принцип нейтральності бюджету

відповідність тарифів і запланованої кількості медичних послуг загальному обсягу бюджетних асигнувань, передбачених для реалізації програми медичних гарантій


пролікований випадок

комплекс наданих пацієнтові медичних послуг за умови його госпіталізації до стаціонару для профілактики та/або діагностики, та/або лікування, та/або реабілітації, що завершується вибуттям пацієнта із стаціонару. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Основах законодавства України про охорону здоров’я , Законі України “Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення”. 4. Програма медичних гарантій включає пакети медичних послуг, що пов’язані з наданням за принципом екстериторіальності екстреної, первинної, спеціалізованої, паліативної медичної допомоги, медичної допомоги у зв’язку з вагітністю та пологами, а також реабілітацією у сфері охорони здоров’я. {Пункт 4 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1225 від 01.11.2022 } 5. У межах програми медичних гарантій НСЗУ здійснює реімбурсацію лікарських засобів, міжнародні непатентовані назви та форми випуску яких наведені в розділі III цього Порядку, і що включені до Реєстру лікарських засобів, які підлягають реімбурсації за програмою медичних гарантій, затвердженого МОЗ, згідно з Порядком реімбурсації лікарських засобів , затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 28 липня 2021 р. № 854 “Деякі питання реімбурсації лікарських засобів за програмою державних гарантій медичного обслуговування населення” (Офіційний вісник України, 2021 р., № 67, ст. 4230), відповідно до договорів про реімбурсацію. 6. НСЗУ в межах програми медичних гарантій укладає договори про надання медичних послуг за програмою медичних гарантій, крім медичних послуг, включених до переліку платних послуг, які надаються в державних і комунальних закладах охорони здоров’я та вищих медичних навчальних закладах , затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 вересня 1996 р. № 1138 (ЗП України, 1996 р., № 18, ст. 501; Офіційний вісник України, 2016 р., № 77, ст. 2567) (крім випадку, визначеного пунктом 40 розділу I зазначеного переліку), та медичних послуг, фінансування яких здійснюється за рахунок кош


електронна нотаріальна справа

сукупність файлів електронних документів, створених нотаріусом та/або поданих/отриманих для вчинення нотаріальної дії, в тому числі отриманих шляхом інформаційної взаємодії з єдиними та державними реєстрами, кадастрами, іншими інформаційними системами, та електронних копій паперових документів з накладеним кваліфікованим електронним підписом нотаріуса, передбачених законодавством, які формуються відповідно до номенклатури справ державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса та зберігаються в Електронному нотаріальному архіві

електронним підписом


електронне нотаріальне діловодство

обіг електронних документів нотаріуса з моменту їх створення, відправлення, одержання до завершення виконання та передачі до Електронного нотаріального архіву


електронне робоче місце нотаріуса

підсистема Єдиної державної електронної системи е-нотаріату, в якій забезпечується налаштування процесу вчинення нотаріальних дій та виконання функцій, делегованих державою, створення проектів нотаріальних документів на основі розроблених типових проектів (зразків) документів, підготовка нотаріальних документів, відправлення запитів та отримання інформації з єдиних та державних реєстрів, кадастрів, інших інформаційних систем, доступ нотаріусів до яких передбачений законодавством, обмін іншою інформацією в електронній формі, необхідною для вчинення нотаріальних дій або виконання функцій, делегованих державою, взаємодія з клієнтом через електронний кабінет клієнта нотаріуса


електронний кабінет клієнта нотаріуса (далі

електронний кабінет клієнта) - електронний сервіс Єдиної державної електронної системи е-нотаріату, за допомогою якого особа з використанням електронного підпису, що базується на кваліфікованому сертифікаті електронного підпису, чи іншого засобу електронної ідентифікації з високим рівнем довіри може взаємодіяти з нотаріусом у режимі реального часу


Електронний нотаріальний архів

підсистема Електронного реєстру нотаріальних дій, яка призначена для формування та зберігання електронної нотаріальної справи, інших електронних документів, створених нотаріусом та/або поданих/отриманих для вчинення нотаріальної дії, які не підлягають редагуванню


Електронний реєстр нотаріальних дій

єдиний державний реєстр, що функціонує в системі Мін'юсту, забезпечує реєстрацію та облік вчинених нотаріальних дій, а також зберігання, захист, пошук та перегляд відповідних відомостей


Єдина державна електронна система е-нотаріату (далі

Система е-нотаріату) - автоматизована інформаційна система, яка призначена для збору, накопичення, обробки, збереження, захисту та використання відомостей щодо нотаріальної діяльності та забезпечення усіх видів інформаційної взаємодії (обміну) згідно із законодавством, внесення інформації до єдиних та державних реєстрів, що функціонують у системі Мін'юсту


технічний адміністратор Системи е-нотаріату (далі

технічний адміністратор) - державне підприємство, що належить до сфери управління Мін'юсту


функціональний адміністратор електронного робочого місця нотаріуса (далі

функціональний адміністратор) - Нотаріальна палата України. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному у Законах України “Про нотаріат” , “Про електронні документи та електронний документообіг” , “Про електронні довірчі послуги” та інших нормативно-правових актах. 4. Експериментальний проект реалізується трьома етапами, що передбачають: перший - створення оновлених електронних реєстрів (Спадкового реєстру, Єдиного реєстру довіреностей, Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів), створення і впровадження електронного робочого місця нотаріуса, Електронного реєстру нотаріальних дій; другий - модернізацію Єдиного реєстру нотаріусів, створення та впровадження Електронного нотаріального архіву, модернізацію електронного робочого місця нотаріуса, Електронного реєстру нотаріальних дій; третій - створення та впровадження електронного кабінету клієнта, введення в промислову експлуатацію Системи е-нотаріату. 5. Учасниками експериментального проекту є Мін'юст, державне підприємство, що належить до сфери управління Мін'юсту, функціональний адміністратор, державні нотаріальні контори, державні нотаріальні архіви, приватні нотаріуси. У реалізації експериментального проекту можуть брати участь органи державної влади, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи. 6. Система е-нотаріату забезпечує: функціонування Електронного реєстру нотаріальних дій, Спадкового реєстру, Єдиного реєстру довіреностей, Єдиного реєстру спеціальних бланків нотаріальних документів, Єдиного реєстру нотаріусів, Електронного нотаріального архіву, електронного робочого місця нотаріуса, електронного кабінету клієнта; ведення електронного нотаріального діловодства, формування електронних нотаріальних справ; централізоване зберігання нотаріальних документів в Електронному нотаріальному архіві; підготовку нотаріальних документів на основі типових проектів (зразків) документів, підготовку нотаріальних документів; відправлення запитів та отримання інформації з єдиних та державних


безпілотна система

безпілотні авіаційні комплекси, безпілотні літальні апарати, безпілотні наземні (роботизовані) комплекси, безпілотні водні (плаваючі) комплекси; безпілотний авіаційний комплекс - безпілотне повітряне судно, пов’язані з ним спеціальні станції дистанційного пілотування, необхідні лінії керування і контролю та інші елементи, зазначені у затвердженому проекті типу безпілотного авіаційного комплексу. Безпілотний авіаційний комплекс може включати кілька безпілотних літальних апаратів; безпілотний водний (плаваючий) комплекс - морське та/або річкове судно, що здійснює рух водною поверхнею в товщі води або по морському дну, керування і контроль якого здійснюються дистанційно за допомогою спеціальної станції дистанційного керування, розташованої поза судном, або яке здійснює рух автономно за відповідною програмою; безпілотний літальний апарат - повітряне судно, керування польотом якого і контроль за яким здійснюються дистанційно за допомогою спеціальної станції дистанційного пілотування, розташованої поза повітряним судном, або яке здійснює політ автономно за відповідною програмою; безпілотний наземний (роботизований) комплекс - наземний рухомий або стаціонарний засіб, керування і контроль якого здійснюються дистанційно за допомогою спеціальної станції дистанційного керування, або який функціонує автономно за відповідною програмою; засоби радіоелектронної боротьби - обладнання, радарні комплекси, апаратура для виявлення роботи радіоелектронних засобів системи управління військами і зброєю противника, їх радіоелектронного подавлення та радіоелектронного захисту систем і засобів управління сил безпеки і сил оборони, а також проведення заходів електронної підтримки; засоби радіоелектронної боротьби тактичного рівня - різновид засобів радіоелектронної боротьби, функціонально закінчений радіоелектронний пристрій, призначений для радіоелектронного подавлення систем управління, приймачів супутникової навігації різних типів безпілотних літальних апаратів направленого типу на відстан


офіційне звернення БЕБ до учасників комплексу заходів з метою отримання від них інформації (даних, відомостей або відповідей на поставлені запитання) для забезпечення проведення комплексу заходів; оцінювання ризиків у сфері економіки - ідентифікація ризиків, установлення їх рівня, визначення причин та умов, які на них впливають, потенційних або наявних наслідків для економіки держави, прогнозування їх розвитку, а також визначення можливих способів їх мінімізації та/або усунення; учасники комплексу заходів - БЕБ, залучені контролюючі органи, інші державні органи, що провадять діяльність у сфері протидії кримінальним правопорушенням та запобігання загрозам економічній безпеці держави, а також суб’єкти господарювання. Інші терміни в цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про Бюро економічної безпеки України”. 3. Відповідальним за проведення комплексу заходів є БЕБ. 4. Комплекс заходів проводиться не рідше ніж один раз на три роки. Збирання відомостей для проведення комплексу заходів здійснює БЕБ постійно. 5. Метою проведення комплексу заходів є визначення ризиків у сфері економіки, вплив яких призводить до її тінізації та послаблення економічної безпеки держави, а також розроблення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та/або зменшення негативних наслідків таких ризиків. 6. Досягнення мети комплексу заходів забезпечується шляхом виконання таких завдань: збирання та обробки інформації, що може бути використана з метою проведення комплексу заходів; визначення ризиків у сфері економіки, проведення їх аналізу та оцінювання; оцінювання ефективності функціонування механізму проведення комплексу заходів та заходів, вжитих для мінімізації та усунення ризиків у сфері економіки; розроблення та затвердження заходів для мінімізації та усунення ризиків у сфері економіки. 7. Проведення комплексу заходів ґрунтується на засадах: законності; об’єктивності; єдності цілей та завдань; системності та безперервності; узгодженості дій учасників комплексу з

