Національний реєстр викидів та перенесення забруднювачів (далі

Реєстр) - єдина державна інформаційно-комунікаційна система даних, що забезпечує створення, збирання, накопичення, захист, облік, відображення, оброблення та надання даних про викиди та перенесення забруднювачів і відходів


неорганізоване стаціонарне джерело викиду

джерело викиду, з якого забруднювачі потрапляють у довкілля у вигляді ненаправлених потоків та яке не оснащене спеціальними спорудами для відведення викидів


одна або кілька установок, на яких провадиться один або більше видів діяльності відповідно до переліку видів діяльності, визначених додатком 1 до цього Закону, що розташовані на одному промисловому майданчику та експлуатуються одним оператором

промисловому майданчику


суб’єкт господарювання, який здійснює технічну експлуатацію об’єкта, що належить йому на праві власності чи іншому речовому праві


перелік видів діяльності

види діяльності із зазначенням порогових значень їх потужностей, на які поширюється дія цього Закону та які визначені додатком 1 до цього Закону


перелік забруднювачів

перелік забруднюючих речовин та порогових обсягів викидів таких речовин, у разі перевищення яких у результаті провадження на об’єкті одного або більше видів діяльності, визначених переліком видів діяльності, оператор зобов’язаний скласти та подати звіт оператора. Перелік забруднювачів визначений додатком 2 до цього Закону


перенесення забруднювачів та відходів

переміщення за межі промислового майданчика забруднювачів, що містяться у зворотних (стічних) водах, призначених для очищення, та відходів, призначених для відновлення або видалення

промислового майданчика


пересувне джерело

транспортний засіб, рух якого супроводжується викидами


підтвердна документація

документи, які містять або з яких отримано дані, включені до звіту оператора


промисловий майданчик

частина земної поверхні з визначеним місцем розташування (географічними координатами), на якій розташовано об’єкт


реєстраційна дія

державна реєстрація об’єкта в Реєстрі, внесення змін до записів Реєстру, відкликання державної реєстрації об’єкта в Реєстрі


уповноважений орган

центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища


стаціонарна технічна одиниця, на якій провадиться один або більше видів діяльності, визначених переліком видів діяльності, та інші безпосередньо пов’язані види діяльності в межах того самого промислового майданчика, які мають технічний зв’язок із діяльністю, визначеною переліком видів діяльності, та можуть впливати на викиди та перенесення забруднювачів і відходів. 2. Термін "громадськість" вживається у цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про оцінку впливу на довкілля". Терміни "відходи" , "небезпечні відходи" , "видалення відходів" , "відновлення відходів" вживаються у цьому Законі у значеннях, наведених у Законі України "Про управління відходами". Терміни "адміністратор реєстру" , "держатель реєстру" , "користувач реєстрової інформації" , "публічний реєстратор" , "реєстрова інформація" , "реєстрові дані" , "створювач реєстрової інформації" вживаються у цьому Законі у значеннях, наведених в Законі України "Про публічні електронні реєстри". Терміни "води" , "вода стічна" , "вода зворотна" вживаються у цьому Законі у значеннях, наведених у Водному кодексі України. Термін "материнські компанії" вживається у цьому Законі у значенні, наведеному в Податковому кодексі України. Термін "викид" вживається в цьому Законі у значенні, наведеному в Законі України "Про інтегроване запобігання та контроль промислового забруднення". {Частину другу статті 1 доповнено абзацом шостим згідно із Законом № 3855-IX від 16.07.2024 } Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини, пов’язані із створенням та функціонуванням Реєстру, реєстрацією об’єктів, складенням та поданням до уповноваженого органу звітів операторів, довідок про дифузні джерела, внесенням даних про викиди та перенесення забруднювачів і відходів до Реєстру щодо об’єктів, дифузних джерел, розташованих в Україні (далі - реєстрація викидів та перенесення забруднювачів і відходів). 2. Дія цього Закону не поширюється на викиди та перенесення радіоактивних матеріалів та на перенесення радіоактивних в

дифузних джерел
материнські компанії
небезпечні відходи
промислового майданчика
реєстрова інформація
реєстрові дані


сертифікат на навчання

документ, що дає безробітному право на професійне навчання в закладах освіти, що надають відповідні освітні послуги, або індивідуальне навчання на робочому місці (на виробництві) чи стажування в роботодавця; сертифікат на проживання в період навчання - документ, що дає безробітному право на забезпечення місцем проживання на період навчання в разі розташування вибраного ним закладу освіти не за місцем реєстрації його як безробітного та/або не за задекларованим/зареєстрованим місцем проживання (перебування). Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Законах України “Про освіту” , “Про професійну (професійно-технічну) освіту” , “Про фахову передвищу освіту” , “Про вищу освіту” , “Про організації роботодавців, їх об’єднання, права і гарантії їх діяльності” . 4. Професійне навчання безробітних організовується на замовлення роботодавця або для самозайнятості, провадження підприємницької діяльності, забезпечення поточної та перспективної потреби ринку праці з урахуванням побажань та професійних потреб безробітних та заходів, визначених індивідуальним планом працевлаштування, складеним кар’єрним радником (спеціалізованим кар’єрним радником) разом з безробітним. Професійне навчання безробітних здійснюється в закладах вищої, фахової передвищої та професійної (професійно-технічної) освіти, зокрема в закладах професійної (професійно-технічної) освіти Державної служби зайнятості, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання (далі - заклад освіти), безпосередньо в роботодавців - замовників кадрів (далі - роботодавець) за рахунок коштів Фонду загальнообов’язкового державного соціального страхування на випадок безробіття (далі - Фонд). Професійне навчання безробітних за робітничими професіями для здобуття повної або часткової професійної кваліфікації здійснюється шляхом первинної професійної підготовки, перепідготовки, підвищення кваліфікації, стажування. Професійне навчання безробітних із фаховою передвищою та

професійне навчання
професійної підготовки
робочому місці


активні матеріали і предмети

матеріали і предмети, призначені для продовження граничного терміну (календарної дати) споживання фасованих харчових продуктів (дати "вжити до") та/або для підтримки чи покращення стану фасованих харчових продуктів, що містять у своєму складі навмисно включені компоненти, які вивільняють речовини у фасовані харчові продукти чи у середовище, що їх оточує, або поглинають речовини з фасованих харчових продуктів чи з середовища, що їх оточує


активні матеріали і предмети з компонентом вивільнення

активні матеріали і предмети, що містять у своєму складі навмисно включені компоненти, які вивільняють речовини у/або на фасований харчовий продукт, або у середовище, що оточує харчовий продукт


вивільнені активні речовини

речовини, призначені для вивільнення з активних матеріалів і предметів з компонентом вивільнення у/або на фасований харчовий продукт, або у середовище, що оточує харчовий продукт, для продовження граничного терміну його споживання та/або для підтримки чи покращення його стану


випробувальний тест з навантаженням

демонстрація ефективності процесу переробки пластику щодо видалення хімічного забруднення з матеріалів або предметів з пластику


виробничі цикли в замкнутому та контрольованому ланцюзі

цикли виробництва та обігу, в яких матеріали і предмети обертаються в межах контрольованої системи повторного використання та обігу, в яких перероблений матеріал походить виключно від ланок такого ланцюга, а технічна можливість випадкового потрапляння в ланцюг стороннього матеріалу є мінімальною


загальна межа міграції (Overall Migration Limit

OML) - максимально допустима загальна кількість нелетких речовин, що виділяються з матеріалу або предмета в модельне середовище


особа, яка подала передбачені цим Законом заяву та інші документи з метою державної реєстрації об’єкта або внесення змін до умов використання об’єкта та/або до іншої інформації, що містить рішення про державну реєстрацію об’єкта


інтелектуальні матеріали і предмети

матеріали і предмети, що забезпечують моніторинг стану фасованих харчових продуктів чи середовища, що оточує такі харчові продукти


речовина або комбінація речовин, що забезпечують активну та/або інтелектуальну функцію матеріалів або предметів, у тому числі продукти in situ реакцій таких речовин. До компонентів не належать пасивні частини, у тому числі матеріали, до яких додано або включено відповідну речовину або комбінацію речовин


модельне середовище

середовище, що імітує харчовий продукт, властивості якого дають змогу дослідити міграцію речовин з матеріалів і предметів у харчовий продукт


належна виробнича практика (Good Manufacturing Practice

GMP) - сукупність організаційно-технічних правил та вимог до забезпечення якості, які гарантують, що матеріали і предмети послідовно виробляються та контролюються для забезпечення відповідності встановленим щодо них вимогам та стандартам якості, відповідають їх призначенню, не завдають шкоди здоров’ю людини, не спричиняють неприйнятних змін у складі харчового продукту, не зумовлюють погіршення його органолептичних властивостей


речовини та процеси, зазначені у частині першій статті 11 цього Закону, які відповідно до цього Закону підлягають державній реєстрації


простежуваність

можливість ідентифікувати і відстежити матеріали і предмети на всіх стадіях їх виробництва, переробки та обігу


сировина з пластику

матеріали і предмети з пластику, зібрані та відсортовані після їх використання, що є сировиною у процесах переробки пластику


система забезпечення якості

сукупність документально регламентованих організаційно-технічних заходів, що здійснюються оператором ринку з метою забезпечення відповідності матеріалів і предметів встановленим до них вимогам та стандартам якості, дотримання яких є необхідною умовою для використання таких матеріалів і предметів за призначенням


система контролю якості

застосування на постійній основі заходів, встановлених у межах системи забезпечення якості, що забезпечують відповідність сировини, проміжних та готових матеріалів і предметів специфікаціям, встановленим у системі забезпечення якості


специфікація

інформація про склад, критерії чистоти, фізико-хімічні характеристики речовини, а також інформація щодо процесу виробництва об’єкта специфікації або додаткова інформація щодо меж міграції


специфічна межа міграції (Specific Migration Limit

SML) - максимально допустима кількість окремої речовини, що виділяється з матеріалу або предмета в харчовий продукт або модельне середовище


сукупна специфічна межа міграції (Total Specific Migration Limit

SML(T) - максимально допустима сума кількостей окремих речовин, що виділяються з матеріалу або предмета в харчовий продукт або модельне середовище, виражена як загальна кількість часток цих речовин


уповноважена особа

державне підприємство (установа або організація), якому (якій) центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері охорони здоров’я, надано повноваження з проведення наукової оцінки безпечності об’єкта (оцінки ризику) з метою його державної реєстрації


