjas riktigt.


Input: Men minoritetsgruppens problem har börjat uppmärksammas av både medicinare och psykologer.


Input: Fungerar sämre


Input: Universitetslektor Oskar Öqvist, Göteborg, har i en stor undersökning kartlagt dygnsrytmen för tre olika grupper.

Oskar Öqvist

Göteborg


Input: Studenter, som kan disponera sin tid relativt fritt, arbetare som börjar sitt jobb klockan 06.00 och en grupp som börjar två timmar senare.


Input: Han tycker det är en försummelse av arbetsgivarna att inte genom intervjuer av de anställda få en bild av deras inställning till arbetstiderna.


Input: Och han tror att man framförallt inom processindustrin kan ändra på tiderna utan för stora kostnader men däremot få höga vinster.


Input: Det bör ligga i varje företags intresse att få besked om när individen fungerar bäst.


Input: Det säger sig självt att de utpräglade kvällsmänniskor som börjar jobba klockan 06.00 och som måste stiga upp kanske en timme tidigare för att resa till jobbet inte är alerta.


Input: - De fungerar sämre, deras koncentration är dålig och deras irritabilitet stor.


Input: Fick de andra arbetstider skulle de trivas bättre och fungera bättre och därför är det på tiden att man gör ett försök, exempelvis inom processindustrin, att variera arbetstiderna.


Input: Kostnaderna blir små i förhållande till de vinster som kan göras, säger lektor Öqvist.

Öqvist


Input: Hög temperatur


Input: - Kvällsmänniskor som nu tvingas upp tidigt kan inte heller utnyttja sin fritid meningsfullt.


Input: Mot sin egen rytm tvingas de tidigt i säng och går bl a miste om väsentlig information, exempelvis TV-program.


Input: På lördagar och söndagar då de är lediga behöver de sova för att kompensera sin 'sömnskuld' och inte heller då kan de som 'morgonmänniskor' utnyttja ledigheten.


Input: Medicinska undersökningar visar att de som är pigga på morgonen har en hög adrenalinproduktion då, medan de som har kvällsarbete och en sen dygnsrytm, exempelvis inom serviceyrken, har maximal adrenalinproduktion på kvällen.


Input: Prestationsförmågan är som högst när den normala kroppstemperaturen är som högst på dygnet, visar Öqvists undersökning.


Input: Den morgonpigga har sin temptopp tidigt och för andra kommer denna topp kanske först under förmiddagstimmarna eller senare på dagen.


Input: - Ta som exempel en processtyrd industri där en person som är en utpräglad kvällsmänniska men tvingas att börja jobba tidigt placeras vid en kontrollpanel.


Input: Han måste handla utomordentligt snabbt i vissa situationer men han har inte den vakenhetsgrad som fordras.


Input: Jag finner det underligt att industrin inte visat något intresse för att ta reda på när deras anställda anser sig fungera bäst på dygnet.


Input: En kopp kaffe ...


Input: Nu menar många att de som ska börja jobba tidigt också kan gå till sängs tidigt, därigenom blir deras sömnbehov tillgodosett.


Input: Men så enkelt är inte problemet.


Input: Det är svårt att ändra den fysiologiska rytmen, det är en långvarig process och det enda man vet är att ju äldre man blir, desto tidigare blir rytmen.


Input: Vilken är då situationen för de jobbare som måste arbeta i olika skift, exempelvis en veckas dagjobb, en veckas nattarbete?


Input: Undersökningar har givit klara belägg för att en sådan arbetsrytm har en stressande effekt och det är ingen livsföring som kan rekommenderas.


Input: Finns det något samband mellan aptiten och dygnsrytmen?


Input: Lektor Öqvist har funnit att kvällsmänniskan har svårt att äta på morgonen.

Öqvist


Input: En kopp kaffe är oftast tillräckligt.


Input: Däremot är de morgonpigga hungriga när de vaknar.


Input: Förenklat: de som kan äta en bastant grötfrukost tidigt är morgonmänniskor.


Input: De som känner olust inför den tidiga måltiden är kvällsmänniskor som på grund av en tidigt fixerad arbetstid tvingas upp tidigt.


Input: 'Sömnskuld'


Input: Öqvist har först genom ett frågeformulär fått fram data av sen och tidig dygnsrytm, därefter har grupperna intervjuats och slutligen har de under en månads tid fått föra dagbok avsedd att ge en bild av deras livsrutiner.

Öqvist


Input: De tre grupperna visade ungefärligt lika fördelningar av sen - tidig dygnsrytm.


Input: Sambandet mellan ålder och dygnsrytm är klart.


Input: De äldsta är morgonpiggast.