контролюючі органи


пілотні класи

класи закладів освіти, які реалізують інноваційний освітній проект всеукраїнського рівня за темою “Розроблення і впровадження навчально-методичного забезпечення для закладів загальної середньої освіти в умовах реалізації Державного стандарту базової середньої освіти”, та класи закладів освіти, які беруть участь у реалізації Державного стандарту профільної середньої освіти; супервізія - комплекс заходів з надання професійної підтримки та допомоги педагогічним працівникам на добровільних засадах, що сприятиме підвищенню ефективності їх професійної діяльності та професійному розвитку; супервізор (надавач послуг супервізії) - фахівець у сфері загальної середньої освіти, який здійснює комплекс заходів з надання професійної підтримки та допомоги педагогічним працівникам; тренер - особа, яка пройшла навчання для підготовки тренерів-педагогів; тренер-педагог - особа, яка здійснює комплекс заходів з підвищення кваліфікації педагогічних працівників, організованих закладами післядипломної педагогічної освіти комунальної форми власності, відповідно до нових методик згідно з Концепцією реалізації державної політики у сфері реформування загальної середньої освіти “Нова українська школа” на період до 2029 року , схваленою розпорядженням Кабінету Міністрів України від 14 грудня 2016 р. № 988 (Офіційний вісник України, 2017 р., № 1, ст. 22). 3. Головним розпорядником субвенції є МОН. Розпорядники субвенції за місцевими бюджетами визначаються рішеннями про такі бюджети відповідно до законодавства. 4. Субвенція спрямовується на: підвищення кваліфікації педагогічних працівників: керівників, заступників керівників і вчителів закладів загальної середньої освіти, які забезпечуватимуть реалізацію Державного стандарту базової середньої освіти в другому циклі базової середньої освіти (базове предметне навчання) у 2025/26 навчальному році, пілотних (9) класів; підвищення кваліфікації педагогічних працівників: керівників, заступників керівників і вчителів закладів загальної середньої освіти, я

професійному розвитку
пілотних класів


дослідницький центр передового досвіду (далі

центр) - науково-навчальний структурний підрозділ закладу вищої освіти, до складу якого можуть входити інші підрозділи закладу вищої освіти, створений у співпраці з партнерами з метою концентрації ресурсів, знань, досвіду та інноваційного потенціалу для розвитку та підтримки провадження наукової, науково-технічної, інноваційної та освітньої діяльності, що функціонує для проведення прикладних наукових досліджень та науково-технічних (експериментальних) розробок та комерціалізації їх результатів, підготовки фахівців та наукових, науково-педагогічних кадрів, а також розвитку співпраці з реальним сектором економіки


організатор конкурсу

МОН, що приймає рішення про проведення конкурсного відбору закладів вищої освіти, на базі яких будуть створені дослідницькі центри передового досвіду (далі - конкурс), затверджує його порядок і умови та надає фінансову підтримку закладам вищої освіти, визначеним переможцями за результатами конкурсу

фінансову підтримку


учасник конкурсу

заклад вищої освіти, який подав заявку на участь у конкурсі. Інші терміни вживаються у значеннях, наведених у Законах України “Про вищу освіту” , “Про інноваційну діяльність” , “Про наукову і науково-технічну діяльність” , “Про наукову і науково-технічну експертизу” . 3. Метою реалізації експериментального проекту є створення умов для формування та забезпечення ефективного функціонування центрів, оснащення їх сучасною матеріально-технічною базою, а також створення сприятливих організаційних і фінансових механізмів для виконання центрами своїх основних завдань і функцій для задоволення пріоритетних державних потреб. 4. МОН надає фінансову підтримку закладам вищої освіти за результатами конкурсу за рахунок коштів загального фонду державного бюджету (далі - фінансова підтримка), що передбачає покриття витрат на: заробітну плату працівників, а також нарахування та відрахування з доходів працівників (податок на доходи фізичних осіб, військовий збір, єдиний внесок на загальнообов’язкове державне соціальне страхування); закупівлю матеріалів, необхідних для створення та функціонування центру (з урахуванням усіх обов’язкових податків, зборів, що сплачуються в Україні); закупівлю обладнання та/або устаткування, які необхідні для створення та функціонування центру та забезпечення і безпосереднього проведення науково-технічних (експериментальних) розробок з метою досягнення конкретного науково-технічного (прикладного) результату (з урахуванням усіх обов’язкових податків, зборів, що сплачуються в Україні); оплату інших робіт та/або послуг, необхідних для створення, оснащення та функціонування, проведення ремонту приміщень центру та забезпечення безпосереднього проведення науково-технічних (експериментальних) розробок з метою досягнення конкретного науково-технічного (прикладного) результату, а також на здійснення заходів у сфері освітньої діяльності (з урахуванням усіх обов’язкових податків, зборів, що сплачуються в Україні), що не передбачені іншими категоріями витрат; оплату в

фінансову підтримку


надання послуг з використанням інформаційно-комунікаційних технологій

форма комунікації (взаємодії) між фахівцем та отримувачем послуг з метою надання послуг у сфері психічного здоров’я, що здійснюється з використанням інформаційно-комунікаційних технологій без одночасної фізичної присутності сторін в одному місці у таких режимах: у синхронному режимі - в режимі реального часу; в асинхронному режимі - із часовим інтервалом між передаванням та отриманням інформації


надання послуг за умови фізичної присутності

форма комунікації (взаємодії) між фахівцем та отримувачем послуг з метою надання послуг з одночасною фізичною присутністю сторін в одному місці. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Основах законодавства України про охорону здоров’я , Законах України “Про систему охорони психічного здоров’я в Україні” , “Про Національну програму інформатизації” , “Про соціальні послуги” , “Про інформацію” , “Про захист персональних даних” , “Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” . 4. Надання послуг з використанням інформаційно-комунікаційних технологій здійснюється з дотриманням вимог законодавства у сфері захисту персональних даних, захисту інформації в інформаційно-комунікаційних системах, електронної ідентифікації та електронних довірчих послуг, а також норм професійної етики та стандартів надання послуг. 5. Надавачі послуг з метою надання допомоги у сфері психічного здоров’я або супервізії можуть надавати такі послуги з використанням інформаційно-комунікаційних технологій: 1) психосоціальні послуги


освітні втрати

будь-які втрати знань, умінь, навичок та/або уповільнення чи переривання академічного прогресу для конкретної особи внаслідок виникнення паузи чи погіршення умов навчання або внаслідок тимчасової окупації територій України чи широкомасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України


сертифікат на державний грант на навчання (далі

сертифікат) - повідомлення, сформоване засобами мобільного додатка Єдиного державного веб-порталу електронних послуг (Дія) (далі - мобільний додаток Порталу Дія (Дія) (за наявності технічної можливості), про можливість надання слухачу підготовчого відділення державного гранта на навчання

мобільний додаток


споживча допомога

безповоротна фінансова допомога за рахунок коштів державного бюджету, що забезпечує задоволення мінімальних споживчих потреб, яка надається слухачу підготовчого відділення “Відкритий шлях до вищої освіти” закладу вищої освіти денної форми підготовки, якого зараховано на навчання за кошти фізичних осіб та який не отримує інших виплат з державного бюджету. 3. Метою реалізації експериментального проекту є подолання освітніх втрат, що виникли внаслідок тимчасової окупації територій України чи широкомасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України та збереження людського капіталу шляхом підвищення рівня підготовки громадян України до вступних випробувань та конкурсного відбору на навчання для здобуття вищої освіти. 4. Учасниками експериментального проекту є заклади вищої освіти та громадяни України таких категорій: 1) жителі тимчасово окупованих Російською Федерацією територій України, територій активних бойових дій (територій активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси), територій можливих бойових дій, включених до переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією , затвердженого наказом Мінрозвитку від 28 лютого 2025 р. № 376, які не змогли взяти участь у вступній кампанії

освітніх втрат


доповнити Порядок пунктом 17

1 такого змісту: “17 - 1 . За рахунок бюджетних коштів за напрямом, визначеним підпунктом 18 пункту 3 цього Порядку, здійснюються видатки на оплату послуг з підготовки слухачів підготовчого відділення “Відкритий шлях до вищої освіти” шляхом укладення між МОН та відповідними закладами вищої освіти договору, примірна форма якого затверджується МОН.”. Про реалізацію експериментального проекту підготовки слухачів підготовчого відділення “Відкритий шлях до вищої освіти” у закладах вищої освіти Постанова Кабінету Міністрів України; Порядок від 10.12.2025 № 1628 Прийняття від 10.12.2025 Постійна адреса: https://zakon.rada.gov.ua/go/1628-2025-%D0%BF Законодавство України станом на 25.03.2026 чинний Публікації документа Урядовий кур'єр від 17.12.2025 — № 257 Офіційний вісник України від 31.12.2025 — 2025 р., № 102, стаття 7225, код акта 136391/2025


логістичний пункт

спеціально обладнаний і забезпечений відповідною технікою та персоналом об’єкт на території держави-партнера, що використовується для прийняття, перевантаження, передачі та вивезення на територію України озброєння, військової та спеціальної техніки, матеріально-технічних засобів у якості міжнародної військової допомоги; міжнародна військова допомога - цільова адресна допомога, що надається силам безпеки і силам оборони відповідно до визначеної ними потреби державами-партнерами на безоплатній та безповоротній основі з метою підтримки України під час воєнного стану у вигляді озброєння, військової та спеціальної техніки, матеріально-технічних засобів, робіт і послуг, інших не заборонених законодавством ресурсів, крім фінансових ресурсів у національній чи іноземній валюті. Терміни “ сили безпеки ” , “ сили оборони ” використовуються у значенні, наведеному в Законі України “Про національну безпеку України”, терміни “ органи військового управління ” , “ особливий період ” - у значенні, наведеному в Законі України “Про оборону України”, а терміни “ органи управління логістичним забезпеченням ” та “ матеріально-технічні засоби ” - у значенні, наведеному в Порядку логістичного забезпечення сил оборони під час виконання завдань з оборони держави, захисту її суверенітету, територіальної цілісності та недоторканності, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2018 р. № 1208 (Офіційний вісник України, 2019 р., № 12, ст. 401). Організація залучення міжнародної військової допомоги 3. Міноборони разом з центральними органами виконавчої влади, іншими державними органами організовує залучення міжнародної військової допомоги для задоволення потреб сил безпеки і сил оборони. Для залучення міжнародної військової допомоги Міноборони, центральні органи виконавчої влади, інші державні органи: ініціюють звернення до держав-партнерів шляхом надсилання відповідних запитів, листів про надання Україні міжнародної військової допомоги; проводять перемовини, консультації з


антикорупційна експертиза

діяльність із виявлення в нормативно-правових актах, проектах нормативно-правових актів положень, які самостійно чи у поєднанні з іншими нормами можуть сприяти вчиненню корупційних правопорушень або правопорушень, пов’язаних з корупцією; пряме підпорядкування - відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням; близькі особи - члени сім’ї суб’єкта, зазначеного у частині першій статті 3 цього Закону, а також чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний та двоюрідний брати, рідна та двоюрідна сестри, рідний брат та сестра дружини (чоловіка), племінник, племінниця, рідний дядько, рідна тітка, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, батько та мати дружини (чоловіка) сина (дочки), усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням зазначеного суб’єкта; {Абзац четвертий частини першої статті 1 в редакції Закону № 140-IX від 02.10.2019} державний орган - орган державної влади, в тому числі колегіальний державний орган, інший суб’єкт публічного права, незалежно від наявності статусу юридичної особи, якому згідно із законодавством надані повноваження здійснювати від імені держави владні управлінські функції, юрисдикція якого поширюється на всю територію України або на окрему адміністративно-територіальну одиницю; {Частину першу статті 1 доповнено новим абзацом згідно із Законом № 1975-VIII від 23.03.2017} корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - використання особою, зазначеною у част