функціональний бар’єр

бар’єр, що складається з одного або більше шарів матеріалу, що безпосередньо контактує з харчовим продуктом, і забезпечує відповідність готового до використання матеріалу або предмета вимогам статті 6 цього Закону. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у таких значеннях: термін "споживач" - у значенні, наведеному в Законі України "Про захист прав споживачів"; терміни "виробництво" , "забруднення" , "коригувальна дія" , "корекція" , "непридатний харчовий продукт" , "небезпечний харчовий продукт" , "обладнання та інвентар" , "пакування" , "потужності" , "обіг" , "ризик" , "харчовий продукт" - у значеннях, наведених у Законі України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів"; терміни "водопровідна мережа" , "індивідуальні та колективні установки (пристрої) питного водопостачання" - у значеннях, наведених у Законі України "Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення"; терміни "вилучення з обігу" , "відкликання" - у значеннях, наведених у Законі України "Про загальну безпечність нехарчової продукції"; термін "міжнародна організація стандартизації" - у значенні, наведеному в Законі України "Про стандартизацію"; терміни "державний контроль" , "невідповідність" - у значеннях, наведених у Законі України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров’я тварин та благополуччя тварин"; {Абзац сьомий частини другої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } терміни "дата "вжити до" , "інгредієнт" , "маркування" , "мінімальний термін придатності харчового продукту" , "фасований харчовий продукт" - у значеннях, наведених у Законі України "Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів". Стаття 2. Законодавство про матеріали і предмети, призначені для контакту з харчовими продуктами 1. Законодавство про матеріали і предмети, призначені для контакту з харчовими продуктами, складається з Конституції України , Закону


пряме або непряме посилання на одну або декілька офіційних назв спиртних напоїв або географічних зазначень спиртних напоїв під час опису, представлення, маркування харчових продуктів та спиртних напоїв категорій, визначених пунктами 33-40 частини другої цієї статті (крім їх використання у складеному терміні або зазначення в переліку інгредієнтів)

спиртних напоїв


ароматизація

використання для виробництва спиртного напою ароматизаторів або ароматичних харчових продуктів в один або декілька таких способів: додавання, мацерація, спиртове бродіння, дистиляція спирту з використанням ароматизаторів та/або ароматичних харчових продуктів

спиртного напою


ароматичні харчові продукти

харчові продукти, що використовуються у процесі виробництва спиртних напоїв з метою надання їм аромату та/або смаку або модифікації аромату та/або смаку

спиртних напоїв


витримка (дозрівання

процес зберігання спиртного напою або спиртового дистиляту протягом певного періоду у відповідних ємностях з метою проходження природних реакцій, у результаті яких спиртний напій або спиртовий дистилят набуває особливих характеристик

спиртного напою


вино кріплене для дистиляції

продукт з фактичною міцністю за об’ємом не менше 18 % об. та не більше 24 % об., одержаний виключно шляхом додавання до вина, що не містить залишкового цукру, неректифікованого дистиляту, одержаного шляхом дистиляції (перегонки) вина виноградного з максимальною фактичною міцністю 86 % об., вміст летких кислот у якому становить не більше 1,5 грама на 1 літр у перерахунку на оцтову кислоту; {Пункт 5 частини першої статті 1 в редакції Закону № 3928-IX від 22.08.2024 } 6) винний дистилят - спиртовий дистилят, одержаний шляхом дистиляції (перегонки) виноградного вина (з вмістом летких кислот не більше 2 грами на 1 літр у перерахунку на оцтову кислоту) або вина кріпленого для дистиляції чи шляхом повторної дистиляції отриманого дистиляту, з фактичною міцністю до 86 % об., вмістом летких речовин, що походять виключно від дистиляції використаної сировини, 1,25 грама і більше на 1 літр спирту при 100 % об., максимальним вмістом метанолу 2 грами на 1 літр спирту при 100 % об


географічне зазначення спиртного напою

найменування, що ідентифікує спиртний напій, який походить з території певної країни або регіону як частини країни, населеного пункту чи місцевості на цій території, якщо особлива якість, репутація чи інші характеристики спиртного напою зумовлені головним чином цим географічним місцем походження

спиртного напою


дистиляція (перегонка

процес термічного розділення продуктів спиртового бродіння сільськогосподарської продукції в один або декілька етапів за нормального тиску або у вакуумі шляхом використання дистиляційного апарата для досягнення певних органолептичних характеристик та/або більш високої концентрації спирту. Дистиляція може бути одноразовою, багаторазовою або повторною


додавання спирту

додавання до спиртного напою спирту етилового та/або спиртових дистилятів (крім використання спирту для розведення чи розчинення барвників, ароматизаторів або інших інгредієнтів, використання яких у виробництві спиртних напоїв дозволено законодавством)

спиртних напоїв
спиртного напою


Експертна комісія

комісія, утворена спеціально уповноваженим органом з метою дослідження та погодження специфікації спиртного напою, щодо якого реєструється географічне зазначення, внесення змін до неї

спиртного напою


єдиний документ

документ, необхідний для реєстрації географічного зазначення спиртного напою, в якому викладені основні положення специфікації спиртного напою, а також стислий опис взаємозв’язку спиртного напою з географічним місцем походження

спиртного напою


використання для виробництва спиртного напою одного або більше барвників, використання яких у виробництві спиртних напоїв дозволено законодавством

спиртних напоїв
спиртного напою


поєднання спиртного напою, що належить до певної категорії спиртних напоїв або є спиртним напоєм із зареєстрованим географічним зазначенням, із спиртним напоєм іншої категорії, спиртовим дистилятом або спиртом етиловим

спиртним напоєм
спиртних напоїв
спиртного напою


категорії спиртних напоїв

встановлена цим Законом та Законом України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" класифікація спиртних напоїв на підставі їхніх фізичних, хімічних та/або органолептичних характеристик, складу та способу виробництва; {Пункт 14 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 3817-IX від 18.06.2024 } 15) купажування - поєднання двох і більше спиртних напоїв, що належать до однієї категорії, але мають незначні відмінності, пов’язані із способом виробництва, використанням у виробництві певних дистиляційних апаратів або ємностей, періодом витримки (дозрівання), географічним місцем виробництва. Купажований спиртний напій належить до тієї самої категорії спиртних напоїв, що й спиртні напої до купажування

спиртних напоїв
спиртні напої


місце виробництва спиртного напою

територія певної країни або регіон як частина країни, населений пункт чи місцевість на цій території, в яких відбулася стадія виробничого процесу готового продукту, що надала спиртному напою особливу якість, репутацію чи інші характеристики

спиртному напою


Національний орган інтелектуальної власності (НОІВ

державна організація, що входить до державної системи правової охорони інтелектуальної власності, визначена на національному рівні Кабінетом Міністрів України як така, що здійснює повноваження у сфері інтелектуальної власності, визначені цим Законом, іншими законами України у сфері інтелектуальної власності, актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, та статутом, і має право представляти Україну в міжнародних та регіональних організаціях


органи сертифікації

підприємства, установи, організації, акредитовані національним органом України з акредитації, призначені спеціально уповноваженим органом для проведення сертифікації спиртних напоїв із зареєстрованим географічним зазначенням та підтвердження їх відповідності специфікації і внесені до Реєстру органів сертифікації у сфері географічних зазначень

спиртних напоїв


офіційна назва спиртного напою

назва категорії спиртних напоїв, вимогам якої відповідає спиртний напій. Для спиртного напою, що не відповідає вимогам жодної з категорій спиртних напоїв, офіційною назвою є назва "спиртний напій" або назва, встановлена нормативно-правовим актом, а в разі його відсутності - нормативним документом, за умови наявності в маркуванні спиртного напою терміна "спиртний напій"

спиртних напоїв
спиртного напою


підсолодження

використання для виробництва спиртного напою одного або декількох підсолоджувачів (напівбілий цукор, білий цукор, екстрабілий цукор, декстроза, фруктоза, глюкозний сироп, цукровий розчин, розчин інвертного цукру, сироп інвертного цукру, ректифіковане концентроване виноградне сусло, концентроване виноградне сусло, свіже виноградне сусло, карамелізований цукор, що отримується окремо шляхом контрольованого нагрівання цукрози без основних речовин, мінеральних кислот чи інших хімічних добавок, мед, сироп із плодів ріжкового дерева, інших натуральних вуглеводневих речовин з подібними властивостями), використання яких у виробництві спиртних напоїв дозволено законодавством

спиртних напоїв
спиртного напою


документ, що видається органом сертифікації та підтверджує відповідність спиртного напою із зареєстрованим географічним зазначенням специфікації

спиртного напою


сертифікація спиртного напою із зареєстрованим географічним зазначенням

перевірка та підтвердження відповідності специфікації спиртного напою із зареєстрованим географічним зазначенням

спиртного напою


складений термін

поєднання під час опису, представлення та маркування алкогольного напою офіційної назви спиртного напою або зареєстрованого географічного зазначення спиртного напою, доданого до алкогольного напою для формування всього вмісту спирту в ньому, з назвою одного чи декількох харчових продуктів (крім назви алкогольного напою або харчового продукту, використаного у виробництві відповідного спиртного напою) або з прикметниками, утвореними від таких назв, та/або з терміном "лікер" або "крем"

алкогольного напою
спиртного напою


спирт етиловий

спирт, одержаний із сільськогосподарської продукції, міцністю від 96 % об., що має такі органолептичні характеристики: без відчутного смаку, відмінного від смаку використаної сировини; максимальний вміст домішок на 1 літр спирту 100 % об.: загальна кислотність, виражена у грамах оцтової кислоти, - 0,015; естери, виражені у грамах етилацетату, - 0,013; альдегіди, виражені у грамах ацетальдегіду, - 0,005; вищі спирти, виражені у грамах 2-метил-1-пропанолу 100 % об., - 0,005; метанол, виражений у грамах, - 0,3; сухий екстракт, виражений у грамах, - 0,015; основи, що містять азот, виражені у грамах азоту, - 0,001; фурфурол не виявляється; що відповідає товарній підкатегорії 2207 10 00 90 згідно з УКТЗЕД


спиртний напій

напій алкогольний, призначений для споживання людиною, міцністю від 15 % об. (включно з спиртними напоями категорії "яєчний лікер" міцністю від 14 % об.), одержаний в один із таких способів або шляхом їх поєднання: дистиляція продуктів, отриманих шляхом природного спиртового бродіння із сільськогосподарської продукції, з додаванням або без додавання ароматизаторів чи ароматичних харчових продуктів; мацерація або подібна обробка рослинної сировини у спирті етиловому із сільськогосподарської продукції та/або спиртовому дистиляті із сільськогосподарської продукції, та/або спиртному напої; додавання (окремо або в поєднанні) ароматизаторів, ароматичних харчових продуктів, барвників, підсолоджувачів та/або іншої сільськогосподарської продукції, та/або харчових продуктів, інших інгредієнтів, використання яких у виробництві спиртних напоїв дозволено законодавством, до спирту етилового та/або спиртового дистиляту, та/або спиртного напою. Якщо для виробництва спиртного напою додається вода питна (у тому числі демінералізована, пом’якшена, оброблена за допомогою зворотного осмосу), вміст спирту у спиртному напої після додавання води має відповідати вмісту спирту за об’ємом, встановленому для відповідної категорії спиртних напоїв. Не вважаються спиртними напоями алкогольні напої, що класифікуються у товарних позиціях 2203, 2204, 2205, 2206 та 2207 згідно з УКТЗЕД . Для виробництва спиртних напоїв використовуються спирт етиловий (товарна підкатегорія 2207 10 00 90 згідно з УКТ ЗЕД) та спиртові дистиляти (товарна позиція 2208 згідно з УКТ ЗЕД), одержані виключно із сільськогосподарської продукції