Input: I gruppen som följer extremt 'tidig' dygnsrytm finns en tendens till högre kompensationsbehov ('sömnskuld').


Input: Psykologerna har hittills när det gällt arbetstider och arbetsplacering byggt upp en idealtyp men glömt bort minoriteter.


Input: I forskningen har man gått efter genomsnittsstudier, utan hänsyn till särgrupper.


Input: Men ett av psykologins främsta mål bör vara att ta hänsyn till minoriteter.


Input: Visa hänsyn!


Input: I England har exempelvis forskningen när det gäller arbetshygien kommit långt och i Danmark finns det företag som annonserar ut tjänster med individuell arbetstid.

England

Danmark


Input: - Visst kan människor anpassa sig, men det är sannolikt värt att göra en ordentlig undersökning vad denna anpassning kostar och försöka att ge de människor som är morgontrötta en senare tjänst.


Input: Att få höjd prestation, större alerthet, mindre irritation bör ligga i både företagens och de anställdas intresse, säger lektor Öqvist, som uppskattar gruppen extrema kvällsmänniskor till mellan 5-10 procent.

Öqvist


Input: Får vi alltså be arbetsgivarna om hänsyn till individernas egen dygnsrytm.


Input: Oscar Öqvist, extra universitetslektor i Göteborg, har gjort en undersökning om dagsrytmen hos tre olika grupper människor.

Oscar Öqvist

Göteborg


Input: Sjukfrånvaron i arbetslivet ökade med omkring 60 procent från 1962 till 1969.


Input: Både inom Landsorganisationen och Arbetsgivarföreningen är man oroad över läget och planerar, var på sitt håll, att utreda frågan närmare.

Landsorganisationen

Arbetsgivarföreningen


Input: Att det är ett brännbart ämne visade de ilskna reaktionerna på fackligt håll när landshövding Thure Andersson i Karlskrona nyligen, på tal om växande frånvaro från arbetet, nämnde något om behovet av 'självdisciplin'.

Thure Andersson

Karlskrona


Input: Från industrin duggar rapporter om frånvarobekymmer.


Input: Varvsindustriföreningen vittnar om en katastrofal stegring.

Varvsindustriföreningen


Input: Frånvaron vid varven låg tidigare vid 6-8 procent men har nu stigit till 15-30 procent och för vissa grupper av anställda tidvis ännu högre.


Input: Vid SAF-dagen i Linköping 20 okt uppgav chefen för Gunnebo Bruk Sten Sjöholm att frånvaron vid järnbruket fördubblats på några år.

Gunnebo Bruk

Sten Sjöholm


Input: 'Vi håller på att spåra ur fullständigt.'


Input: SAF-chefen Curt Steffan Giesecke har föreslagit ett bonussystem i sjukförsäkringen, en premiering av dem som har den minsta frånvaron, för att vända utvecklingen.

Curt Steffan Giesecke


Input: Företagsnämnden vid C E Johansson i Eskilstuna - Mått-Johanssons - har i en deklaration brännmärkt den ökade 'okynnessjukskrivningen'.

C E Johansson

Mått-Johanssons

Eskilstuna


Input: Missbruk av sjukskrivningsmöjligheten är i högsta grad osolidariskt, anser man.


Input: Ökad frånvaro kan jämföras med en extra arbetstidsförkortning.


Input: Om exempelvis industriarbetarnas frånvaro stigit från åtta till tio procent av arbetstiden så är det liktydigt med en arbetstidsförkortning på 50 minuter i veckan.


Input: En minskning av den totala sjukfrånvaron med en procent av arbetstiden motsvarar ett tillskott av 35000 människor i produktionen.


Input: Det är svårt att säga vad som verkligen händer i frånvarofrågan.


Input: Varje företag registrerar frånvaro efter sitt eget system, och vid tolkning av det material som finns möter man en statistisk fallgrop vid varje steg.


Input: Från 110000 till 179000


Input: Arbetskraftsundersökningarna en gång i kvartalet - från 1970 en gång i månaden - visar en långsiktig ökning av antalet sjukfrånvarande.


Input: Årsmedeltalet har stigit från 110000 vid de fyra mätningarna 1962 till 170000 vid motsvarande tidpunkt 1969.


Input: Hittills under 1970 är siffrorna bättre än de två föregående åren.


Input: Månadsstatistiken över sysselsättning och löner för arbetare inom industrin redovisar bl a frånvaro' av personliga skäl'.


Input: Studerar man siffrorna för februari, april, september och november finner man en kontinuerlig ökning i årsmedeltal på sammanlagt ca 18 procent 1965-1969 .