електронний кабінет

персональна веб-сторінка (веб-сервіс чи інший програмний інтерфейс) користувача, що пройшов електронну ідентифікацію та автентифікацію, призначена для забезпечення можливості створення, перегляду, подання, обміну інформацією та документами в державному реєстрі об’єктів критичної інформаційної інфраструктури; державний реєстр об’єктів критичної інформаційної інфраструктури (далі - Реєстр) - інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, захист, облік, відображення, обробку реєстрових даних та надання інформації про об’єкти критичної інформаційної інфраструктури. Інші терміни у цьому Порядку вживаються у значенні, наведеному у Законах України “Про основні засади забезпечення кібербезпеки України” , “Про електронні комунікації” , “Про захист інформації в інформаційно-комунікаційних системах” , “Про Державну службу спеціального зв’язку та захисту інформації України” , “Про публічні електронні реєстри” , “Про хмарні послуги” та “Про критичну інфраструктуру” . 3. З метою визначення рівня вимог щодо забезпечення захисту систем відповідно до їх важливості для стійкого і безперервного функціонування об’єктів критичної інфраструктури Адміністрацією Держспецзв’язку разом із секторальними органами у сфері захисту критичної інфраструктури (далі - секторальні органи) за результатами ідентифікації об’єктів критичної інформаційної інфраструктури, проведеної операторами критичної інфраструктури, здійснюється віднесення таких систем до об’єктів критичної інформаційної інфраструктури, їх категоризація та внесення до Реєстру. 4. Реєстр формується та ведеться для узгодження дій: суб’єктів національної системи захисту критичної інфраструктури; основних суб’єктів національної системи кібербезпеки; суб’єктів національної системи реагування на кіберінциденти, кібератаки, кіберзагрози. Об’єктами Реєстру є об’єкти критичної інформаційної інфраструктури. 5. Власником Реєстру є держава в особі Адміністрації Держспецзв’язку. Інформація, що міститься в Реєстрі, є державн


в абзаці першому пункту 4

2 слово “двадцятим” замінити словами “двадцять першим”. 2. У пункті 4 Положення про Міністерство цифрової трансформації України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 вересня 2019 р. № 856: підпункт 9 - 7 після абзацу шостого доповнити новим абзацом такого змісту: “організаційно забезпечує створення, модернізацію, модифікацію, розвиток програмного забезпечення Державної електронної платформи ведення публічних електронних реєстрів “Дія.Енжін”, здійснення заходів, необхідних для його адміністрування та забезпечення функціонування, можливість використання програмного забезпечення Державної електронної платформи ведення публічних електронних реєстрів “Дія.Енжін”;”. У зв’язку з цим абзаци сьомий - десятий вважати відповідно абзацами восьмим - одинадцятим. Деякі питання функціонування програмного забезпечення Державної електронної платформи ведення публічних електронних реєстрів “Дія.Енжін” Постанова Кабінету Міністрів України; Порядок, Положення від 31.12.2025 № 1807 Прийняття від 31.12.2025 Постійна адреса: https://zakon.rada.gov.ua/go/1807-2025-%D0%BF Законодавство України станом на 25.03.2026 чинний Публікації документа Урядовий кур'єр від 09.01.2026 — № 7 Офіційний вісник України від 28.01.2026 — 2026 р., № 8, стаття 680, код акта 137085/2026


авторизаційні дані

ідентифікаційні дані, що створюються учасником під час проходження реєстрації в електронній торговій системі через електронний майданчик, за допомогою яких проводиться перевірка його повноважень щодо доступу до особистого кабінету та вчинення будь-яких дій в електронній торговій системі для участі в електронних аукціонах; етап подання цінових пропозицій для проведення електронного аукціону з умовами, із зниженням стартової ціни - проміжок часу, протягом якого всім учасникам надається можливість робити цінові пропозиції відповідно до цього Порядку; етап подання цінових пропозицій для проведення електронного аукціону за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій, повторного електронного аукціону за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій (далі - електронний аукціон за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій) - проміжок часу, що складається з двох періодів - періоду подання закритих цінових пропозицій всіма учасниками, крім того, який зробив ставку, та періоду подання цінової пропозиції учасником, який зробив ставку; закрита цінова пропозиція для проведення електронного аукціону з умовами, із зниженням стартової ціни - сума коштів, сплата якої декларується учасником до проведення електронного аукціону та подається в особистому кабінеті через оператора електронного майданчика в електронній торговій системі до закінчення кінцевого строку прийняття заяв про участь в електронному аукціоні; закрита цінова пропозиція для проведення електронного аукціону за методом покрокового зниження стартової ціни та подальшого подання цінових пропозицій - сума коштів, сплата якої декларується учасниками в електронній торговій системі, крім того, який зробив ставку; крок аукціону для проведення електронного аукціону з умовами, із зниженням стартової ціни - надбавка, на яку в ході електронного аукціону може здійснюватися підвищення цінової пропозиції; крок аукц

електронних аукціонах
електронному аукціоні
цінова пропозиція


принцип екстериторіальності

принцип перевірки, відповідно до якого обробка та перевірка медичних висновків та інформації, що міститься в них, проводяться уповноваженим лікарем, що провадить діяльність виключно в регіоні, іншому ніж той, в якому розташований заклад охорони здоров’я або фізична особа - підприємець, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, лікарі яких сформували медичні висновки; уповноважена посадова особа територіального органу Пенсійного фонду України - особа, яка є працівником Пенсійного фонду України та уповноважена правлінням Пенсійного фонду України на проведення перевірки обґрунтованості видачі та продовження листків непрацездатності; уповноважений лікар - особа, яка є лікарем та перебуває у трудових відносинах із закладом охорони здоров’я або фізичною особою - підприємцем, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, та лікар, який є фізичною особою - підприємцем і має ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, які уповноважені правлінням Пенсійного фонду України на проведення перевірки обґрунтованості формування та видачі медичних висновків, пройшли автоматизований відбір з використанням електронної системи охорони здоров’я для проведення перевірки за кожним окремим випадком тимчасової непрацездатності та перевіряють відомості, що містяться у медичному висновку, а також деперсоналізовані відомості, на підставі яких він сформований, на підставі інформації з електронної системи охорони здоров’я; суб’єкт господарювання - заклад охорони здоров’я або фізична особа - підприємець, що мають ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики, лікарем якого сформовано медичний висновок. 3. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Основах законодавства України про охорону здоров’я , Законах України “Про загальнообов’язкове державне соціальне страхування” , “Про державні фінансові гарантії медичного обслуговування населення” , Порядку функціонування елект


адреса житла

місцезнаходження житла особи, що включає такі дані (за наявності): область, район, місто (село, селище), район у місті, вулиця (шосе/проспект/бульвар/алея/площа/майдан/провулок/узвіз/з’їзд/проїзд/лінія/просіка/тупик тощо), номер будівлі (будинку/корпусу/блоку/секції тощо), номер квартири (кімнати тощо)


витяг з реєстру територіальної громади

документ у паперовій або електронній формі, що підтверджує відомості про місце проживання (перебування) особи або інформацію про відсутність таких відомостей на дату та час формування витягу


декларування місця проживання особи

повідомлення особою органу реєстрації адреси свого місця проживання шляхом надання декларації про місце проживання в електронній формі з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг з подальшим внесенням такої інформації до реєстру територіальної громади


житловий будинок, квартира, інше жиле приміщення, в якому особа постійно або тимчасово проживає

жиле приміщення


міжвідомча електронна взаємодія

обмін інформацією, що здійснюється між реєстрами територіальних громад, відомчою інформаційною системою, Єдиним державним демографічним реєстром, Єдиною інформаційною системою Міністерства внутрішніх справ України та іншими інформаційно-комунікаційними системами


орган реєстрації

виконавчий орган сільської, селищної або міської ради, який на території територіальної громади, на яку поширюються повноваження відповідної ради, забезпечує формування та ведення реєстру територіальної громади, облік задекларованого місця проживання/зміну місця проживання особи


фізична особа


паспортний документ особи

паспорт громадянина України, тимчасове посвідчення громадянина України, посвідка на постійне проживання, посвідка на тимчасове проживання, посвідчення біженця, посвідчення особи, яка потребує додаткового захисту, посвідчення особи, якій надано тимчасовий захист


реєстр територіальної громади

інформаційно-комунікаційна система, призначена для обробки визначеної цим Законом інформації, що створюється, ведеться та адмініструється органом реєстрації у порядку, визначеному цим Законом


реєстраційна дія

внесення органом реєстрації до реєстру територіальної громади відомостей про зареєстроване місце проживання (перебування), зняте з реєстрації місце проживання, задеклароване місце проживання/виключення з реєстру територіальної громади інформації про задеклароване місце проживання, скасування реєстрації місця проживання/зняття з реєстрації місця проживання (перебування)/задекларованого місця проживання/зміненого місця проживання (перебування) з подальшою передачею таких відомостей до відомчої інформаційної системи. Реєстраційна дія є завершеною після отримання органом реєстрації підтвердження про внесення відповідної інформації до відомчої інформаційної системи


внесення за заявою про реєстрацію місця проживання (перебування), поданою особою в паперовій формі, до реєстру територіальної громади інформації про місце проживання (перебування) особи. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених у законах України "Про адміністративні послуги" , "Про місцеве самоврядування в Україні" , "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" , "Про правовий статус іноземців та осіб без громадянства" , "Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах" , "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" , "Про особливості надання публічних (електронних публічних) послуг" та інших законодавчих актах України. Розділ II ЗАГАЛЬНІ ВИМОГИ ДО ДЕКЛАРУВАННЯ ТА РЕЄСТРАЦІЇ МІСЦЯ ПРОЖИВАННЯ (ПЕРЕБУВАННЯ) ОСОБИ Cтаття 3. Мета декларування та реєстрації місця проживання (перебування) особи 1. Декларування та реєстрація місця проживання (перебування) особи здійснюється з метою: 1) створення умов для реалізації прав особи, зокрема виборчих прав, права на участь у місцевому самоврядуванні, на отримання соціальних, публічних послуг, у випадках, передбачених законом


свідоцтво про народження

для дітей віком до 14 років


ветерани війни та члени їх сімей

ветерани війни, особи, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною, постраждалі учасники Революції Гідності, члени сімей таких осіб і члени сімей загиблих (померлих) ветеранів війни, члени сімей загиблих (померлих) Захисників і Захисниць України, а також особи, зазначені у пункті 1 Порядку забезпечення діяльності фахівців із супроводу ветеранів війни та демобілізованих осіб, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 2 серпня 2024 р. № 881 “Деякі питання забезпечення діяльності фахівців із супроводу ветеранів війни та демобілізованих осіб” (Офіційний вісник України, 2024 р., № 73, ст. 4365), щодо яких фахівці із супроводу ветеранів війни та демобілізованих осіб здійснюють заходи з підтримки; навчання - діяльність, яка спрямована на формування компетентностей, розвиток інтелектуальних здібностей, емоційно-вольових якостей працівників суб’єктів, які надають послуги (лекція, семінар, тренінг, курси, майстер-клас, вебінар, інший навчальний захід); суб’єкти, які проводять навчання, - юридичні особи незалежно від форми власності та організаційно-правової форми, фізичні особи - підприємці, які проводять або мають намір проводити навчання для суб’єктів, які надають послуги. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про статус ветеранів війни, гарантії їх соціального захисту” , “Про освіту” та інших нормативно-правових актах, що регулюють відносини у сфері соціального захисту ветеранів війни та членів їх сімей. 4. Учасниками експериментального проекту є: 1) суб’єкти, які проводять навчання та виявили бажання взяти участь в експериментальному проекті