алкогольні напої
спиртними напоями
спиртних напоїв
спиртного напою
спиртному напої


спиртовий дистилят (дистилят

спирт, отриманий шляхом дистиляції (перегонки) після спиртового бродіння сільськогосподарської продукції, який не має характеристик спирту етилового, зберігає аромат і смак використаної сировини та відповідає товарній позиції 2208 згідно з УКТЗЕД


специфікація спиртного напою

сукупність відомостей про спиртний напій, щодо якого використовується географічне зазначення


спеціально уповноважений орган

визначений Кабінетом Міністрів України центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну аграрну політику, державну політику у сфері сільського господарства та з питань продовольчої безпеки держави, наділений повноваженнями щодо погодження специфікації спиртного напою і змін до неї та контролю особливих якостей чи інших характеристик спиртних напоїв із географічними зазначеннями, а також визначення меж географічних місць, з якими пов’язані такі особливі якості чи інші характеристики, та виробників спиртних напоїв у межах цих географічних місць. 2. Категорії спиртних напоїв: 1) ром - спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції до міцності не більше 96 % об. продукту спиртового бродіння патоки чи сиропу, одержаного у виробництві цукру тростинного або соку цукрової тростини, при цьому дистилят повинен мати притаманні рому органолептичні характеристики. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту. Допускається доповнення офіційної назви спиртних напоїв цієї категорії із географічним зазначенням терміном "традиційний" (traditionnel або tradicional ), за умови що ром одержаний шляхом дистиляції до міцності не більше 90 % об. після спиртового бродіння сировини для виробництва рому, що походить виключно з місця виробництва спиртного напою, та вміст летких речовин становить 2,25 грама і більше на 1 літр спирту при 100 % об., без підсолодження

спиртних напоїв
спиртного напою


спиртний напій міцністю від 40 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом однієї або декількох дистиляцій сусла осолоджених злаків (з додаванням або без додавання цільного зерна неосолоджених злаків), осолодженого діастазою солоду, що міститься в ньому (з додаванням або без додавання інших натуральних ферментів), та збродженого під дією дріжджів. Кожна дистиляція проводиться до міцності не більше 94,8 % об., при цьому дистилят повинен мати аромат і смак, похідні від використаної сировини. Витримка (дозрівання) готового дистиляту здійснюється не менше трьох років у дерев’яних бочках місткістю не більше 700 літрів. До готового дистиляту допускається додавання виключно води та простої карамелі для коригування кольору, за умови збереження кольору, аромату та смаку, отриманих у процесі виробництва. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація, підсолодження, у тому числі для заокруглення фінального смаку, забороняються. Допускається доповнення офіційної назви спиртних напоїв цієї категорії терміном "односолодовий", якщо віскі одержаний шляхом дистиляції виключно осолодженого ячменю на одній віскокурні

спиртних напоїв


зерновий спиртний напій

спиртний напій міцністю від 35 % об. (крім спиртного напою Корн ( Korn ), вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції збродженого сусла з цільного зерна злаків, який повинен мати органолептичні характеристики, похідні від використаної сировини. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 10 грамів на 1 літр готового продукту. Для зернового спиртного напою, виготовленого з дистиляту спиртового, одержаного шляхом дистиляції збродженого сусла з цільного зерна злаків до міцності не більше 95 % об., що має органолептичні характеристики, похідні від використаної сировини, допускається використання офіційної назви "зерновий бренді". В офіційній назві "зерновий спиртний напій" або "зерновий бренді" слово "зерновий" може замінюватися назвою злаку, використаного для виробництва спиртного напою

спиртного напою


винний спиртний напій

спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений виключно з винного дистиляту, одержаного виключно шляхом дистиляції виноградного вина або вина кріпленого для дистиляції, або винного дистиляту, дистильованих до міцності не більше 86 % об., при цьому вміст летких речовин на 1 літр спирту при 100 % об. становить 1,25 грама і більше, максимальний вміст метанолу - 2 грами на 1 літр спирту при 100 % об. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не перевищує 20 грамів на 1 літр готового продукту. Допускається витримка (дозрівання) винного дистиляту в дубовій тарі протягом строків, встановлених для спиртних напоїв категорії "бренді", визначеної пунктом 5 цієї частини, або в металевих ємностях емальованих чи з нержавіючої сталі з використанням дубової клепки - не менше трьох років

спиртних напоїв


спиртний напій міцністю від 36 % об., вироблений з винного дистиляту, одержаного шляхом дистиляції виноградного вина, вина кріпленого для дистиляції, винного дистиляту, дистильованих до міцності не більше 86 % об. (з додаванням або без додавання винного дистиляту, дистильованого до міцності не більше 94,8 % об.), за умови що кількість спирту, отриманого з винного дистиляту, не перевищує 50 % загального вмісту спирту в готовому продукті. Мінімальна витримка (дозрівання) винних дистилятів становить: один рік - у дубовій тарі місткістю не менше 1000 літрів, шість місяців - у дубовій тарі місткістю до 1000 літрів. Вміст летких речовин, що повинні походити виключно від дистиляції використаної сировини, - 1,25 грама і більше на 1 літр спирту при 100 % об., максимальний вміст метанолу - 2 грами на 1 літр спирту при 100 % об. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 35 грамів на 1 літр готового продукту


спиртний напій з виноградних вичавок (виноградні вичавки

спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений шляхом збродження та дистиляції виноградних вичавок за допомогою водяної пари або після додавання до зброджених виноградних вичавок води з дотриманням таких вимог: перша дистиляція проводиться за наявності виноградних вичавок; кожна дистиляція проводиться до міцності не більше 86 % об.; до виноградних вичавок допускається додавання винного осаду у кількості, що не перевищує 25 кілограмів осаду на 100 кілограмів використаних вичавок; кількість спирту, отриманого з винного осаду, не перевищує 35 % загального вмісту спирту в готовому продукті; вміст летких речовин становить 1,4 грама і більше на 1 літр спирту при 100 % об., вміст метанолу - до 10 грамів на 1 літр спирту при 100 % об. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту


спиртний напій із фруктових вичавок

спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції зброджених фруктових вичавок (крім виноградних вичавок) з дотриманням таких вимог: перша дистиляція проводиться за наявності фруктових вичавок; кожна дистиляція проводиться до міцності не більше 86 % об.; вміст летких речовин становить 2 грами і більше на 1 літр спирту при 100 % об., максимальний вміст метанолу - 15 грамів на 1 літр спирту при 100 % об., максимальний вміст синильної кислоти - 0,07 грама на 1 літр спирту при 100 % об. (для спиртного напою з фруктових вичавок кісточкових видів). Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту. Офіційна назва спиртного напою повинна складатися з терміна "спиртний напій з вичавок" і назви використаного фрукта (фруктів) у порядку зменшення їх кількості в готовому продукті

спиртного напою


плодовий спиртний напій

спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції до міцності не більше 86 % об. продукту спиртового бродіння м’ясистих фруктів, у тому числі бананів, або сусла з таких фруктів, ягід чи овочів, з кісточками або без кісточок, із збереженням у дистиляті аромату та смаку, похідних від дистильованої сировини, вміст летких речовин у якому становить 2 грами і більше на 1 літр спирту при 100 % об., вміст синильної кислоти - не більше 0,07 грама на 1 літр спирту при 100 % об. (для спиртного напою з кісточкових фруктів), максимальний вміст метанолу - 10 грамів на 1 літр спирту при 100 % об. (крім спиртних напоїв, передбачених абзацами другим і третім цього пункту). Максимальний вміст метанолу становить 12 грамів на 1 літр спирту 100 % об. для спиртних напоїв, одержаних із таких фруктів та ягід: абрикос звичайний ( Prunus armeniaca L.), груша звичайна ( Pyrus communis L.) (крім груші сорту Вільямс ( Pyrus communis L. cv ’Williams’), малина звичайна ( Rubus idaeus L.), мірабель ( Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), ожина ( Rubus fruticosus auct. aggr.), персик звичайний ( Prunus persica (L.) Batsch), слива домашня ( Prunus domestica L.), слива справжня (Угорка, quetsch ) ( Prunus domestica L.), яблуко домашнє ( Malus domestica Borkh.). Максимальний вміст метанолу становить 13,5 грама на 1 літр спирту 100 % об. для спиртних напоїв, одержаних із таких фруктів та ягід: айва довгаста ( Cydonia oblonga Mill.), бузина чорна ( Sambucus nigra L.), горобина звичайна ( Sorbus aucuparia L.), груша сорту Вільямс ( Pyrus communis L. cv ’Williams’), порічки червоні ( Ribes rubrum L.), смородина чорна ( Ribes nigrum L.), ягоди ялівцю звичайного ( Juniperus communis L.) та/або ялівцю колючого ( Juniperus oxicedrus L.). Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертни

спиртних напоїв
спиртного напою


медовий спиртний напій

спиртний напій міцністю від 35 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції збродженого медового сусла до міцності не більше 86 % об. Дистилят повинен мати органолептичні характеристики, похідні від використаної сировини. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження медом для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст меду у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту


спиртний напій з осаду / Hefebrand

спиртний напій міцністю від 38 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом дистиляції до міцності не більше 86 % об. винного осаду, пивного осаду або осаду зброджених фруктів. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту. Офіційна назва "спиртний напій з осаду" доповнюється назвою використаної сировини


пивний спиртний напій

спиртний напій міцністю від 38 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом прямої дистиляції за нормального тиску свіжого пива до міцності не більше 86 % об., при цьому дистилят повинен мати органолептичні характеристики, похідні від пива. Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту


топінамбур або спиртний напій з топінамбура / Topinambur

спиртний напій міцністю від 38 % об., вироблений із спиртового дистиляту, одержаного шляхом збродження та дистиляції до міцності не більше 86 % об. бульб топінамбура ( Helianthus tuberosus L.). Додавання розбавленого чи нерозбавленого спирту, забарвлення (крім використання простої карамелі для коригування кольору), ароматизація забороняються. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 20 грамів на 1 літр готового продукту


горілка / Vodka

спиртний напій міцністю від 37,5 % об., вироблений із спирту етилового, одержаного шляхом дистиляції продуктів спиртового бродіння картоплі та/або зернових чи іншої сільськогосподарської продукції, при цьому органолептичні характеристики використаної сировини та побічних продуктів бродіння мають бути вибірково зменшені. Допускається повторна дистиляція та/або ректифікація, та/або обробка, включно з обробкою активованим вугіллям, для надання спиртному напою особливих органолептичних характеристик. Максимальний вміст домішок у горілці має відповідати вмісту домішок у спирті етиловому (у грамах на 1 літр спирту при 100 % об.), крім метанолу, вміст якого не може перевищувати 0,1 грама на 1 літр спирту 100 % об. Допускається ароматизація виключно натуральними ароматичними речовинами та ароматичними препаратами, наявними у дистиляті, одержаному із збродженої сировини. Горілці можуть надаватися особливі органолептичні характеристики, відмінні від домінуючого аромату. Допускається підсолодження для заокруглення фінального смаку, при цьому вміст підсолоджувачів у перерахунку на інвертний цукор не може перевищувати 8 грамів на 1 літр готового продукту. Забарвлення забороняється. Oпис, представлення та маркування горілки, виробленої з іншої сировини, ніж картопля та/або зернові, повинні містити зазначення "вироблено з ...", що доповнюється назвою сировини, використаної для виробництва спирту етилового, яке відображається в одному полі видимості з офіційною назвою спиртного напою. До цієї категорії також може відноситися горілка особлива - спиртний напій, вироблений із спирту етилового за традиційними технологіями, вимоги до яких встановлені нормативно-правовими актами або національними стандартами