Input: Normalt är numera drygt var tionde industriarbetare borta från arbetet.


Input: Sjuktalet upp 26 proc sen 1966


Input: Ett annat mått är antalet sjukpenningdagar per försäkrad, det s k sjuktalet.


Input: Slopandet av två karensdagar 1 jan 1967 höjde automatiskt sjuktalet utan att det var frågan om ökad sjukfrånvaro.


Input: Sedan 1966 har sjuktalet gått upp med 26 procent, vilket är i underkant av vad man väntade i förväg.


Input: Första halvåret 1970 visar ett par procent bättre siffror än fjolåret.


Input: Men totalsiffrorna döljer olikheter och svängningar i sjukfrånvaron mellan olika grupper, företag och regioner.


Input: Ett tjänstemannaföretag som Svenska Handelsbanken med 6000 anställda (60 procent kvinnor) har extremt gynnsamma siffror för antalet frånvarodagar per anställd 1969:

Svenska Handelsbanken


Input: Stockholm Män 6 Kvinnor 11 Landsorten Män 5 Kvinnor 9

Stockholm


Input: Fem sjukdagar per år och individ - dvs mindre än ca två procent av arbetstiden - är en siffra som är svår att underskrida.


Input: Kvinnornas frånvaro har enligt Handelsbanken minskat under 60-talet, särskilt i Stockholm.

Handelsbanken

Stockholm


Input: Från Volvo lämnas följande uppgifter om sjukfrånvaron bland 8500 timavlönade anställda i Göteborg.

Volvo

Göteborg


Input: Siffrorna gäller procent av hela arbetstiden: 1966 7,6 -67 8,2 -68 9,0 -69 8,0


Input: Ökad frånvaro vid SJ


Input: Vid statens järnvägar, landets största arbetsgivare, har frånvaron gått upp 50 procent under 60-talet.


Input: Det ser rätt illa ut - men om man undersöker varje åldersgrupp för sig är det ingen ökning alls, upplyser byrådirektör Birger Rohlin vid SJ.

Birger Rohlin

SJ


Input: På grund av långvarigt anställningsstopp är medelåldern hög vid järnvägarna - mellan 1960 och 1968 ökade 50-60-åringarna från 10 till 32 procent av personalen, och det betyder ökad sjuklighet.


Input: Sjukfrånvaron är trots allt inte större än 6,4 procent.


Input: Hr Rohlin påpekar att antalet yrkesskadefall och antalet sjukdagar på grund därav har minskat vid järnvägarna.

Rohlin


Input: Asea är ett intressant specialfall: där tillämpar man sedan fem år en sådan närvaropremiering som hr Giesecke nyligen föreslagit och hårt angripits för.

Asea

Giesecke


Input: Den som har hundraprocentig närvaro ett helt kvartal får 75 kr extra i lönekuvertet.


Input: Premien utgår bara till arbetare.


Input: För tjänstemän anser man inte att det behövs någon särskild närvarostimulans.


Input: Kostar 150000 kr varje kvartal


Input: Det räcker med en timmes frånvaro eller en för sen ankomst för att 75-kronorspremien skall falla bort.


Input: Systemet kan sägas innebära att man bakvägen upphäver karensdagsreformen.


Input: Den första sjukdagen medför en förlust på 75 kr.


Input: Mellan 21 och 26 procent av arbetarna brukar kvalificera sig för närvaropremien.


Input: För Asea brukar kostnaden bli omkring 150000 kr i kvartalet.

Asea


Input: På företagens personalavdelning upplyser man att frånvaron bland arbetarna uppgår till ca tio procent, vilket innebär närmare en fördubbling sedan 1965 - då premierna infördes!


Input: Personalintendent Gunnar Hultgren säger:

Gunnar Hultgren


Input: - Jag tror inte att premierna haft någon effekt.


Input: Pengarna kunde användas på ett mer genomtänkt sätt.


Input: Halten av bisulfit i industriskalad potatis har sjunkit.


Input: Man bjuder med stolthet ut potatis med 0,02 procent bisulfit i okokt produkt.


Input: Livsmedelsstadgan tillåter 0,08.


Input: Det anses nu fullt möjligt att få ner bisulfitprocenten till 0 - före kokningen.


Input: Och i Värmland levererar ett skalningsföretag potatisen doppad i askorbinsyra i stället.

Värmland


Input: Detta är, delvis, effekter av en debatt som förts om den industriskalade potatisens eventuella skadlighet.


Input: En debatt så het att röstläget blev högt vid en konfrontation på onsdagen mellan tre av stridens intressenter.