юридичні особи приватної форми власності, фізичні особи

підприємці, які надають послуги ветеранам війни та членам їх сімей, що виявили бажання взяти участь в експериментальному проекті


залишки від спалювання відходів

будь-які рідкі або тверді відходи, які утворюються в результаті експлуатації установки із спалювання відходів та установки із сумісного спалювання відходів; оператор установки із спалювання відходів або установки із сумісного спалювання відходів (далі - оператор установки) - суб’єкт господарювання, що здійснює або має намір здійснювати операції з відновлення та/або видалення відходів шляхом їх термічного оброблення на стаціонарній установці із спалювання відходів або установці із сумісного спалювання відходів, яка перебуває у його власності, довірчій власності, оперативному управлінні, господарському віданні або користуванні. {Абзац третій пункту 3 із змінами, внесеними згідно з Постановою КМ № 1626 від 10.12.2025 } Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про охорону навколишнього природного середовища” , “Про охорону атмосферного повітря” та “Про управління відходами” . 4. Оператор установки здійснює експлуатацію установки із спалювання відходів або установки із сумісного спалювання відходів та впроваджує відповідні заходи з покращення екологічних характеристик установки відповідно до вимог стандарту ДСТУ ISO 14001:2015 (ISO 14001:2015, IDT) “Системи екологічного управління. Вимоги та настанови щодо застосовування”. 5. Експлуатація установки із спалювання відходів або установки із сумісного спалювання відходів повинна здійснюватися у спосіб, що дає змогу досягти такого рівня спалювання, за якого вміст загального органічного вуглецю у шлаку та зольних залишках від спалювання становить менше ніж 3 відсотки або їх втрата під час запалювання становить менш як 5 відсотків сухої маси матеріалу. 6. Для досягнення цілей, передбачених пунктом 5 цих Технічних вимог, оператор установки застосовує такі загальні методи управління: удосконалена система контролю - застосування автоматичної системи для контролю ефективності горіння, запобігання викидам та/або зменшення їх обсягу, включаючи високоефективний моніторинг експлуатаційних параметрів, викидів та


відходи, що мають властивість піддаватися анаеробному або аеробному розкладу, такі як відходи харчових продуктів або відходи харчової промисловості на всіх етапах виробництва та споживання, відходи від зелених насаджень; 1 - 1 ) брокер - суб’єкт господарювання, який організовує процес оброблення відходів від імені інших осіб, включаючи брокерів, які не набувають відходи у фактичне володіння; {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 1 - 1 згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } 2) великогабаритні відходи - побутові відходи, що за розміром не можуть бути поміщені у контейнери об’ємом до 1,1 кубічного метра


видалення відходів

операція, що не є відновленням відходів, навіть якщо одним із наслідків такої операції є використання речовин або енергії. Перелік операцій з видалення відходів наведено в додатку 1


виробник продукції

суб’єкт господарювання, що вводить в обіг продукцію, тобто надає продукцію, яку він виробляє або імпортує, на ринку України вперше


відновлення відходів

операція, у результаті якої відходи використовуються для корисних цілей, замінюючи матеріали, які мали бути використані для виконання певної функції або які підготовлені для виконання цієї функції на підприємстві чи в іншій господарській діяльності. Перелік операцій з відновлення відходів наведено в додатку 2


відновлення матеріалів

будь-яка операція з відновлення матеріалів, інша, ніж виробництво енергії та перетворення відходів у матеріали, що можуть бути використані як паливо або для іншого виробництва енергії, яка може включати підготовку відходів до повторного використання, рециклінг, зворотне заповнення та інші операції


будь-які речовини, матеріали і предмети, яких їх власник позбувається, має намір або повинен позбутися


відходи будівництва та знесення

відходи, що утворилися внаслідок діяльності з капітального ремонту, будівництва або знесення будівель і споруд


відходи харчових продуктів

харчові продукти у значенні, наведеному в Законі України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів", що стали відходами


власник відходів

фізична особа, юридична особа, яка утворює відходи або яка відповідно до закону володіє, користується і розпоряджається відходами


декларація про відходи

документ, який згідно з цим Законом подають утворювачі відходів у разі, якщо їхня діяльність призводить до утворення небезпечних відходів або річний обсяг утворення відходів, що не є небезпечними, перевищує 50 тонн; 12 - 1 ) дилер - суб’єкт господарювання, який діє як покупець і подальший продавець відходів, включаючи дилерів, які не набувають відходи у фактичне володіння; {Частину першу статті 1 доповнено пунктом 12 - 1 згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } 13) захоронення відходів - розміщення відходів на поверхні чи під поверхнею (підземне) землі у спосіб, що не становить загрози здоров’ю людей та навколишньому природному середовищу і не передбачає подальше оброблення відходів


зберігання відходів

утримання відходів на об’єктах збирання, у тому числі до їх оброблення, протягом не більше одного року з моменту їх утворення, що є безпечним для здоров’я людей та навколишнього природного середовища відповідно до екологічних та санітарно-епідеміологічних вимог


збирання відходів

операція, що полягає у вилученні, купівлі, накопиченні та зберіганні відходів суб’єктами господарювання у сфері управління відходами, включаючи роздільне збирання, з метою подальшого перевезення відходів на об’єкти оброблення відходів


зворотне заповнення

операція з відновлення, у результаті якої придатні для цього відходи, що не є небезпечними та/або інертними, використовуються для заповнення гірничих виробок (пустот), рекультивації відпрацьованих гірничих об’єктів, інших ландшафтних робіт, замінюючи при цьому матеріали, які не є відходами


інертні відходи

відходи, що не зазнають фізичних, хімічних чи біологічних змін і трансформацій, не розкладаються, не горять, не розкладають, не здійснюють негативного впливу на інші предмети, з якими контактують, та не завдають шкоди здоров’ю людей і не призводять до забруднення навколишнього природного середовища


медичні відходи

відходи, що утворюються внаслідок здійснення діяльності з медичного обслуговування або ветеринарної практики, здійснення експертиз та досліджень у сфері охорони здоров’я, ветеринарної медицини, у тому числі наукових або дослідницьких робіт

ветеринарної практики


небезпечні відходи

відходи, що мають одну чи більше властивостей, що роблять їх небезпечними, наведених у Переліку властивостей, що роблять відходи небезпечними (додаток 3)


об’єкт оброблення відходів

установка, інженерна споруда або інший об’єкт, що використовується для здійснення операцій з відновлення або видалення відходів


оброблення відходів

операція з відновлення або видалення відходів, включаючи підготовку відходів до таких операцій


операції з управління відходами

збирання, перевезення, відновлення та видалення відходів


перевезення відходів

операція, що полягає у транспортуванні відходів від місця їх утворення до об’єкта оброблення відходів, а також від одного місця/об’єкта до іншого


підготовка відходів до повторного використання

проведення операцій з відновлення (перевірка, очищення або ремонт), після яких речовини, предмети та/або їх складові (компоненти), які були відходами, можуть бути використані повторно без будь-якого іншого оброблення


повторне використання продукції

будь-яка операція, після проведення якої продукція або її складові (компоненти), що не є відходами, повторно використовуються з тією самою метою, для якої вони були призначені


побутові відходи

змішані та/або роздільно зібрані відходи від домогосподарств, включаючи відходи паперу, картону, скла, пластику, деревини, текстилю, металу, упаковки, біовідходи, відходи електричного та електронного обладнання, відходи батарей та акумуляторів, небезпечні відходи у складі побутових, великогабаритні та ремонтні відходи, а також змішані та/або роздільно зібрані відходи з інших джерел, якщо ці відходи подібні за своїм складом до відходів домогосподарств. Побутові відходи не включають відходи промисловості, сільського і лісового господарства, рибальства та аквакультури, резервуарів для септиків, каналізаційних мереж та відходи їх оброблення, включаючи осад стічних вод, транспортні засоби, строк експлуатації яких закінчився, відходи будівництва та знесення, вуличний змет, медичні відходи


місце захоронення відходів, призначене для їх розміщення на поверхні чи під поверхнею (підземне) землі, включаючи: внутрішні місця для видалення відходів, на яких утворювач відходів - суб’єкт господарювання здійснює видалення власних відходів на місці утворення; постійні місця, на яких відходи розміщуються понад один рік


послуга з управління побутовими відходами

операції із збирання, перевезення, відновлення та видалення побутових відходів, а також діяльність, пов’язана з організацією роботи системи управління побутовими відходами, що здійснюється виконавцем послуги з управління побутовими відходами

побутовими відходами


приймання відходів

отримання відходів, що утворилися в результаті споживання/використання продукції, до виробників якої законом встановлена розширена відповідальність виробника, у місцях продажу, адміністративних, соціальних, громадських, комерційних, розважальних, рекреаційних, туристичних та інших закладах, а також мобільними пунктами приймання відходів у встановленому законом порядку


ремонтні відходи

залишки речовин, матеріалів, предметів, виробів, що утворилися під час переобладнання, перепланування або поточного ремонту у житловому будинку, окремій квартирі або будинку громадського призначення


операція з відновлення, у результаті якої відходи переробляються у продукцію, матеріали або речовини для їх використання за первинною або іншою метою. Ця операція включає перероблення органічного матеріалу, але не включає виробництва енергії чи перетворення відходів у матеріали, що можуть бути використані як паливо або як матеріали для зворотного заповнення

зворотного заповнення


роздільне збирання відходів

збирання відходів окремо залежно від їх виду, характеристики та складу у спосіб, що сприятиме їх подальшому обробленню


розширена відповідальність виробника

комплекс економічних, фінансових, адміністративних та організаційних заходів для забезпечення відповідальності виробників певних видів продукції за управління стадією відходів у життєвому циклі продукції

життєвому циклі


система управління побутовими відходами

комплекс заходів із збирання, перевезення та оброблення побутових відходів, включаючи створення та забезпечення діяльності об’єктів, нагляд за ними та подальший догляд за об’єктами видалення побутових відходів, а також діяльність суб’єктів господарювання, що здійснюють окремі операції з управління побутовими відходами в межах територіальної громади або декількох територіальних громад

побутовими відходами


сортування відходів

операція, пов’язана з механічним розподілом відходів залежно від їх фізико-хімічних властивостей, матеріальних складових, енергетичної цінності, інших показників з метою їх підготовки до оброблення