ароматичними препаратами
ароматичними речовинами
побічних продуктів
спиртного напою
спиртному напою


аналіз загроз та уразливості цільового об’єкта

процес виявлення потенційних та реальних загроз вчинення терористичного акту на території цільового об’єкта або його захоплення, несанкціонованого вилучення і переміщення хімічних речовин подвійного використання, доступу до них сторонніх осіб або персоналу, а також кіберзагроз


виведення з ринку особливо небезпечної хімічної речовини

комплекс заходів, спрямований на припинення виробництва чи імпорту особливо небезпечної хімічної речовини або на припинення її використання суб’єктами господарювання у процесі виробництва хімічної продукції

хімічної продукції


вид небезпечного впливу

елемент інформації у графічній та/або текстовій формі про небезпечні властивості хімічної продукції з визначенням характеру і ступеня небезпечності хімічної продукції відповідно до певного класу та категорії небезпечності


визначені орієнтовно безпечні рівні впливу

похідні безпечні рівні впливу хімічної речовини на довкілля та здоров’я людини або показники прогнозованої концентрації хімічної речовини, що не спричиняє несприятливого ефекту


використання хімічної продукції

споживання, перетворення, змішування, переміщення, обробка, зберігання, пакування, використання хімічної продукції, включаючи виробництво, оброблення відходів такої продукції

хімічної продукції


виробник хімічної продукції

суб’єкт господарювання, який здійснює виробництво, використання та надання на ринку хімічної продукції

хімічної продукції


диференціація в межах класу небезпечності

розподіл у межах класів небезпечності хімічної продукції залежно від характеру впливу або негативних наслідків

хімічної продукції


земля, надра, ґрунти, поверхневі і підземні води, атмосферне повітря, рослинний, тваринний світ, ландшафти, інші природні території та об’єкти, озоновий шар атмосфери і навколоземний космічний простір, а також об’єкти, створені людиною для забезпечення потреб суспільства

озоновий шар


життєвий цикл хімічної продукції

послідовні та взаємопов’язані етапи зміни стану хімічної продукції від придбання чи виробництва до оброблення її відходів, включаючи наукові дослідження та розробки, лабораторний синтез, промислове виробництво, споживання або використання та утилізацію

хімічної продукції


забезпечення хімічної безпеки

діяльність органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних і фізичних осіб, спрямована на створення умов для стійкого, екологічно безпечного соціально-економічного розвитку держави та запобігання зовнішнім і внутрішнім загрозам хімічної безпеки

хімічної безпеки


заборона хімічної речовини

встановлення відповідно до законодавства заборони виробництва, використання, постачання, транспортування чи зберігання хімічної речовини


забруднення довкілля хімічними речовинами

потрапляння в довкілля хімічних речовин, властивості, місце розташування або кількість яких спричиняють на нього небезпечний вплив


загроза хімічній безпеці

наявність чинників або ситуацій, що виникають під час виробництва, транспортування, зберігання, використання хімічної продукції, оброблення її відходів, включаючи ризики виникнення хімічних інцидентів, диверсій, терористичних актів, надзвичайних ситуацій, і призводять до зростання ризиків для довкілля та/або здоров’я людини

хімічних інцидентів
хімічної продукції


захист хімічної продукції

комплекс заходів, спрямованих на запобігання виникненню хімічних інцидентів у суб’єктів господарювання хімічної галузі промисловості та терористичних актів з використанням хімічних речовин подвійного використання, на мінімізацію негативних наслідків для здоров’я людини та/або довкілля, включаючи заходи щодо запобігання незаконному обігу токсичних хімічних речовин або прекурсорів хімічної, вогнепальної, запалювальної, ракетної та самохідної підводної вибухової зброї, а також заходи щодо кіберзахисту суб’єктів господарювання хімічної галузі промисловості

хімічних інцидентів


зона можливого хімічного забруднення

територія або акваторія, у межах якої в разі зміни напрямку вітру чи течії можливе переміщення небезпечних хімічних речовин у концентрації, що є небезпечною для здоров’я людини та/або довкілля


інформація про небезпеку хімічної продукції

інформація у графічній та/або текстовій формі про небезпечні властивості хімічної продукції та заходи щодо запобігання небезпечному впливу або його негативним наслідкам, що є частиною маркування хімічної продукції


інформаційний супровід хімічної продукції

попередження споживача та перевізника хімічної продукції про небезпеку та можливі негативні наслідки, надання споживачу повної інформації про безпечне використання хімічної продукції на всіх етапах її життєвого циклу

хімічної продукції


їдка хімічна речовина

небезпечна хімічна речовина, однократний небезпечний вплив якої призводить до незворотного пошкодження шкіри (видимого некрозу від епідермісу до дерми), тканин ока або до серйозного фізичного погіршення зору


категорія (підкатегорія, тип) у межах класу небезпеки

результат розподілу критеріїв у межах кожного класу небезпеки для визначення небезпечних властивостей хімічної речовини чи хімічної продукції

небезпечних властивостей
хімічної продукції


класифікація небезпечності

віднесення хімічної продукції до певного виду чи видів небезпечної продукції або класу небезпеки, встановлення категорії та диференціація у межах класу небезпеки шляхом порівняння наявних даних з установленими критеріями класу небезпеки

хімічної продукції


клас небезпечності

характеристика хімічної продукції відповідно до її небезпечних властивостей: фізичної небезпеки, небезпеки для здоров’я людини та/або довкілля


моніторинг загроз хімічній безпеці

виявлення та аналіз потенційних загроз хімічній безпеці

хімічній безпеці


надання хімічної продукції на ринку

платне або безоплатне постачання хімічної продукції для її розповсюдження, споживання чи використання на ринку

хімічної продукції


небезпечна хімічна речовина (хімічна продукція

хімічна речовина (хімічна продукція), що потенційно може завдати шкоду здоров’ю людини та/або довкіллю


обмеження використання хімічної речовини (хімічної продукції

умова або заборона виробництва, видів використання або надання на ринку певної хімічної речовини або хімічної продукції

хімічної продукції


особливо небезпечна хімічна речовина

небезпечна хімічна речовина, яка має мутагенні та/або канцерогенні властивості, та/або є токсичною для репродуктивної системи людини, та/або має здатність до руйнування ендокринної системи людини, та/або є стійкою, біоакумулятивною і токсичною для довкілля


отруйна хімічна речовина

небезпечна хімічна речовина, яка може спричинити виникнення гострого або відстроченого тяжкого отруєння, яке призводить до хвороб, порушення роботи систем організму або його загибелі, у разі її перорального надходження, потрапляння на шкіру або під час вдихання


оцінка безпечності хімічної речовини

аналіз інформації щодо небезпечних властивостей хімічної речовини, визначення безпечних рівнів впливу, прогнозування впливу хімічної речовини протягом її життєвого циклу, оцінки ризиків на основі отриманої інформації з визначенням заходів та засобів захисту від небезпечного впливу, необхідних для досягнення контролю ризиків

небезпечних властивостей


оцінка впливу хімічної речовини

проведення оцінки безпечності хімічної речовини, що передбачає прогнозоване визначення рівнів впливу хімічної речовини на здоров’я людини та/або довкілля під час виробництва, використання, оброблення її відходів


оцінка небезпечності

аналіз інформації щодо орієнтовно безпечних рівнів впливу хімічної речовини або хімічної продукції, здатних завдати шкоду довкіллю, здоров’ю людини або майну

хімічної продукції


оцінка ризиків

проведення оцінки безпечності хімічної речовини, що передбачає співвідношення рівнів впливу хімічної речовини на здоров’я людини та/або довкілля під час виробництва, використання, оброблення її відходів, з визначеними орієнтовно безпечними рівнями впливу


паспорт безпечності хімічної продукції

документ уніфікованої форми, що містить дані про небезпечні властивості хімічної продукції та заходи щодо її безпечного використання і видається наступному в ланцюгу постачання хімічної речовини або хімічної продукції суб’єкту господарювання для інформаційного супроводу поводження з хімічною продукцією

небезпечні властивості
хімічною продукцією
хімічної продукції


піктограма небезпечності

графічна композиція, що є елементом інформації про небезпечні властивості хімічної продукції, містить певний символ та інші графічні складові (контур, фоновий чи кольоровий малюнок) і призначена для передачі конкретної інформації про небезпечні властивості хімічної продукції наступному в ланцюгу постачання хімічної речовини або хімічної продукції суб’єкту господарювання


попередження про небезпечний вплив

інформація, що містить опис рекомендованих заходів щодо мінімізації або запобігання виникненню негативних наслідків можливого впливу небезпечної хімічної продукції під час її використання

хімічної продукції


прогнозована зона хімічного забруднення

зона, визначена розрахунковим методом, у межах зони можливого хімічного забруднення


проміжна хімічна речовина

хімічна речовина, крім мономерів, вироблена з метою її використання для перетворення в іншу хімічну речовину або речовини


ризик-орієнтований підхід

забезпечення безпечного виробництва, використання хімічної продукції, оброблення її відходів шляхом визначення ризиків їх небезпечного впливу на здоров’я людини та/або довкілля, що виникають під час діяльності, пов’язаної з виробництвом та використанням хімічної речовини, визначення та здійснення заходів, необхідних для забезпечення контролю ризиків, а також унеможливлення відповідних ризиків

хімічної продукції


сигнальне слово

елемент інформації про небезпечні властивості хімічної продукції з визначенням ступеня небезпечності хімічної продукції для попередження про небезпечний вплив наступного користувача або споживача


стійка, біоакумулятивна та токсична для довкілля хімічна речовина

небезпечна хімічна речовина, стійка до абіотичного та біотичного розкладу, що має здатність накопичуватися в живих організмах та є токсичною для них


суворо контрольовані умови

умови виробництва або використання хімічної речовини, за яких її вивільнення суворо стримується за допомогою технічних засобів протягом життєвого циклу такої речовини для мінімізації її викидів у довкілля та будь-якого впливу на здоров’я людини


суворе обмеження використання

встановлення відповідно до законодавства заборони виробництва та використання хімічної речовини, крім визначених видів використання


управління ризиком

комплекс заходів, спрямованих на ліквідацію реального ризику або на максимальне зменшення ступеня такого ризику


управління хімічною безпекою

реалізація правових, адміністративних, організаційних, економічних, технологічних та інших заходів, спрямованих на забезпечення хімічної безпеки та сталого соціально-економічного розвитку держави