Input: De tre var: skalningsindustrin, representerad av storföretaget Ollo-Food i Avesta, potatisodlingens högsta instans docent Birger Svensson, Lantbrukshögskolan, och 'väckarklockan 'Björn Gillberg.

Ollo-Food

Lantbrukshögskolan

Avesta

Birger Svensson

Björn Gillberg


Input: Kärnfrågan vid mötet löd:


Input: Skall vi fortsätta att äta industriskalad potatis så länge det är osäkert om de små mängder bisulfit vi därmed får i oss kan vålla genetiska skador (cancerfara)?


Input: - Nej, anser Björn Gillberg vid Lantbrukshögskolans mikrobiologiska institution.

Björn Gillberg

Lantbrukshögskolans mikrobiologiska institution


Input: Hellre fälla än fria under utredningstiden.


Input: - Ja, anser Birger Svensson vid institutionen för växtodling.

Birger Svensson


Input: Att hålla kvar och helst öka mängden potatis i folkkosten är så viktigt att det är orätt att motverka det på grund av de försvinnande små mängder vi kan få i oss av en sedan mansåldrar beprövad livsmedelstillsats.


Input: Om branschen - försäljningsdirektör Bertil Schmidt vid Ollo-Food - kan sägas att den är oroad och vill ha klart besked.

Bertil Schmidt

Ollo-Food


Input: Skall vi klappa igen och börja göra köttbullar i stället?


Input: Har det inte tjänat något till att investera miljoner för att komma på toppen av hygien, teknik och miljövänlig avfallshantering?


Input: Myndigheterna - Folkhälsan, kommerskollegium - visar ju grönt ljus för vår bisulfitbehandlade potatis.

Folkhälsan


Input: Skall vi inte våga lita på myndigheterna i Sverige?

Sverige


Input: Myndigheterna är alltså oskyldiga till det köp- och ätmotstånd som skalningsindustrin i höst fått känna på.


Input: Betyder det att alltihop är fil lic Björn Gillbergs 'fel'?

Björn Gillbergs


Input: Nej, både direktör Schmidt och docent Svensson medger att det ofta finns goda skäl att vägra äta den fabriksskalade potatisen, som utgör 40000 ton av en årlig svensk potatisskörd på totalt 570000 ton.

Schmidt

Svensson


Input: Många företag levererar en tvivelaktig vara.


Input: Råvaran måste fylla mycket höga krav.


Input: Inget företag klarar att hålla en helt jämn kvalitet.


Input: Kylningsresurserna räcker ofta inte till, varken hos skalaren, i bilarna eller i mottagande storkök.


Input: 'Måndagspotatis'


Input: Vid fullgod lagring i 4 plusgrader klarar sig skalad potatis bra i tio dygn, anser Ollo-Food.

Ollo-Food


Input: Men Folkhälsan har funnit att C-vitaminhalten sjunker kraftigt efter tre dygn.

Folkhälsan


Input: Dessförinnan är den väl så hög i industriskalad som i skalkokt potatis.


Input: Hinnan av bisulfitlösning bromsar c-vitaminförlusten vid kokning lika bra som det naturliga skalet.


Input: Men hinnan är oaptitlig, konsistensen ofta sorglig.


Input: På sjukhusen klagas särskilt högt över måndagspotatisen, som aldrig är skalad senare än torsdag.


Input: Ingen återvändo


Input: Varför kan vi inte gå tillbaka till den potatis vi åt för trettio år sen?


Input: Då skalade storköken var för sig med karborundum (slipskivor) plus efterputs.


Input: Det kräver mera arbetskraft i köket.


Input: Och numera ser man surt på avloppsvattnet från apparaterna.


Input: Det innebär belastning på reningsverken och ett slöseri med värdefull organisk substans.


Input: Den stora skalningsindustrin tar vara på de substanserna.


Input: Servera potatisen med skal på går inte överallt.


Input: Inte på sjukhus.


Input: Förr kokade sjukhusköken med skal på och avdelningspersonalen skalade åt patienterna.


Input: I dagens arbetskraftssituation är det otänkbart.


Input: Restaurangerna har i höst erbjudit alternativet skalpotatis på försök men utan framgång.


Input: En hel del kunde de tre parterna enas om i potatis-bisulfitsammanhanget:


Input: Även potatis kokt med skalen på kan ha otrevlig bismak.


Input: Raps som fjolårsgröda är en bov, bekämpningsmedel som stannat kvar i jorden är en annan.


Input: Flytgödsel från fläskfabrikerna är starkt misstänkt för att ge dålig smak.


Input: Och rötslam i potatislanden borde förbjudas, anser docent Svensson.

Svensson


Input: Bisulfiten och de farhågor den väcker är inte begränsade till potatis.