суб’єкт господарювання у сфері управління відходами

юридична особа або фізична особа-підприємець, що здійснює збирання, купівлю, зберігання, перевезення, відновлення та/або видалення відходів відповідно до законодавства


термічне оброблення відходів

технологічний процес з термічного оброблення відходів, який відповідає правилам технічної експлуатації відповідної установки


управління відходами

комплекс заходів із збирання, перевезення, оброблення (відновлення, у тому числі сортування, та видалення) відходів, включаючи нагляд за такими операціями та подальший догляд за об’єктами видалення відходів, а також дії, що здійснюються дилером або брокером; {Пункт 38 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } 39) установка спалювання відходів - будь-яка стаціонарна або мобільна технічна одиниця та обладнання, призначене для термічного оброблення відходів, з відновленням утворюваного при горінні тепла або без нього, з метою видалення шляхом спалювання за допомогою окислення, а також інших процесів термічного оброблення, таких як піроліз, газифікація, плазмовий процес, якщо речовини, що утворюються в результаті термічного оброблення, у подальшому спалюються


установка сумісного спалювання відходів

будь-яка стаціонарна або мобільна технічна одиниця, призначена для виробництва енергії або виробництва матеріальних продуктів, яка використовує відходи як звичайне або додаткове паливо або в якій відходи проходять термічне оброблення з метою видалення шляхом спалювання за допомогою окислення, а також інших процесів термічного оброблення, таких як піроліз, газифікація, плазмовий процес, якщо речовини, що утворюються в результаті термічного оброблення, у подальшому спалюються


утворювач відходів

фізична особа, юридична особа, в результаті діяльності якої утворюються відходи, а також суб’єкти управління відходами, які здійснюють операції із сортування, змішування або інші операції, що призводять до зміни характеристик або складу відходів. Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини, пов’язані із запобіганням утворенню та з управлінням відходами, що утворюються в Україні, а також з управлінням відходами, що перевозяться через територію України, вивозяться за її межі та ввозяться в Україну з метою відновлення, у тому числі рециклінгу. Регулювання відносин, пов’язаних з управлінням відходами, що містять метали чи їх сплави, вироби з металу, здійснюється згідно з цим Законом з урахуванням особливостей, визначених Законом України "Про металобрухт". 2. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері управління відходами регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. {Статтю 2 доповнено новою частиною згідно із Законом № 4017-IX від 10.10.2024 } 3. Дія цього Закону не поширюється на: 1) газоподібні речовини, у тому числі невловлювані, що викидаються безпосередньо в атмосферне повітря


забруднювач платить

утворювач або власник відходів покриває витрати на запобігання утворенню відходів, їх збирання, перевезення та оброблення, включаючи витрати на створення та утримання об’єктів оброблення відходів


територіальної наближеності

оброблення відходів здійснюється на найближчій споруді або установці з оброблення відходів, або в місці захоронення відходів, враховуючи їх екологічну та економічну ефективність, відповідно до регіональних та місцевих планів управління відходами

економічну ефективність


формування конкурентного середовища у сфері управління відходами

суб’єкти господарювання, органи державної влади та органи місцевого самоврядування зобов’язані сприяти розвитку конкуренції та не повинні вчиняти будь-яких неправомірних дій, які можуть мати негативний вплив на конкуренцію у сфері управління відходами. Стаття 4. Ієрархія управління відходами 1. Ієрархія управління відходами впроваджується центральними та місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями з метою (у порядку пріоритетності): 1) запобігання утворенню відходів


індивідуально

через організацію індивідуальної розширеної відповідальності виробника. 3. Система розширеної відповідальності виробника включає: 1) приймання та/або збирання на всій території України відходів, що утворилися внаслідок використання продукції, а також подальше управління цими відходами та фінансову відповідальність за таку діяльність


державна регіональна політика

система цілей, заходів, засобів та узгоджених дій центральних і місцевих органів виконавчої влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб для забезпечення високого рівня якості життя людей на всій території України з урахуванням природних, історичних, екологічних, економічних, географічних, демографічних та інших особливостей регіонів, їх етнічної і культурної самобутності


вигодонабувач (бенефіціар) державної регіональної політики

фізична особа, група фізичних осіб, об’єднаних певними спільними інтересами чи ознаками, які проживають у межах територіальних громад регіону, а також юридичні особи, які діють у цих громадах, в інтересах яких реалізується державна регіональна політика


заінтересована сторона державної регіональної політики

фізичні та/або юридичні особи, територіальні громади, залучені до реалізації державної регіональної політики, які можуть впливати на процес її впровадження та/або на яких можуть вплинути її результати


декілька регіонів чи їх частини, об’єднані за спільними ознаками, яким притаманні спільні проблеми розвитку, у межах яких реалізуються спеціальні для цієї території програми регіонального розвитку


частина регіону, що характеризується територіальною цілісністю та особливостями розвитку, у межах якої реалізуються спеціальні для цієї території проекти регіонального розвитку


місцева програма розвитку

комплекс взаємопов’язаних завдань та заходів довготривалого характеру, спрямованих на досягнення визначених стратегією розвитку територіальної громади цілей, оформлений як документ, що затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою та реалізується через проекти місцевого розвитку, об’єднані спільною метою


програма регіонального розвитку (інвестиційна програма регіонального розвитку

комплекс взаємопов’язаних завдань та заходів середньострокового характеру, спрямованих на досягнення визначених Державною стратегією регіонального розвитку України цілей, що реалізується через проекти регіонального розвитку, об’єднані спільною метою


проект місцевого розвитку

комплекс взаємопов’язаних заходів для розв’язання окремих проблем розвитку територіальної громади, спрямованих на досягнення цілей, визначених стратегією розвитку територіальної громади та/або планом відновлення та розвитку територіальної громади


проект регіонального розвитку (інвестиційний проект регіонального розвитку

комплекс взаємопов’язаних заходів для розв’язання окремих проблем регіонального розвитку, спрямованих на досягнення цілей, визначених Державною стратегією регіонального розвитку України або регіональною стратегією розвитку та/або планом відновлення та розвитку регіонів, що впливає на макрорегіон, регіон чи його частину, оформлений як документ за встановленою законодавством формою, яким визначаються дії учасників проекту, а також ресурси, необхідні для досягнення цілей проекту протягом встановлених строків


Автономна Республіка Крим, області, міста Київ та Севастополь


регіональна програма розвитку

комплекс взаємопов’язаних завдань та заходів довготривалого характеру, спрямованих на досягнення визначених регіональною стратегією розвитку цілей, що є невід’ємною частиною плану заходів з реалізації регіональної стратегії розвитку та реалізується через проекти регіонального розвитку, об’єднані спільною метою


регіональний розвиток

процес соціальних, економічних, екологічних, гуманітарних та інших позитивних змін у регіонах


середньо- і довгострокове планування

функція державного управління з обрання пріоритетів, визначення з урахуванням наявних ресурсів цілей та напрямів розвитку, розроблення та виконання взаємопов’язаних завдань і заходів соціально-економічного розвитку на середньо- (від трьох до п’яти років) і довгостроковий (понад п’ять років) періоди з урахуванням наявних ресурсів, реальних та потенційних загроз


функціональний тип території

макрорегіон, мікрорегіон чи територіальна громада, які характеризуються сукупністю спільних соціальних, просторових, екологічних, економічних, безпекових та інших особливостей. Стаття 2. Мета державної регіональної політики 1. Метою державної регіональної політики є створення умов для динамічного, збалансованого розвитку України та її регіонів, забезпечення їх соціальної та економічної єдності, підвищення рівня життя населення, створення безпечних умов, додержання гарантованих державою соціальних стандартів для кожного громадянина незалежно від його місця проживання"


паритетності

забезпечення рівних можливостей доступу об’єктів державної регіональної політики до ресурсів державної фінансової підтримки регіонального розвитку


забезпечення вільного доступу до інформації, що визначає державну регіональну політику і є у розпорядженні органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування


субсидіарності

реалізації владних повноважень на найнижчому рівні управління, на якому це найбільш ефективно"; "7) згуртованості - забезпечення просторової, політичної, економічної, соціальної, гуманітарної єдності України"; доповнити пунктами 12-14 такого змісту: "12) рівних прав та можливостей жінок і чоловіків - відсутності обмежень чи привілеїв за ознакою статі та забезпечення рівних умов для реалізації прав жінок і чоловіків


інклюзивності

дотримання інтересів осіб з особливими потребами шляхом урахування при формуванні і реалізації державної регіональної політики спеціальних заходів, спрямованих на забезпечення реалізації такими особами їхніх прав і основоположних свобод


інтегрованого розвитку

поєднання галузевого та територіального підходів для розвитку територіальної громади та/або регіону, що забезпечує соціально-економічний та культурний розвиток територій"


розділ II доповнити статтями 11

1 , 11 - 2 і 11 - 3 такого змісту: " Стаття 11 - 1 . Стратегії розвитку територіальних громад 1. З метою планування розвитку територіальних громад (крім міст Києва та Севастополя) сільські, селищні, міські ради затверджують стратегії розвитку територіальних громад. 2. Проекти стратегій розвитку територіальних громад розробляються виконавчими органами сільських, селищних, міських рад, що представляють територіальні громади, на строк та з урахуванням пріоритетів, що визначені Державною стратегією регіонального розвитку України та відповідними регіональними стратегіями розвитку. 3. Реалізація таких стратегій здійснюється на основі планів заходів з їх реалізації, що затверджуються відповідною сільською, селищною, міською радою. 4. Методичні рекомендації щодо порядку розроблення, затвердження, реалізації, проведення моніторингу та оцінювання реалізації стратегій розвитку територіальних громад затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної регіональної політики. Стаття 11 - 2 . Функціональні типи територій 1. Документи державної регіональної політики розробляються з використанням територіально-орієнтованого та безпекового підходу, що передбачає визначення функціональних типів територій. 2. Для планування відновлення та стимулювання розвитку регіонів та територій, а також з метою запровадження органами виконавчої влади і органами місцевого самоврядування спеціальних механізмів та інструментів визначаються такі функціональні типи територій: 1) території відновлення


придбання замовником товару, роботи або послуги, що є необхідними для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (COVID-19), згідно з правилами, визначеними цим Порядком; особа, уповноважена замовником на проведення закупівель (далі - уповноважена замовником особа), - службова (посадова) особа замовника, яка визначена ним відповідальною за організацію та проведення закупівель. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про публічні закупівлі” та інших нормативно-правових актах. 3. Під час проведення закупівель замовник та уповноважені замовником особи керуються Конституцією та законами України, указами Президента України і постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства. 4. Закупівлі здійснюються з дотриманням таких принципів: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість під час організації та проведення закупівлі; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об’єктивне та неупереджене визначення переможця закупівлі; запобігання корупційним правопорушенням. 5. Планування закупівель здійснюється замовником на підставі наявної потреби у закупівлі товарів, робіт і послуг. 6. Уповноважена замовником особа: планує закупівлі та вносить інформацію до річного плану закупівель в електронній системі закупівель, зокрема про технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі; організовує та проводить закупівлі. Замовник може самостійно встановлювати критерії доброчесності та надійності вибору особи, з якою буде укладений договір про закупівлю; забезпечує складення, затвердження та зберігання відповідних документів з питань закупівель; забезпечує оприлюднення в електронній системі закупівель інформації, необхідної для виконання пунктів 8 і 9 розділу І З