хімічної безпеки


управління хімічною продукцією

реалізація правових, адміністративних, санітарних та еколого-економічних методів під час планування та провадження господарської та іншої діяльності з метою забезпечення гарантій захищеності довкілля, життя та здоров’я людини від можливого небезпечного впливу хімічних речовин


хімічна безпека

стан, за якого ризики для здоров’я людини та/або довкілля, які виникають під час виробництва, транспортування, зберігання, використання хімічної продукції, оброблення її відходів, включаючи ризики вчинення хімічних інцидентів, диверсій, терористичних актів, є мінімальними та контрольованими

хімічних інцидентів
хімічної продукції


хімічна продукція

хімічні речовини, суміші, сплави, а також вироби, під час використання яких відбувається навмисне вивільнення хімічних речовин або які виготовляються для проведення підривних робіт чи створення піротехнічного ефекту


хімічна речовина (хімічна продукція

хімічний елемент та його сполуки у природному стані або отримані в результаті виробничого процесу, включно з добавками, необхідними для збереження стабільності, та домішками, що утворилися внаслідок виробничого процесу, крім розчинника, який може відділятися без впливу на стабільність речовини або зміни її складу


хімічна речовина подвійного використання

хімічна речовина, яка, крім прямого призначення, може використовуватися як хімічна зброя або вибухівка, як прекурсор для виготовлення хімічної, вогнепальної, запалювальної, ракетної та самохідної підводної вибухової зброї або використовуватися для здійснення терористичного акту, диверсії, нанесення умисного тяжкого тілесного ушкодження, забруднення довкілля на значних територіях з метою спричинення загибелі або захворюваності людей, масової загибелі об’єктів тваринного і рослинного світу або інших тяжких наслідків


хімічний інцидент

випадкова або навмисна подія, що становить загрозу небезпечного впливу хімічних речовин або спричиняє такий вплив на здоров’я людини та/або довкілля, включаючи фізичні види небезпечного впливу внаслідок хімічних реакцій, вибуху


цільовий об’єкт

виробничий, промисловий, торговий або будь-який інший об’єкт, на території якого зберігаються хімічні речовини подвійного використання в обсязі, що перевищує встановлений ліміт. Стаття 2. Законодавство України у сфері забезпечення хімічної безпеки та управління хімічною продукцією 1. Відносини у сфері забезпечення хімічної безпеки та управління хімічною продукцією регулюються Конституцією України , цим Законом, Кодексом цивільного захисту України , законами України "Про охорону навколишнього природного середовища" , "Про оцінку впливу на довкілля" , "Про охорону праці" , "Про забезпечення санітарного та епідемічного благополуччя населення" , "Про дозвільну систему у сфері господарської діяльності" , "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" , "Про національну безпеку України" , іншими актами законодавства, а також міжнародними договорами України, згода на обов’язковість яких надана Верховною Радою України. 2. Відносини у сфері забезпечення хімічної безпеки та управління хімічною продукцією регулюються виключно цим Законом і не можуть регулюватися іншими законами, крім випадків, встановлених цим Законом. Зміна положень цього Закону здійснюється виключно окремими законами шляхом внесення змін до цього Закону. 3. Оцінка безпечності хімічної речовини, класифікація небезпечності хімічної продукції, заборона хімічної речовини, обмеження використання хімічної речовини, виведення з ринку особливо небезпечної хімічної речовини здійснюються виключно у порядку, передбаченому цим Законом. 4. У разі суперечності норм цього Закону нормам спеціальних законів норми цього Закону мають перевагу. Стаття 3. Сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини, пов’язані із забезпеченням хімічної безпеки та управлінням хімічною продукцією, включаючи діяльність уповноважених центральних органів виконавчої влади, інших органів державної влади, органів місцевого самоврядування, юридичних і фізичних осіб - підприємців, суб’єктів наукової та науково-техні

хімічною продукцією
хімічної безпеки
хімічної продукції


національна меншина (спільнота) України (далі

національна меншина (спільнота) - стала група громадян України, які не є етнічними українцями, проживають на території України в межах її міжнародно визнаних кордонів, об’єднані спільними етнічними, культурними, історичними, мовними та/або релігійними ознаками, усвідомлюють свою приналежність до неї, виявляють прагнення зберегти і розвивати свою мовну, культурну, релігійну самобутність. Національні меншини (спільноти) є невід’ємними, інтегрованими та органічними частинами українського суспільства


вірус імунодефіциту людини, що зумовлює захворювання на ВІЛ-інфекцію


ВІЛ-експонована дитина

дитина, яка народжена жінкою з ВІЛ-позитивним статусом і потребує медичного спостереження з моменту народження до визначення її ВІЛ-статусу


ВІЛ-статус особи

стан організму особи стосовно відсутності чи наявності в ньому ВІЛ: негативний ВІЛ-статус особи характеризується відсутністю в її організмі ВІЛ; позитивний ВІЛ-статус особи характеризується наявністю в її організмі ВІЛ; невизначений (сумнівний) ВІЛ-статус особи характеризується неможливістю визначення наявності чи відсутності в організмі ВІЛ після проходження на підтверджувальному етапі діагностики; невідомий ВІЛ-статус особи характеризується відсутністю інформації про обстеження її на ВІЛ-інфекцію та результати лабораторних досліджень


доконтактна профілактика

застосування антиретровірусних препаратів особами, які не інфіковані ВІЛ, але мають високий ризик інфікування, що проводиться відповідно до стандартів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я


дотестове інформування

надання перед проведенням тестування на ВІЛ інформації, що дає особі можливість самостійно зробити усвідомлений вибір щодо проходження тестування на ВІЛ. Дотестове інформування проводиться відповідно до стандартів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я


ключові групи щодо інфікування ВІЛ

групи людей, яким з урахуванням особливостей їх поведінки та поведінки їхнього оточення загрожує підвищений ризик контакту з джерелом інфікування ВІЛ і які суттєво впливають на динаміку поширення ВІЛ. Визначення та перегляд переліку таких груп на національному рівні здійснюються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я, з урахуванням критеріїв та рекомендацій Всесвітньої організації охорони здоров’я. На регіональному рівні органами місцевого самоврядування можуть бути визначені додаткові ключові групи щодо інфікування ВІЛ


людина, яка живе з ВІЛ,

особа, в організмі якої підтверджено наявність маркерів ВІЛ з використанням лабораторних методів


особа, в якої виявлено хворобу, зумовлену ВІЛ,

особа, в якої за результатами медичного та лабораторного обстеження виявлено встановлені Міжнародною класифікацією хвороб клінічні прояви хвороби, зумовленої ВІЛ


статевий партнер людини, яка живе з ВІЛ, або її партнер із вживання наркотичних засобів та психотропних речовин ін’єкційним способом


післятестове консультування

конфіденційне консультування після проведення тестування на ВІЛ, зміст якого визначається результатами тестування на ВІЛ. Післятестове консультування проводиться відповідно до стандартів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я


постконтактна профілактика

короткостроковий курс прийому антиретровірусних препаратів, метою якого є зниження ймовірності інфікування ВІЛ особи, яка зазнала підвищеного ризику такого інфікування, що проводиться відповідно до стандартів, затверджених центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони здоров’я


самотестування на ВІЛ швидкими (експрес) тестами (самотестування

процедура, що виконується особою власноруч та полягає у самостійному заборі і підготовці зразка із свого організму (крові чи іншого біологічного матеріалу), тестуванні отриманого зразка з використанням відповідної тест-системи та інтерпретації результатів

біологічного матеріалу


синдром набутого імунодефіциту (СНІД

стадія розвитку хвороби, зумовленої ВІЛ (ВІЛ-інфекція), що характеризується клінічними проявами, спричиненими глибоким ураженням імунної системи людини під впливом ВІЛ


тестування на ВІЛ

комплекс послідовних дій, що включає дотестове інформування, безпосередньо тестування з метою виявлення ВІЛ, післятестове консультування, перенаправлення людей, які живуть з ВІЛ, до послуг з профілактики, лікування та догляду, забезпечення належної якості тестування та надання правильних результатів, а також забезпечення безпечності тестування для обстежуваної особи та персоналу, який його проводить


хвороби, зумовлені ВІЛ (ВІЛ-інфекція),

комплекс визначених Міжнародною класифікацією хвороб уражень організму людини, зумовлених пов’язаними з впливом ВІЛ ушкодженнями імунної системи, який на початковому етапі свого розвитку має характер стану безсимптомного носійства ВІЛ, а за умови відсутності відповідного лікування та впливу інших несприятливих для організму людини, яка живе з ВІЛ, обставин набуває клінічних проявів у вигляді різноманітних інфекційних, паразитарних захворювань, злоякісних пухлин, інших хвороб чи зумовленого ВІЛ синдрому набутого імунодефіциту". 2. Частину першу статті 2 викласти в такій редакції: "1. Державна політика у сфері протидії поширенню хвороб, зумовлених ВІЛ, реалізується шляхом організації виконання цього Закону, інших нормативно-правових актів України, а також шляхом розроблення, фінансового та матеріального забезпечення реалізації загальнодержавних та інших програм, що передбачають здійснення заходів з профілактики поширення ВІЛ-інфекції, інформаційно-роз’яснювальної роботи щодо принципів здорового та морального способу життя, духовних цінностей і відповідальної поведінки у сфері сексуальних стосунків, розроблення навчальних, просвітницьких та виховних програм із зазначених питань для середніх, професійно-технічних і вищих закладів освіти, здійснення спеціальної підготовки медичного та іншого персоналу, проведення фундаментальних і прикладних наукових досліджень, розвиток міжнародного співробітництва у зазначеній сфері". 3. У частині першій статті 4: 1) пункти 1-7, 10, 11, 13, 14 викласти в такій редакції: "1) пріоритетності в профілактиці поширення ВІЛ-інфекції інформаційно-роз’яснювальної роботи з населенням щодо принципів здорового та відповідального способу життя, духовних цінностей і відповідальної поведінки у сфері сексуальних стосунків

міжнародного співробітництва


аварійна ситуація

стан потенційно небезпечного об’єкта, що характеризується порушенням меж та/або умов безпечної експлуатації, але не перейшов в аварію, за якого всі несприятливі впливи джерел небезпеки на персонал, населення та навколишнє природне середовище утримуються у прийнятних межах за допомогою відповідних технічних засобів


виробничий контроль у сфері водовідведення

діяльність суб’єкта водовідведення, спрямована на контроль відповідності процесів збирання, транспортування, очищення та скидання стічних вод вимогам нормативних документів


водовідведення

діяльність із збирання, транспортування, очищення та скидання стічних вод за допомогою систем водовідведення або інших споруд відведення та/або очищення


вторинне очищення

очищення стічних вод за допомогою процесу, який включає біологічне очищення із вторинним відстоюванням або інші процеси, які забезпечують додержання правил охорони поверхневих вод від забруднення зворотними водами


локальні очисні споруди

споруди чи пристрої для очищення стічних вод окремого споживача відповідно до вимог правил приймання стічних вод до систем централізованого водовідведення

централізованого водовідведення


нецентралізоване водовідведення

діяльність із збирання, транспортування та/або очищення і скидання стічних вод, що проводиться окремими споживачами або групою споживачів, які технічно не пов’язані із системою централізованого водовідведення

централізованого водовідведення


нормативне очищення

очищення стічних вод до показників, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування


об’єкти водовідведення

мережі, споруди, технічні засоби, устаткування (пристрої), що використовуються в системах водовідведення


осади стічних вод

осади, що утворюються на очисних спорудах систем водовідведення в процесі очищення стічних вод


первинне очищення

очищення стічних вод за допомогою фізичних та/або хімічних процесів, включаючи осідання завислих частинок твердих речовин, або інших процесів, після яких біологічне споживання кисню протягом п’яти діб (БСК5) у стічних водах зменшується щонайменше на 20 відсотків, а кількість завислих частинок твердих речовин зменшується щонайменше на 50 відсотків


підприємство нецентралізованого водовідведення

суб’єкт господарювання, що провадить господарську діяльність із нецентралізованого водовідведення

нецентралізованого водовідведення


підприємство централізованого водовідведення

суб’єкт господарювання, що провадить господарську діяльність із централізованого водовідведення

централізованого водовідведення


поверхнева стічна вода

стічна вода, що утворюється внаслідок випадання атмосферних опадів, миття дорожньо-транспортної мережі, інших територій загального користування, прибудинкових територій чи територій господарських об’єктів


популяційний еквівалент

числовий показник навантаження стічної води органічними речовинами, що підлягають біологічному розкладенню, з п’ятиденним біохімічним споживанням кисню, що становить 60 грамів кисню на людину на добу


постійне розміщення осадів стічних вод

організація зберігання та/або захоронення осадів стічних вод, строк тимчасового зберігання яких закінчився у спосіб, що не становить загрози для навколишнього природного середовища та здоров’я людини


система відведення поверхневих стічних вод

комплекс мереж, інженерних споруд, елементів благоустрою для приймання, відведення та очищення поверхневих стічних вод


система водовідведення

система централізованого або нецентралізованого водовідведення та водовідведення поверхневих стічних вод

нецентралізованого водовідведення


система нецентралізованого водовідведення

сукупність об’єктів водовідведення для збирання, транспортування та/або очищення та скидання стічних вод від окремих споживачів або груп споживачів


система централізованого водовідведення

сукупність об’єктів водовідведення для централізованого відведення, збирання, транспортування, очищення та скидання стічних вод, оброблення та утилізації осадів стічних вод населеного пункту


юридична або фізична особа, яка користується системою водовідведення на підставі відповідного договору


стічна вода виробничого походження

стічна вода, що утворилася в процесі виготовлення продукції та/або надання послуг, які потребують використання води у процесі їх надання


технічні умови

комплекс умов до інженерного забезпечення систем водовідведення, які мають відповідати його розрахунковим параметрам


технологічний регламент

документ підприємства водовідведення, у якому визначено вимоги до технологічного процесу експлуатації систем водовідведення, режими експлуатації споруд і обладнання


тимчасове зберігання осадів стічних вод

зберігання необроблених осадів стічних вод протягом строку і у спосіб, що зазначені технологічним регламентом експлуатації систем водовідведення, з метою організації подальшої обробки для повторного використання, утилізації та/або захоронення осадів стічних вод

технологічним регламентом


транспортування стічних вод

переміщення стічних вод за допомогою мереж водовідведення від об’єктів, які під’єднані до систем централізованого водовідведення, або за допомогою спеціалізованого транспорту від об’єктів, які не під’єднані до систем централізованого водовідведення, до споруд очищення стічних вод

централізованого водовідведення


уразлива зона

масив поверхневих вод та внутрішні морські води, які зазнають впливу внаслідок скидання стічних вод та в яких спостерігається евтрофікація або які можуть бути евтрофіковані у разі невжиття запобіжних заходів. Перелік уразливих зон підлягає перегляду не рідше одного разу на чотири роки


централізоване водовідведення

господарська діяльність у сфері збирання, транспортування, очищення та скидання стічних вод за допомогою системи централізованого водовідведення. 2. Інші терміни в цьому Законі вживаються у значенні, наведеному у Водному кодексі України , законах України "Про місцеве самоврядування в Україні" , "Про житлово-комунальні послуги" , "Про питну воду та питне водопостачання" . Стаття 2. Сфера дії цього Закону 1. Дія цього Закону поширюється на суб’єктів господарювання, що здійснюють водовідведення, органи державної влади, органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, що здійснюють регулювання, нагляд і контроль за використанням і охороною вод та відтворенням водних ресурсів, за якістю послуг з водовідведення та станом водовідведення, обслуговування локальних очисних споруд, а також на споживачів послуг з водовідведення. Стаття 3. Законодавство у сфері водовідведення 1. Законодавство у сфері водовідведення складається з цього Закону, Водного кодексу України , законів України "Про охорону навколишнього природного середовища" , "Про житлово-комунальні послуги" та інших нормативно-правових актів, що регулюють відносини у цій сфері. Стаття 4. Суб’єкти відносин у сфері водовідведення 1. Суб’єктами відносин у сфері водовідведення є: органи державної влади; органи влади Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування; суб’єкти господарювання, що здійснюють водовідведення; споживачі. Стаття 5. Об’єкти правового регулювання у сфері водовідведення 1. Об’єктами правового регулювання у сфері водовідведення є суспільні відносини з питань: здійснення господарської діяльності з водовідведення; формування тарифів на послуги з централізованого водовідведення; нормування, ліцензування; моніторингу, обліку і контролю. Розділ II. ДЕРЖАВНА ПОЛІТИКА У СФЕРІ ВОДОВІДВЕДЕННЯ Стаття 6. Принципи державної політики у сфері водовідведення 1. Державна політика у сфері водовідведення будується на принципах: державного управління і регулювання відносин у сфері

централізованого водовідведення


галузева угода обмеженої дії

письмовий нормативний документ, що укладається відповідно до цього Закону в галузях, в яких відсутні репрезентативні суб’єкти сторін (сторони) галузевого рівня, з метою регулювання трудових, соціально-економічних відносин на галузевому рівні; колективна угода (генеральна, галузева (міжгалузева), галузева обмеженої дії, територіальна, територіальна в окремій галузі) - письмовий нормативний документ, що укладається відповідно до цього Закону з метою регулювання трудових, соціально-економічних відносин на національному, галузевому, територіальному рівнях; колективний договір - письмовий нормативний документ, що укладається відповідно до цього Закону з метою регулювання виробничих, трудових, соціально-економічних відносин між роботодавцем і працівниками, їх представниками; працівник - фізична особа, яка в межах трудових відносин безпосередньо власною працею виконує оплачувану роботу в інтересах (на користь) іншої особи (роботодавця); роботодавець - юридична чи фізична особа, яка в межах трудових відносин використовує найману працю, на яку поширюється юрисдикція України чи іноземної держави, а також зареєстроване в Україні представництво іноземної юридичної особи. 2. Терміни " соціальний діалог " , "сторони соціального діалогу" , "рівень соціального діалогу" , "репрезентативність" вживаються в цьому Законі у значеннях, наведених Законом України "Про соціальний діалог в Україні". Стаття 3. Основні принципи колективно-договірного регулювання 1. Основними принципами ведення колективних переговорів є: законність і верховенство права; незалежність, рівноправність, репрезентативність сторін колективних переговорів; свобода та добровільність переговорів, прийняття реальних зобов’язань; обов’язковість розгляду пропозицій сторін колективних переговорів; взаємна повага та пошук компромісних рішень; конструктивність та взаємодія; пріоритет узгоджувальних процедур; обов’язковість дотримання досягнутих домовленостей; відповідальність за виконання взятих зобов’язань; недопущення дискр


безбар’єрність

загальний підхід до формування та імплементації державної політики для забезпечення безперешкодного доступу всіх груп населення до різних сфер життєдіяльності; гендерна рівність - рівний правовий статус жінок і чоловіків та рівні можливості для його реалізації, що дає змогу жінкам і чоловікам брати рівну участь у всіх сферах життєдіяльності суспільства; доступність - забезпечення рівного доступу всім групам населення до об’єктів фізичного оточення, транспорту, інформації та зв’язку, інформаційно-комунікаційних технологій і систем, а також до інших об’єктів та послуг у міському та сільському середовищі; об’єкти фізичного оточення - будівлі і споруди, об’єкти благоустрою та транспортної інфраструктури; стала мобільність - організація переміщення людей для зниження рівня впливу на навколишнє природнє середовище, що передбачає розвиток інтегрованої системи громадського транспорту, мережі пішохідних та велосипедних шляхів; універсальний дизайн - дизайн об’єктів фізичного оточення, програм та послуг, максимально придатний для використання всіма групами населення без необхідності додаткової адаптації чи спеціального дизайну. Універсальний дизайн не виключає допоміжних пристроїв для конкретних груп осіб з інвалідністю. Мета Стратегії Метою цієї Стратегії є створення безперешкодного середовища для всіх суспільних груп, забезпечення рівних можливостей кожній людині реалізовувати свої права, отримувати послуги на рівні з іншими шляхом інтегрування фізичної, інформаційної, цифрової, суспільної, громадянської, економічної та освітньої безбар’єрності до всіх сфер державної політики. Очікувані результати Очікуваними результатами реалізації цієї Стратегії є визначення та суспільна підтримка стратегічного курсу держави у сфері створення безбар’єрного простору, послідовна реалізація якого дасть можливість кожній людині: отримати безперешкодний доступ до об’єктів фізичного оточення і транспорту; отримати можливість безперешкодного пересування на рівні територіальної громади, районному


авторизація користувача

процедура отримання користувачем повноважень на доступ до інформаційної системи за допомогою його власного кваліфікованого електронного підпису; авторизований доступ - розширений або повний доступ до відомостей інформаційної системи, який надається авторизованим користувачам в установленому порядку; авторизований користувач - користувач, що є посадовою або службовою особою органів державної влади та органів місцевого самоврядування, Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, якому надано авторизований доступ до інформаційної системи відповідно до положень цього Порядку; знеособлення - процедура маскування в тексті інформації, оприлюднених з інформаційної системи відомостей, що не можуть бути розголошені відповідно до вимог законодавства, за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення з подальшою вибірковою візуальною перевіркою результатів такого маскування. Результатом процедури знеособлення є створення образу електронного документа; інформаційна система - державна інформаційно-комунікаційна система, призначена для накопичення, обліку, зберігання та захисту даних про порушення норм міжнародного гуманітарного права внаслідок збройної агресії проти України; міжнародне гуманітарне право - система міжнародно визнаних правових норм і принципів, що застосовуються під час збройних конфліктів, встановлюють права і обов’язки суб’єктів міжнародного права, зокрема щодо заборони чи обмеження використання певних засобів і методів ведення збройної боротьби, забезпечення захисту жертв конфлікту тощо; неавторизований користувач - користувач, що не пройшов авторизацію в інформаційній системі з використанням кваліфікованого електронного підпису; порушення норм міжнародного гуманітарного права - дія або бездіяльність, результатом якої є порушення норм міжнародного гуманітарного права, включаючи міжнародні злочини (воєнні злочини, злочини проти людяності, злочин геноциду) та інші порушення, що не є злочинами та суперечать відповідним міжнародним зобов’яз