інвестиційний проект з модернізації діагностики та лікування раку молочної залози в Україні, що передбачає оснащення закладів охорони здоров'я сучасним медичним обладнанням; «Позичальник» - Україна, в особі Міністра фінансів України або Голови Боргового агентства України (у випадку останнього - після початку його роботи за дорученням Міністра фінансів України); «Відповідальний орган Уряду України» - Міністерство охорони здоров’я України, яке здійснює загальний нагляд та координацію проекту з Української Сторони; «Кредитор» - Уряд Французької Республіки, представлений банком Bpifrance Assurance Export (Дирекція з питань інституційної діяльності), що діє від імені та в інтересах Французької Сторони; «Кредит» - офіційна підтримка для Уряду України у формі пільгового кредиту Казначейства Франції на максимальну суму у одинадцять мільйонів шістсот двадцять одна тисяча двісті євро (11621200 євро), що надається з метою фінансування Проекту; «Банк-агент» - AT «Укрексімбанк», що здійснює контроль за вибіркою Кредиту від імені Позичальника; «Суб'єкт з реалізації Проекту» - Міністерство охорони здоров’я України; «Контракт» - контракт або декілька комерційних контрактів для реалізації Проекту, що укладається між Суб’єктом з реалізації Проекту і Французьким Постачальником; «Французький Постачальник» - французька компанія GE Medical Systems SCS «GEMS SCS»; «Угода про застосування» - кредитний договір, яким визначаються умови використання і погашення Кредиту; «Угода ОЕСР» - угода ОЕСР щодо офіційно підтримуваних експортних кредитів. СТАТТЯ 2 - РОЗМІР І МЕТА ОФІЦІЙНОЇ ПІДТРИМКИ Французька Сторона надає Українській Стороні офіційну підтримку у формі Кредиту з метою фінансування Проекту. В рамках реалізації Проекту Українська Сторона (Уряд України) приймає рішення про: - визначення переліку закладів охорони здоров’я, на користь яких відбуватиметься реалізація Проекту (постачання медичного обладнання тощо), які включені до Реєстру неприбуткових установ та організацій - способи фінансув

відповідальний орган


власник спеціального майнового права на майбутній об’єкт нерухомості

фізична або юридична особа, за якою в установленому законом порядку зареєстровано спеціальне майнове право на майбутній об’єкт нерухомості


гарантійна частка будівництва об’єкта нерухомого майна (далі

гарантійна частка) - сукупність майбутніх об’єктів нерухомості, яка визначається для кожного подільного об’єкта незавершеного будівництва (кожної черги будівництва/кожного пускового комплексу), речові права на які обтяжуються до прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об’єкта (черги/пускового комплексу) з метою гарантування добудови відповідного об’єкта іншими особами (у тому числі внаслідок банкрутства, фінансової неспроможності замовника будівництва/девелопера будівництва)


девелопер будівництва

юридична особа, яка на підставі договору, укладеного із замовником будівництва, забезпечує організацію та/або фінансування (інвестування) будівництва об’єкта відповідно до законодавства (у тому числі шляхом залучення коштів інших фізичних та юридичних осіб), а також за якою у випадках, передбачених договором із замовником будівництва, здійснюється первинна державна реєстрація спеціального майнового права на майбутні об’єкти нерухомості та яка отримує право першого відчуження, передачі у довірчу власність як спосіб забезпечення виконання зобов’язань та вчинення інших правочинів щодо таких об’єктів


майбутній об’єкт нерухомості

передбачена проектною документацією на будівництво складова частина подільного об’єкта незавершеного будівництва, яка після прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об’єкта стане самостійним об’єктом нерухомого майна (квартира, гаражний бокс, інше житлове або нежитлове приміщення, машиномісце тощо). Майбутні об’єкти нерухомості поділяються на майбутні об’єкти житлової нерухомості (квартира, інше житлове приміщення тощо) та майбутні об’єкти нежитлової нерухомості (гаражний бокс, інше нежитлове приміщення, машиномісце тощо)


неподільний об’єкт незавершеного будівництва

об’єкт нерухомого майна, який буде споруджено в майбутньому (будівля, споруда), щодо якого отримано право на виконання будівельних робіт та який не прийнято в експлуатацію, за умови що у складі такого об’єкта відсутні майбутні об’єкти нерухомості. Неподільні об’єкти незавершеного будівництва поділяються на неподільні житлові об’єкти незавершеного будівництва (об’єкти, які відповідно до класифікатора відносяться до будівель житлових) та неподільні нежитлові об’єкти незавершеного будівництва (об’єкти, які відповідно до класифікатора відносяться до будівель нежитлових та інженерних споруд)


об’єкт незавершеного будівництва

подільний об’єкт незавершеного будівництва та неподільний об’єкт незавершеного будівництва


подільний об’єкт незавершеного будівництва

об’єкт нерухомого майна, який буде споруджено в майбутньому (будівля, споруда), щодо якого отримано право на виконання будівельних робіт та який не прийнято в експлуатацію, за умови що у складі такого об’єкта проектною документацією на будівництво передбачено не менше двох майбутніх об’єктів нерухомості


обтяження, визначеного абзацом сьомим частини другої статті 27

2 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"


іпотекодавець або інша особа, відповідальна перед іпотекодержателем за виконання основного зобов’язання; вищий пріоритет - пріоритет, встановлений раніше будь-якого іншого пріоритету щодо одного й того самого нерухомого майна; іпотека - вид забезпечення виконання зобов’язання нерухомим майном (неподільним об’єктом незавершеного будівництва, майбутнім об’єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов’язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом; іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання свого зобов’язання або зобов’язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель; іпотекодержатель - кредитор за основним зобов’язанням; майновий поручитель - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання зобов’язання іншої особи - боржника; наступна іпотека - передання в іпотеку нерухомого майна, що вже є предметом іпотеки за попереднім іпотечним договором; нерухоме майно (нерухомість) - земельні ділянки, а також об’єкти, розташовані на земельній ділянці і невід’ємно пов’язані з нею, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Застава (іпотека) об’єктів незавершеного будівництва та майбутніх об’єктів нерухомості регулюється за правилами, визначеними цим Законом, з дотриманням вимог, встановлених Законом України "Про гарантування речових прав на об’єкти нерухомого майна, які будуть споруджені в майбутньому". Застава повітряних та морських суден, суден внутрішнього плавання, космічних об’єктів регулюється за правилами, визначеними цим Законом; нижчий пріоритет - пріоритет, встановлений пізніше пріоритету будь-якого іншого пріоритету щодо одного й того самого нерухомого майна; основне зобов’язання - зобов’язання бор


вибутковий ордер

документ, призначений для оформлення операції із списання донорської крові та/або компонентів крові лікарняним банком крові під час їх видачі безпосередньо для надання послуги з трансфузії крові та/або компонентів крові або для передачі до відділу знезараження для подальшого знищення за строками придатності


надлишок донорської крові та/або компонентів крові

наявна у суб’єкта системи крові державної або комунальної форми власності кількість доз донорської крові та/або компонентів крові, яка перевищує обсяги, зазначені у пункті 10 цього Порядку


ордер про потребу

документ, призначений для декларування лікарняним банком крові планової потреби у донорській крові та/або компонентах крові для поповнення тижневого незнижуваного запасу або задоволення екстреної потреби у донорській крові та/або компонентах крові для поповнення одноденного незнижуваного запасу, який подається суб’єктом, що надає послуги з трансфузії, до суб’єкта системи крові, або для декларування потреби у донорській крові та/або компонентах крові для здійснення розподілу між суб’єктами системи крові державної та комунальної форми власності

незнижуваного запасу


ордер про поставку

документ, призначений для оформлення операції з передачі донорської крові та/або компонентів крові від суб’єкта системи крові до суб’єкта, що надає послуги з трансфузії, або іншого суб’єкта системи крові відповідно до ордера про потребу


прибутковий ордер

документ, призначений для оформлення операції із взяття донорської крові та/або компонентів крові на облік лікарняним банком крові або суб’єктом системи крові під час їх отримання від суб’єкта системи крові


прогнозована потреба

розрахункова кількість доз донорської крові та/або компонентів крові, яку потребує суб’єкт, що надає послуги з трансфузії, для надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові, на наступний календарний рік


реалізація донорської крові та компонентів крові

діяльність суб’єкта системи крові, що передбачає перехід права власності на донорську кров та/або компоненти крові, які призначені для надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові, суб’єкту, що надає послуги з трансфузії


узагальнена прогнозована потреба

кількість доз донорської крові та компонентів крові, яка узагальнена суб’єктом системи крові державної або комунальної форми власності на підставі інформації про прогнозовану потребу суб’єктів, що надають послуги з трансфузії, державної та комунальної форми власності

прогнозовану потребу


утримання запасів донорської крові та компонентів крові

комплекс заходів щодо своєчасного планування та поповнення тижневих незнижуваних запасів донорської крові та/або компонентів крові, необхідних суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, для безперервного надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові, суб’єктам системи крові державної та комунальної форми власності для безперервного задоволення потреб суб’єктів, що надають послуги з трансфузії, державної та комунальної форми власності, з урахуванням потреб сил безпеки та сил оборони

незнижуваних запасів


щомісячна потреба

кількість доз донорської крові та/або компонентів крові, яку потребує суб’єкт, що надає послуги з трансфузії, протягом календарного місяця для надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про безпеку та якість донорської крові та компонентів крові” , “Про публічні закупівлі” та інших законодавчих актах. 4. Заготівля донорської крові та компонентів крові здійснюється суб’єктами системи крові в будь-якому регіоні незалежно від місця їх реєстрації. Розподіл донорської крові та компонентів крові суб’єктами системи крові державної та комунальної форми власності суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, державної та комунальної форми власності здійснюється безоплатно. 5. Суб’єкти, що надають послуги з трансфузії, подають щороку до 15 січня суб’єктам системи крові державної та комунальної форми власності інформацію про прогнозовану потребу за формою згідно з додатком 1 із зазначенням: щомісячної потреби; тижневого та одноденного незнижуваних запасів донорської крові та компонентів крові, необхідних для надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові. Лікарняний банк крові суб’єкта, що надає послуги з трансфузії, здійснює розрахунок прогнозованої потреби в донорській крові та компонентах крові окремо за кожною позицією номенклатури донорської крові та компонентів крові, затвердженої МОЗ (далі - номенклатура), з урахуванням систем АВО та Rh. Розрахунок повинен здійснюватися з урахуванням видів та обсягів медичної допомоги, які надаються суб’єктом, що надає послуги з трансфузії. Для подання інформації про прогнозовану потребу за формою згідно з додатком 1 лікарняний банк крові здійснює розрахунок прогнозованої потреби, щомісячної потреби, тижневого та одноденного незнижуваного запасу донорської крові та компонентів крові, необхідних для надання послуг з трансфузії крові та/або компонентів крові, на основі даних про використання таким суб’єктом донорської крові та компонентів крові пр