авторизований користувач
авторизованим користувачам
візуальною перевіркою


педагогічні, науково-педагогічні працівники закладів освіти чи інші особи з досвідом педагогічної діяльності не менше ніж п’ять років, яких може бути залучено до проведення сертифікації; експертне оцінювання професійних компетентностей - оцінювання експертами професійних компетентностей учасника сертифікації за результатами вивчення його практичного досвіду роботи; кабінет учасника сертифікації - інформаційна веб-сторінка, що створюється для кожного учасника сертифікації на офіційному веб-сайті Українського центру оцінювання якості освіти; незалежне тестування учасників сертифікації - оцінювання фахових знань і умінь, що проводиться з використанням організаційно-технологічних процесів здійснення зовнішнього незалежного оцінювання; Реєстр сертифікатів педагогічних працівників - інформаційно-комунікаційна система, яка містить інформацію про видані педагогічним працівникам сертифікати, що зберігається в Єдиній державній електронній базі з питань освіти; учасник сертифікації - педагогічний працівник, який добровільно зареєструвався для проходження сертифікації. 3. МОН з урахуванням наявних професійних стандартів педагогічних працівників, обсягів фінансування та спроможності органів і установ, що проводять сертифікацію, визначає категорії та граничну кількість учасників сертифікації у відповідному році. 4. Обробка персональних даних педагогічних працівників здійснюється відповідно до Закону України “Про захист персональних даних”. 5. Сертифікація проводиться державною мовою з дотриманням засад і принципів, визначених статтею 6 Закону України “Про освіту”. 6. Сертифікація педагогічного працівника проводиться за умови його добровільної реєстрації, яка здійснюється у порядку, визначеному МОН. Для кожного учасника сертифікації Український центр оцінювання якості освіти створює на своєму офіційному веб-сайті кабінет учасника сертифікації, доступ до якого здійснюється в порядку, визначеному зазначеним Центром. 7. Взяти участь у сертифікації можуть педагогічні працівники, які н

професійних компетентностей


автоматизована система перевірених продавців

інформаційна система, яка є складовою частиною Єдиного державного веб-порталу для споживачів у сфері електронної комерції та містить інформацію про суб’єктів електронної комерції


аналогічні товари

товари, які мають максимально подібні споживчі властивості, зокрема функціональні, якісні та технічні


звільнення споживача від оплати будь-яких витрат, понесених суб’єктом господарювання для відновлення належної якості товару, зокрема вартості матеріалів, праці, перевезення, послуг поштового зв’язку


суб’єкт господарювання, який виконує роботи (надає послуги)


суб’єкт господарювання, який виробляє товар/харчовий продукт або заявляє про себе як про виробника товару/харчового продукту чи про виробництво такого товару/харчового продукту на замовлення, розміщуючи на товарі/харчовому продукті та/або на упаковці чи в супровідних документах, що передаються разом з товаром/харчовим продуктом споживачу, своє найменування (ім’я), торговельну марку або інший елемент, який ідентифікує такого суб’єкта господарювання, або який імпортує товар/харчовий продукт


дистанційний договір

договір, укладений без одночасної фізичної присутності суб’єкта господарювання і споживача, з використанням виключно засобів дистанційного зв’язку, у тому числі електронного, до та під час його укладення


перевірка суб’єктом господарювання товару щодо його відповідності встановленим вимогам, які пред’являються до нього, зокрема передбаченим умовами договору, інформації про товар, наданій суб’єктом господарювання


довговічність товару

здатність товару підтримувати свої функціональні властивості та експлуатаційні якості за звичайних умов його використання споживачем


усний чи письмовий правочин між суб’єктом господарювання та споживачем щодо купівлі-продажу продукції, в якому міститься інформація про якість, терміни, ціну та інші умови, за яких придбавається або реалізується продукція. Підтвердження вчинення усного правочину оформлюється квитанцією, товарним чи касовим чеком, квитком, талоном, розрахунковим документом, передбаченим Законом України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг", або іншим документом (далі - розрахунковий документ)


договір таймшеру

договір, строк дії якого перевищує один рік, згідно з яким споживач за винагороду отримує право користування одним або декількома місцями для ночівлі протягом більш як одного періоду проживання


договір, що укладається поза торговельним чи офісним приміщенням,

договір: укладений за одночасної фізичної присутності суб’єкта господарювання або його представника (уповноваженої особи) та споживача у місці, яке не є торговельним чи офісним приміщенням суб’єкта господарювання; укладення якого у такому місці було запропоновано споживачем; укладений у торговельному чи офісному приміщенні суб’єкта господарювання або з використанням будь-яких засобів дистанційного зв’язку, у тому числі електронного, відразу після особистого та індивідуального звернення до споживача у місці, яке не є торговельним чи офісним приміщенням суб’єкта господарювання, за одночасної фізичної присутності суб’єкта господарювання або його представника (уповноваженої особи) та споживача; укладений під час заходів, організованих суб’єктом господарювання з метою рекламування та/або реалізації продукції споживачам


засоби дистанційного зв’язку

послуги поштового зв’язку, телекомунікаційні мережі, зокрема Інтернет, телемережі


інтероперабельність цифрового вмісту

здатність товару з цифровим вмістом функціонувати з апаратними засобами чи програмним забезпеченням, відмінними від тих, з якими зазвичай використовуються товари з цифровим вмістом одного типу

цифровим вмістом


кодекс поведінки

угода або набір правил, що визначають поведінку суб’єктів господарювання, які беруть на себе зобов’язання діяти відповідно до цього кодексу в одній або декількох сферах господарської чи професійної діяльності, та встановлюються суб’єктом господарювання або об’єднанням суб’єктів господарювання


комерційна гарантія

будь-яка додаткова гарантія до передбаченого законодавством гарантійного зобов’язання, яка пропонується споживачу суб’єктом господарювання з власної ініціативи, безоплатно або за додаткову плату, та полягає, зокрема, у відшкодуванні вартості, заміні, ремонті чи будь-якому гарантійному обслуговуванні продукції відповідно до передбачених у комерційній гарантії умов

комерційній гарантії


комерційна практика

будь-яка діяльність, бездіяльність, спосіб поведінки або надання інформації про продукцію, включаючи її рекламування та просування на ринку, що безпосередньо пов’язані з постачанням та/або продажем продукції суб’єктом господарювання споживачу


компетентний орган

центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного нагляду (контролю) за додержанням законодавства про захист прав споживачів


будь-яка невідповідність продукції вимогам законодавства, умовам договору, інформації про продукцію, наданій суб’єктом господарювання, або наявність дефекту в продукції у значенні, наведеному в Законі України "Про відповідальність за шкоду, завдану внаслідок дефекту в продукції", підтверджена результатами діагностики, здійсненої суб’єктом господарювання, або результатами іншої незалежної експертизи (дослідження) продукції


незалежна експертиза (дослідження) продукції

експертиза продукції, яка проводиться акредитованими лабораторіями, незалежними експертами, яким надано право на проведення експертизи згідно із законодавством, та оформлюється експертним висновком або іншим встановленим законодавством результатом дослідження

акредитованими лабораторіями
незалежними експертами


перевірений продавець

статус, якого набуває суб’єкт електронної комерції, що пройшов електронну ідентифікацію, автентифікацію, зареєструвався на Порталі е-покупець та інформація про якого внесена до автоматизованої системи перевірених продавців

перевірених продавців


позначення перевіреного продавця

графічне зображення, що містить гіперпосилання на веб-сторінку суб’єкта електронної комерції на Порталі е-покупець та підтверджує набуття таким суб’єктом статусу перевіреного продавця

перевіреного продавця


договір, укладений між суб’єктом господарювання і споживачем, про вчинення певних дій або здійснення певної діяльності за завданням споживача, який зобов’язується оплатити виконавцю зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором


суб’єкт господарювання, який згідно з договором реалізує споживачу товари/харчові продукти та/або пропонує їх для реалізації


будь-який товар, робота (послуга), що виготовляється, виконується чи надається споживачу, а також харчовий продукт


професійна сумлінність

рівень професійності та старанності суб’єкта господарювання, який відповідає очікуванням споживача та доброчесній комерційній практиці та/або загальним принципам добросовісності у сфері діяльності суб’єкта господарювання


діяльність виконавця, результатом якої є виготовлення товару або зміна його властивостей за індивідуальним замовленням споживача для задоволення його особистих потреб


розстрочення платежу

здійснення споживачем оплати придбаної продукції безпосередньо суб’єкту господарювання частинами у строк та спосіб, узгоджені між суб’єктом господарювання та споживачем, без збільшення ціни на таку продукцію


фізична особа, яка замовляє, придбаває, отримує, використовує, вживає або має намір придбати чи замовити продукцію для особистих потреб, безпосередньо не пов’язаних з підприємницькою діяльністю, незалежною професійною діяльністю чи виконанням обов’язків найманого працівника

найманого працівника


споживча освіта та/або просвіта

комплекс освітніх та/або просвітницьких заходів, спрямованих на набуття споживачем, у тому числі у закладах освіти, знань, умінь та навичок з питань реалізації прав споживачів та механізмів їх захисту, а також на доведення до відома суб’єктів господарювання інформації про права споживачів та механізми їх захисту


споживчий спір

спір, який виник між споживачем та суб’єктом господарювання у процесі та в результаті виконання суб’єктом господарювання договірних зобов’язань


споживчі властивості товару

властивості щодо призначення, надійності, естетичності, ергономічності та безпечності товару, відповідності органолептичним показникам, які виявляються у процесі його споживання або використання споживачем для задоволення своїх потреб та визначають, зокрема, функціональність і зручність використання товару, його ремонтопридатність і довговічність, визначають споживчу вартість товару (цінність, корисність для споживача тощо)


строк (термін) придатності

строк (термін), визначений нормативно-правовими актами, умовами договору, протягом якого (до якого) у разі додержання відповідних умов зберігання та/або експлуатації чи споживання якісні показники і показники безпечності продукції повинні відповідати вимогам нормативно-правових актів та умовам договору


строк служби

календарний строк використання продукції за призначенням, починаючи від введення в обіг чи після ремонту, протягом якого виробник (виконавець) гарантує її безпечність та несе відповідальність за істотні недоліки, що виникли з його вини


суб’єкт господарювання

виробник, продавець, виконавець


сумісність цифрового вмісту

здатність товару з цифровим вмістом функціонувати з апаратними засобами чи програмним забезпеченням, з якими зазвичай використовуються товари з цифровим вмістом такого самого типу, без необхідності перетворення товарів, апаратних засобів чи програмного забезпечення