незнижуваних запасів
незнижуваного запасу
прогнозованої потреби
прогнозовану потребу
щомісячної потреби


доза еритроцитарних компонентів крові

одиниця еритроцитів, виготовлена з максимально допустимої дози донорської крові в розчині консерванта


доза плазмових компонентів крові

одиниця плазми, виготовлена з максимально допустимої дози донорської крові в розчині консерванта


доза тромбоцитарних компонентів крові

одиниця тромбоцитів, виготовлена з максимально допустимої дози донорської крові в розчині консерванта, або одиниця тромбоцитів, заготовлена методом аферезу в розчині консерванта (містить не менше 200 × 10 - 9 тромбоцитів)


доза гранулоцитарних компонентів крові

одиниця гранулоцитів, заготовлена методом аферезу в розчині консерванта (містить більше 1 × 10 - 10 гранулоцитів). 14. Реалізація донорської крові та компонентів крові здійснюється за принципом екстериторіальності. Реалізація донорської крові та компонентів крові суб’єктами системи крові державної та комунальної форми власності суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, можлива лише за умови наявності надлишків донорської крові та/або компонентів крові у таких суб’єктів системи крові. Реалізація надлишків донорської крові та/або компонентів крові суб’єктами системи крові державної та комунальної форми власності суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, здійснюється на підставі договорів про реалізацію, укладених ними відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням вимог цього Порядку. Реалізація донорської крові та компонентів крові суб’єктами системи крові приватної форми власності суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, здійснюється на підставі договорів про реалізацію, укладених ними відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням вимог цього Порядку. Суб’єкти системи крові державної та комунальної форми власності здійснюють реалізацію надлишків донорської крові та/або компонентів крові суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, за ціною, не нижчою за вартість виробництва дози донорської крові та компонентів крові, розраховану таким суб’єктом системи крові відповідно до додатка 8 до Методики розрахунку вартості виробництва донорської крові та компонентів крові. Суб’єкт системи крові державної або комунальної форми власності, який здійснює реалізацію надлишків донорської крові та/або компонентів крові суб’єктам, що надають послуги з трансфузії, зобов’язаний самостійно здійснити закупівлю медичних виробів та лікарських засобів і покриття витрат в обсягах, необхідних для заготівлі, тестування, переробки донорської крові та компонентів крові, які реалізовані суб’єктам,


акредитована лабораторія

лабораторія будь-якої форми власності, що розташована в Україні або іншій країні, акредитована на відповідність вимогам стандарту ISO/IEC 17025 (ДСТУ ISO/IEC 17025) та/або ISO/IEC 15189 (ДСТУ ISO/IEC 15189), та/або належної лабораторної практики Організації економічного співробітництва та розвитку (GLP OECD) чи Національним органом України з акредитації, іноземним органом з акредитації, який є повним членом Міжнародної організації із співробітництва в галузі акредитації лабораторій (International Laboratory Accreditation Cooperation - ILAC), або іншим іноземним органом з акредитації, діяльність якого відповідає вимогам стандарту ISO/IEC 17011 (ДСТУ ISO/IEC 17011)


громадське здоров’я

сфера знань та організована діяльність суб’єктів системи громадського здоров’я щодо зміцнення здоров’я, запобігання хворобам, покращення якості та збільшення тривалості життя


дезінфекційні заходи (дезінфекція, дезінсекція, дератизація

заходи, спрямовані на знищення у середовищі життєдіяльності людини вегетативних форм збудників інфекційних хвороб (дезінфекція) та їх переносників - комах (дезінсекція) і гризунів (дератизація)


державні медико-санітарні нормативи (санітарні нормативи

обов’язкові до виконання параметри безпечності середовища життєдіяльності людини та епідемічного благополуччя, затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я, які є науково обґрунтованими на основі відповідних досліджень та аналізу ризику згідно з вимогами безпеки для життя і здоров’я людини за медичними критеріями та виражені у припустимому максимальному або мінімальному, кількісному та (або) якісному значенні показника, що характеризує фактор середовища життєдіяльності, а також стан здоров’я населення за критеріями захворюваності, поширеності хвороб, фізичного розвитку, імунітету тощо, включаючи гранично допустимі концентрації, допустимі дози, максимальні рівні впливу, максимальні межі залишків, максимальні рівні вмісту, допустимі добові дози, рівні включень, часові обмеження щодо використання продукції або доступу працівників та/або населення на об’єкти після застосування небезпечних факторів, епідеміологічні показники, протиепідемічні нормативи, недотримання яких може призвести до шкідливого впливу на здоров’я людини


державні медико-санітарні правила (санітарні регламенти

обов’язкові для виконання заходи та вимоги, необхідні для забезпечення державних медико-санітарних нормативів, недотримання яких створює загрозу здоров’ю і життю людини та майбутніх поколінь, а також загрозу виникнення і поширення інфекційних та масових неінфекційних хвороб (отруєнь) серед населення. Державні медико-санітарні правила включають державні санітарні норми та правила, санітарно-гігієнічні та санітарно-протиепідемічні правила і норми, санітарно-епідеміологічні правила і норми, протиепідемічні правила і норми, гігієнічні та протиепідемічні правила і норми, державні санітарні регламенти та затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я

неінфекційних хвороб


детермінанти здоров’я

комплекс індивідуальних, соціальних, економічних і екологічних факторів, що визначають стан здоров’я окремих людей, контингентів або груп населення, зокрема: індивідуальні детермінанти здоров’я - генетичні (спадкові) та поведінкові особливості конкретної людини; соціальні детермінанти здоров’я - рівень доступності харчових продуктів, житла, роботи, освіти, медичної допомоги; економічні детермінанти здоров’я - стан та рівень економічних відносин, що безпосередньо впливають на середовище життєдіяльності людини


епідеміологічний нагляд

систематичний та безперервний процес виявлення, збирання, складання, аналізу, тлумачення та поширення даних про здоров’я населення, захворювання та показники середовища життєдіяльності, який здійснюється з метою вивчення епідемічної ситуації, її прогнозування, встановлення причинно-наслідкових зв’язків між факторами ризику для здоров’я та наслідками конкретного впливу чи втручання на здоров’я, визначення характеру і масштабів необхідних медико-санітарних заходів, планування, реалізації та оцінки відповідних заходів у сфері громадського здоров’я


виникнення на певній території за певний проміжок часу випадків інфекційної або неінфекційної хвороби, специфічної поведінки, пов’язаної із здоров’ям, або інших подій, пов’язаних із здоров’ям, які перевищують середні багаторічні показники або достовірно перевищують нормальне очікування за відомими або невідомими раніше критеріями та впливають або мають тенденцію до одночасного впливу на непропорційно велику кількість людей у межах населення території. Кількість випадків, що свідчать про наявність епідемії, залежить від збудника, чисельності та типу населення, яке зазнало впливу, попереднього досвіду чи відсутності контакту з хворобою, часу та місця виникнення

неінфекційної хвороби


єдине здоров’я

міжсекторальний підхід до розроблення та виконання програм, реалізації державної політики, актів законодавства та проведення наукових досліджень, в рамках яких взаємодіють кілька секторів, таких як медицина, медицина праці, ветеринарна медицина, безпечність продуктів харчування та охорона довкілля з метою забезпечення захисту здоров’я та санітарно-епідемічного благополуччя населення і досягнення кращих результатів у сфері громадського здоров’я

ветеринарна медицина


інфекційна хвороба

розлад здоров’я людини, викликаний живими збудниками (вірусами, бактеріями, рикетсіями, найпростішими, грибками, гельмінтами, кліщами, іншими патогенними паразитами), продуктами їх життєдіяльності (токсинами), патогенними білками (пріонами), що може передаватися від заражених осіб до здорових і становить ризик масового поширення


інфекційні хвороби, яким можна запобігти шляхом імунопрофілактики,

хвороби, виникненню і поширенню яких можна запобігти, забезпечивши формування в значної частини населення колективного імунітету шляхом введення медичних імунобіологічних препаратів


інфекційний контроль

комплекс організаційних, профілактичних та протиепідемічних заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню інфекційних хвороб, що базується на результатах епідеміологічного аналізу


інформаційна платформа громадського здоров’я

інформаційно-комунікаційна система, що містить дані щодо детермінантів здоров’я, показників стану здоров’я населення та санітарно-епідемічного благополуччя населення, факторів середовища життєдіяльності людини, факторів ризику, небезпечних факторів, параметрів безпечності та окремих показників якості харчових продуктів, непродовольчих товарів, екологічної інформації, заходів щодо зміцнення здоров’я і розвитку ресурсів сфери охорони здоров’я та формується шляхом регулярного отримання даних з інформаційних систем і баз даних, які перебувають у власності чи розпорядженні центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров’я, інших державних органів, та з інших визначених джерел; {Пункт 13 частини першої статті 1 в редакції Закону № 3911-IX від 21.08.2024 } 14) карантин - адміністративні та медико-санітарні заходи, що застосовуються для запобігання поширенню інфекційних хвороб, контамінації біологічним агентом, хімічним чи радіаційним чинником


контактна особа

особа, яка перебувала в контакті з джерелом інфекції, біологічним агентом, хімічним чи радіаційним чинником, внаслідок чого становить ризик поширення хвороби, отруєння чи ураження


масові неінфекційні хвороби

масові хвороби, отруєння, ураження, виникнення яких зумовлено впливом біологічних агентів, фізичних, хімічних чинників чи соціальних факторів середовища життєдіяльності, у тому числі об’єктів господарської та інших видів діяльності, товарів, робіт, послуг


медико-санітарні заходи (санітарні та протиепідемічні заходи

комплекс організаційних, адміністративних, інженерно-технічних, медичних, нормативних (регуляторних), екологічних, ветеринарних та інших заходів, спрямованих на усунення або зменшення шкідливого впливу на людину факторів середовища життєдіяльності, запобігання виникненню і поширенню інфекційних і масових неінфекційних хвороб та їх ліквідацію, кінцевою метою яких є захист здоров’я та забезпечення санітарно-епідемічного благополуччя населення

неінфекційних хвороб


Міжнародні медико-санітарні правила

міжнародний правовий документ, прийнятий державами - членами Всесвітньої організації охорони здоров’я, що регулює питання запобігання міжнародному поширенню хвороб, захисту від них, боротьби з ними і вжиття відповідних заходів у сфері громадського здоров’я


надзвичайна ситуація в системі громадського здоров’я

виникнення або безпосередня загроза виникнення небезпечної події, що призводить чи може призвести до поширення інфекційних або масових неінфекційних хвороб, інших негативних наслідків для здоров’я людей та потребує вжиття відповідних скоординованих заходів

неінфекційних хвороб


небезпека для здоров’я людини

шкода, яка може бути заподіяна здоров’ю людини внаслідок дії явищ, процесів, об’єктів за певних умов раптово або в майбутньому