цифровим вмістом


технічно складні побутові товари

непродовольчі товари широкого вжитку (прилади, машини, устаткування тощо), у тому числі товари з цифровим вмістом, які складаються з вузлів, блоків, комплектуючих виробів, відповідають вимогам законодавства, мають технічні характеристики, супроводжуються експлуатаційними документами і на які встановлено гарантійний строк

цифровим вмістом


нехарчова продукція, а саме: будь-яке рухоме майно, за винятком предметів, продаж яких необхідний для дотримання закону або іншим чином обумовлений законодавством; будь-яке рухоме майно, яке включає або взаємопов’язане з цифровим вмістом або цифровою послугою таким чином, що відсутність цифрового вмісту або цифрової послуги унеможливлює використання товару за призначенням (товари з цифровими елементами)

цифровим вмістом
цифрового вмісту
цифровою послугою
цифрової послуги


товари або харчові продукти, що продаються на вагу,

товари або харчові продукти, що не були попередньо розфасовані та зважуються (вимірюються) споживачем або в його присутності


торговельне приміщення

це: будь-яке стаціонарне приміщення, в якому суб’єкт господарювання здійснює свою господарську діяльність на постійній основі; будь-яке пересувне торговельне приміщення, в якому суб’єкт господарювання здійснює свою господарську діяльність (зокрема автомагазини, автокафе, лавки-автопричепи, спеціальне технологічне обладнання (низькотемпературні лотки-прилавки), лотки)


функціональність товару

здатність товару виконувати свої функції з урахуванням призначення такого товару


цифрова послуга

це послуга, що дає змогу: споживачу створювати, обробляти, зберігати або отримувати доступ до даних у цифровій формі; поширювати або будь-яким іншим чином використовувати дані у цифровій формі, що завантажені чи створені споживачем або іншими користувачами такої послуги


цифровий вміст

дані, які виробляються, відтворюються, зберігаються і надаються в цифровій формі


ціна за одиницю продукції

кінцева ціна, включаючи податок на додану вартість та інші податки, за 1 кілограм, 1 літр, 1 метр, 1 квадратний метр, 1 кубічний метр або іншу одиницю вимірювання продукції, встановлену відповідно до законодавства про метрологію та метрологічну діяльність


ціна продажу продукції

кінцева ціна за одиницю продукції чи задану кількість товару, включаючи податок на додану вартість та інші податки. 2. Інші терміни вживаються в цьому Законі у таких значеннях: терміни "безпечний харчовий продукт" , "харчовий продукт" , "непридатний харчовий продукт" , "небезпечний харчовий продукт" - у значеннях, наведених у Законі України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів"; терміни "комерційне електронне повідомлення" , "послуга електронного сервісу порівняння продукції", "послуга електронного сервісу розміщення оголошень", "послуга електронного торговельного майданчика", "постачальник послуг прайс-агрегатора", "постачальник послуг маркетплейса", "постачальник послуг класифайда", "електронний договір" , "інтернет-магазин" - у значеннях, наведених у Законі України "Про електронну комерцію"; терміни "введення в обіг" , "розповсюдження" , "ризик" , "технічний регламент" - у значеннях, наведених у Законі України "Про технічні регламенти та оцінку відповідності"; терміни "контрафактні товари" , "піратські товари" - у значеннях, наведених у Митному кодексі України; термін "лікарський засіб" - у значенні, наведеному в Законі України "Про лікарські засоби"; термін "ветеринарний лікарський засіб" - у значенні, наведеному в Законі України "Про ветеринарну медицину та благополуччя тварин"; {Частину другу статті 1 доповнено новим абзацом згідно із Законом № 4718-IX від 16.12.2025 } терміни "вилучення з обігу" , "відкликання" - у значеннях, наведених у Законі України "Про загальну безпечність нехарчової продукції". 3. Для цілей цього Закону термін "суб’єкт електронної комерції" вживається в такому значенні: суб’єкт господарювання будь-якої організаційно-правової форми, що реалізує товари, виконує роботи, надає послуги з використанням інформаційно-комунікаційних систем. У цьому Законі термін "день" означає календарний день. Стаття 2. Сфера дії Закону 1. Цей Закон регулює відносини між споживачами та суб’єктами господарювання. 2. Законод

торговельного майданчика


дата завершення процедури приєднання

дата державної реєстрації припинення товариства та державної реєстрації змін до відомостей про оператора, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр)


процедура приєднання

одноразова спеціальна процедура, передбачена цим Законом, до якої не застосовуються обмеження щодо можливості приєднання акціонерного товариства до товариства з обмеженою відповідальністю, визначені Законом України "Про акціонерні товариства", та яка передбачає приєднання товариства до оператора


рішення про припинення товариства

рішення загальних зборів акціонерів (єдиного акціонера) товариства про припинення шляхом приєднання до оператора та про утворення комісії з припинення товариства. Стаття 2. Умови приєднання 1. Процедура приєднання передбачає припинення товариства з передачею ним оператору згідно з передавальним актом усього свого майна за балансовою вартістю, всіх прав та обов’язків. Корпоративні права, що належать товариству у статутному капіталі оператора, та статутний капітал товариства не включаються до передавального акта та не передаються оператору. За результатами процедури приєднання право власності на частку у статутному капіталі оператора в розмірі 100 відсотків переходить до держави. Розмір статутного капіталу оператора за результатами процедури приєднання не змінюється. 2. Оператор є правонаступником всіх прав та обов’язків товариства з дати завершення процедури приєднання. 3. Повноваження органів управління та контролю товариства залишаються дійсними в повному обсязі, визначеному законом та статутом товариства, протягом усього часу проведення процедури приєднання. Органи управління та контролю товариства представляють його у відносинах з третіми особами та виступають у суді від його імені протягом усього часу проведення процедури приєднання та припиняються з дати завершення процедури приєднання. 4. Комісію з припинення товариства очолює голова виконавчого органу товариства. До складу комісії з припинення товариства входять інші особи з числа працівників товариства. Комісія з припинення товариства підзвітна та підконтрольна наглядовій раді та загальним зборам акціонерів (єдиному акціонеру) товариства. 5. До повноважень комісії з припинення товариства належить: 1) проведення інвентаризації активів і зобов’язань товариства

статутний капітал


подання товариством державному реєстратору юридичних осіб, фізичних осіб

підприємців та громадських формувань документів щодо державної реєстрації рішення про припинення товариства


адміністратор електронної системи репортингу

суб’єкт господарювання державної форми власності, що забезпечує функціонування та здійснює адміністрування електронної системи репортингу


база даних мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів

компонент електронної системи репортингу, що містить інформацію про мінімальні запаси нафти та нафтопродуктів


календарний рік, протягом якого обліковуються дані, що використовуються для розрахунку рівня мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів, які належить створити та зберігати, або щодо рівня створених мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів


баланс постачання і споживання нафти та нафтопродуктів

звіт про фактичні обсяги (у грошовому та кількісному виразі) постачання нафти та нафтопродуктів для їх кінцевого споживання на митній території України, включаючи обсяги їх імпорту/експорту, видобутку та переробки з урахуванням різниці залишків протягом відповідного місячного, квартального, піврічного та річного періодів


банківська гарантія

вид фінансового забезпечення виконання зобов’язань, вчиненого в письмовій (електронній) формі, відповідно до якого банківська установа бере на себе грошове зобов’язання перед центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику в нафтогазовому та нафтогазопереробному комплексі, на його першу вимогу сплатити за суб’єкта ринку кошти в разі невиконання таким суб’єктом у повному обсязі або частково своїх зобов’язань щодо створення мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів згідно з вимогами цього Закону


відповідальний зберігач

суб’єкт господарювання будь-якої організаційно-правової форми та форми власності, діяльність якого підлягає ліцензуванню відповідно до Закону України "Про державне регулювання виробництва і обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, біоетанолу, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини, рідин, що використовуються в електронних сигаретах, та пального" та який має на праві власності або користування резервуари, що відповідають вимогам щодо технологічної, екологічної і пожежної безпеки та забезпечують збереження кількісних і якісних характеристик нафти та/або нафтопродуктів протягом строку їх зберігання, діяльність якого спрямована на зберігання нафти та/або нафтопродуктів та надання послуги з відповідального зберігання відповідно до цього Закону; {Пункт 6 частини першої статті 1 із змінами, внесеними згідно із Законом № 3817-IX від 18.06.2024 } 7) внутрішнє споживання - загальні обсяги нафти та нафтопродуктів, обчислені за базовий рік відповідно до додатка II до Директиви Ради 2009/119/ЄС від 14 вересня 2009 року щодо зобов’язання держав-членів забезпечувати мінімальний рівень резервів сирої нафти та/або нафтопродуктів (далі - Директива Ради 2009/119/ЄС), що надходять на внутрішній ринок України для енергетичного та неенергетичного використання. Внутрішнє споживання передбачає постачання для сектору промисловості, у тому числі переробної, транспортного сектору, сектору домогосподарств та інших секторів для "кінцевого" споживання, а також власне споживання енергетичного сектору (крім сирої нафти, що використовується для подальшої переробки)


електронна платформа електронної системи репортингу

компонент електронної системи репортингу, що використовується для збирання, систематизації та аналізу інформації, подання якої передбачено законодавством у сфері мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів, визначення обсягів мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів для кожного суб’єкта ринку та контролю за виконанням зобов’язань таких суб’єктів ринку


електронна система репортингу

інформаційно-комунікаційна система щодо мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів, що є складовою цілісної системи моніторингу ринку нафти та нафтопродуктів та забезпечує: створення, збирання, внесення, накопичення, перегляд, відправлення, прийняття, обробку, використання, зберігання, захист, облік та надання інформації щодо створення, управління та функціонування системи мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів; подання суб’єктами ринку інформації щодо обсягів виробництва, запасів, імпорту/експорту, реалізації нафтопродуктів, а також обсягів імпорту/експорту та переробки нафти; подання акредитованими випробувальними лабораторіями та органами з оцінки відповідності інформації про результати випробувань нафтопродуктів щодо їх якості і безпечності; інформування про наявність банківської гарантії


комерційні запаси

запаси нафти та/або нафтопродуктів, що є власністю та зберігаються суб’єктами ринку, на яких не розповсюджується передбачене цим Законом зобов’язання щодо створення мінімальних запасів нафти та нафтопродуктів


кризова ситуація на ринку нафти та нафтопродуктів

порушення балансу попиту і пропозиції нафти та нафтопродуктів, спричинене різким та неочікуваним зменшенням пропозиції нафти та нафтопродуктів на національному та/або міжнародному рівні, в результаті якого обсяги споживання нафти та нафтопродуктів на внутрішньому ринку України значно перевищують обсяги їх постачання


мінімальні запаси нафти та нафтопродуктів

спеціальні запаси нафти та нафтопродуктів суб’єктів ринку, що створюються, зберігаються, замінюються, розкриваються, використовуються, поновлюються і підлягають реалізації у порядку, визначеному цим Законом, та які призначені для тимчасового задоволення попиту внутрішнього ринку України у споживанні нафти та нафтопродуктів у разі виникнення кризової ситуації на ринку нафти та нафтопродуктів

кризової ситуації