небезпечний фактор

будь-який хімічний, фізичний чинник, біологічний агент, що здійснює або за певних умов може здійснювати шкідливий вплив на здоров’я людини


неблагополучна епідемічна ситуація

ситуація, за якої рівень захворюваності людей на інфекційні або масові неінфекційні хвороби перевищує середні багаторічні показники, при цьому реєструються спалахи інфекційних хвороб


неінфекційні хвороби

розлади здоров’я, виникнення яких зумовлено комбінованим впливом генетичних, фізіологічних, екологічних та поведінкових факторів


носій збудника інфекційної хвороби

людина, в організмі якої виявлено збудників інфекційної хвороби при відсутності симптомів цієї хвороби

інфекційної хвороби


обмежувальні протиепідемічні заходи

медико-санітарні та адміністративні заходи, що здійснюються в межах осередку інфекційної хвороби з метою запобігання її поширенню

інфекційної хвороби


перебування особи, стосовно якої є обґрунтований ризик інфікування або поширення нею інфекційної хвороби, у спеціалізованому закладі (обсерваторі) з метою її обстеження та здійснення медичного нагляду за нею

інфекційної хвороби


оперативні функції громадського здоров’я

напрями діяльності, що здійснюються з метою досягнення та забезпечення максимально високих показників здоров’я і санітарно-епідемічного благополуччя населення, а також найбільш повного дотримання принципу справедливості щодо забезпечення і збереження здоров’я


послуги у сфері громадського здоров’я

послуги, що надаються в межах реалізації оперативних функцій громадського здоров’я


профілактичне щеплення

введення в організм людини медичного імунобіологічного препарату для створення специфічної несприйнятливості до інфекційних хвороб, яке проводиться відповідно до календаря профілактичних щеплень, що затверджується центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я

профілактичних щеплень


референс-лабораторія в системі громадського здоров’я

акредитована лабораторія, яка виконує функції та відповідає критеріям, встановленим центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я


самоізоляція

перебування особи, стосовно якої існує обґрунтована підстава щодо ризику інфікування або поширення нею інфекційної хвороби, у визначеному нею місці (приміщенні) з метою дотримання протиепідемічних заходів на основі зобов’язання такої особи або відповідно до затверджених нормативів

інфекційної хвороби


санітарне законодавство

сукупність нормативно-правових актів, що регулюють суспільні відносини, які виникають у сфері забезпечення санітарно-епідемічного благополуччя населення, встановлюють державні медико-санітарні правила, медико-санітарні нормативи та медико-санітарні регламенти, які є обов’язковими для виконання всіма учасниками правовідносин незалежно від правового статусу


санітарно-епідемічна ситуація

стан середовища життєдіяльності людини та обумовлений ним стан здоров’я населення на певній території у конкретно визначений час


санітарно-епідемічне благополуччя населення

стан здоров’я населення та середовища життєдіяльності людини, за якого показники захворюваності перебувають на усталеному рівні для даної території, умови проживання сприятливі для населення, а параметри факторів середовища життєдіяльності знаходяться в межах, визначених санітарним законодавством

санітарним законодавством


середовище життєдіяльності людини (далі

середовище життєдіяльності) - сукупність об’єктів, явищ і факторів навколишнього середовища (природного і штучно створеного), що безпосередньо оточують людину, впливають і визначають умови її проживання, харчування, праці, відпочинку, навчання, виховання тощо


система громадського здоров’я

комплекс інструментів та заходів, що здійснюються суб’єктами системи громадського здоров’я та спрямовані на захист і зміцнення здоров’я населення, запобігання хворобам, покращення якості та збільшення тривалості життя, забезпечення санітарно-епідемічного благополуччя населення


спалах інфекційної хвороби

один або декілька випадків захворювань на інфекційну хворобу, пов’язаних між собою спільним джерелом та (або) фактором передачі інфекції

інфекційну хворобу


сприятливі умови життєдіяльності людини

стан середовища життєдіяльності, за якого відсутній будь-який шкідливий вплив його факторів на здоров’я людини і є можливості для забезпечення нормального функціонування організму та відновлення порушених функцій


фактор ризику

чинник, характеристика, вплив, стан середовища життєдіяльності людини, що може вплинути на стан здоров’я людини та/або підвищити ймовірність розвитку хвороби


фактори передачі збудників інфекційних хвороб (далі

фактори передачі інфекції) - забруднені збудниками інфекційних хвороб об’єкти середовища життєдіяльності людини (повітря, ґрунт, вода, харчові продукти, кров та інші біологічні рідини, медичні інструменти, предмети побуту тощо), а також заражені збудниками інфекційних хвороб живі організми, за участю яких відбувається перенесення збудників інфекційних хвороб від джерела інфекції до інших осіб


фактори середовища життєдіяльності

будь-які біологічні (вірусні, пріонні, бактеріальні, паразитарні, генетично модифіковані організми, продукти біотехнології тощо), хімічні (органічні і неорганічні, природні (у тому числі кліматичні) та синтетичні), фізичні (шум, вібрація, ультразвук, інфразвук, теплове, іонізуюче, неіонізуюче та інші види випромінювання), соціальні (харчування, водопостачання, умови побуту, праці, відпочинку, навчання, виховання тощо) та інші фактори, що впливають або можуть впливати на здоров’я людини чи на здоров’я майбутніх поколінь


шкідливий вплив на здоров’я людини

вплив факторів середовища життєдіяльності, що створює загрозу здоров’ю, життю або працездатності людини чи здоров’ю майбутніх поколінь. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених в Основах законодавства України про охорону здоров’я , Кодексі цивільного захисту України , Законі України "Про захист населення від інфекційних хвороб", інших законодавчих актах України. Стаття 2. Законодавство про систему громадського здоров’я 1. Відносини, що виникають у системі громадського здоров’я та під час забезпечення санітарно-епідемічного благополуччя населення, регулюються Конституцією України , цим Законом, іншими законами України, прийнятими на їх виконання іншими нормативно-правовими актами, а також міжнародними договорами, згоду на обов’язковість яких надано Верховною Радою України. 2. Якщо міжнародним договором України, згода на обов’язковість якого надана Верховною Радою України, встановлено інші правила, ніж ті, що передбачені цим Законом, застосовуються правила міжнародного договору. 3. Положення цього Закону не поширюються на харчові продукти, крім харчових продуктів, щодо яких проводяться епідеміологічні розслідування захворювань, спричинених інфекційними, неінфекційними хворобами, а також випадків, прямо передбачених цим Законом. 4. Відносини щодо прийняття, набрання чинності, оскарження в адміністративному порядку, виконання, припинення дії адміністративних актів у сфері громадського здоров’я та санітарно-епідемічного благополуччя населення регулюються Законом України "Про адміністративну процедуру" з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. {Статтю 2 доповнено частиною четвертою згідно із Законом № 4017-IX від 10.10.2024 } Стаття 3. Основні принципи системи громадського здоров’я 1. Система громадського здоров’я в України діє з дотриманням таких основних принципів: 1) законність - відповідність Конституції і законам України та міжнародним договорам України

неінфекційними хворобами


справедливість

створення належних умов для реалізації кожною людиною права на здоров’я та забезпечення рівного доступу до послуг охорони здоров’я відповідно до потреб упродовж усього життя


цілісний підхід до здоров’я та визнання єдності його фізичних, психічних, психологічних, духовних і соціальних аспектів


орієнтованість на населення

пріоритет інтересів здоров’я та безпеки населення при організації та наданні послуг у системі громадського здоров’я


мінімізація шкоди

системне усунення або зменшення негативних наслідків для здоров’я людини від різних видів її поведінки та видів діяльності


участь та відповідальність

залучення суспільства до реалізації оперативних функцій громадського здоров’я, здійснення заходів та взаємна відповідальність особи і держави за дії або бездіяльність у сфері громадського здоров’я


своєчасність

оперативне вжиття заходів, необхідних для забезпечення захисту здоров’я населення, що застосовуються у разі наявності потенційних ризиків для здоров’я та епідемічного благополуччя населення


міжгалузеве співробітництво

координація діяльності органів державної влади та органів місцевого самоврядування у сфері громадського здоров’я


впровадження передових світових практик

міжнародне співробітництво і спрямованість на своєчасне та належне впровадження передових світових практик у сфері громадського здоров’я, заснованих на доказах

міжнародне співробітництво


обґрунтованість рішень

прийняття рішень у сфері громадського здоров’я на основі попереднього аналізу наслідків, у тому числі економічних, безпекових і стратегічних, та економічної доцільності


протидія дискримінації щодо здоров’я

запобігання дискримінації за ознакою інвалідності та стану здоров’я, подолання стигми щодо людей із захворюваннями. Стаття 4. Основні завдання та оперативні функції системи громадського здоров’я 1. Основними завданнями системи громадського здоров’я є організація та забезпечення виконання оперативних функцій громадського здоров’я. 2. Оперативними функціями системи громадського здоров’я є: 1) епідеміологічний нагляд, а також оцінка, спостереження та контроль за показниками і чинниками, що впливають на здоров’я населення


заклади охорони здоров’я, фізичні особи

підприємці, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики


дифузні джерела

малі або розсіяні джерела викидів, у тому числі пересувні джерела, з яких може здійснюватися викид забруднювачів в атмосферне повітря, води або землю, які сукупно мають суттєвий вплив на довкілля та для яких недоцільно складати та подавати звітність щодо джерела

пересувні джерела


довідка про дифузні джерела

документ, що містить дані, необхідні для визначення обсягу викидів, що здійснюються дифузними джерелами, у звітному році

дифузними джерелами


дозволені методики

методики вимірювань або розрахунків обсягів забруднювачів і відходів у викидах та перенесеннях забруднювачів і відходів, визначені нормативно-правовими актами або нормативними документами, на які існують відповідні посилання в нормативно-правових актах, що використовуються операторами під час складання звіту оператора та уповноваженим органом - для визначення обсягу викидів, що здійснюються дифузними джерелами

дифузними джерелами


забруднююча речовина або група речовин, що через свої властивості можуть мати негативний вплив на довкілля або здоров’я людини в результаті їх потрапляння в довкілля

забруднююча речовина


залповий викид

передбачений виробничим процесом викид, що кількісно і якісно перевищує у два або більше разів величини викидів, встановлені за нормального ведення виробничого процесу, і тривалість якого відповідає нормам, передбаченим документами, що регламентують відповідний виробничий процес


залучений орган

орган виконавчої влади, що відповідно до цього Закону зобов’язаний складати та подавати до уповноваженого органу довідку про дифузні джерела


звіт уповноваженого органу

звіт про викиди та перенесення забруднювачів і відходів у звітному році, що складається та оприлюднюється уповноваженим органом


звіт оператора

звіт про викиди та перенесення забруднювачів і відходів у звітному році, що складається та подається до уповноваженого органу оператором щодо відповідного об’єкта у випадках, передбачених цим Законом


календарний рік, за який мають бути зібрані дані про викиди та перенесення забруднювачів і відходів


контролюючий орган

центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів