Про внесення змін до постанови К...

портфель кредитів

сукупність усіх кредитів банку-кредитора, зобов’язання за якими частково забезпечені державною гарантією на портфельній основі: портфель 80/80 - сукупність кредитів банку-кредитора, зобов’язання за якими частково забезпечені державною гарантією на портфельній основі в рамках договору про надання державних гарантій на портфельній основі, які надаються в період воєнного стану: - сільськогосподарським товаровиробникам (у значенні, наведеному в Законі України “Про державну підтримку сільського господарства України”); - суб’єктам підприємництва, що провадять діяльність у сфері переробної промисловості за всіма КВЕД Секції С Національного класифікатора України; - з метою відбудови основних засобів, зруйнованих частково або повністю внаслідок військової агресії; портфель 50/70 - сукупність кредитів банку-кредитора, зобов’язання за якими частково забезпечені державною гарантією на портфельній основі в рамках договору про надання державних гарантій на портфельній основі, які не входять до портфеля 80/80

На основі зібраних даних виконаю аналіз юридичної техніки дефініції.

## АНАЛІЗ РЕЗУЛЬТАТІВ

### 1. CIRCULUS IN DEFINIENDO (Коло у визначенні)

**Перевірка повторення кореневих слів:**

Definiendum (ліва частина): **портфель кредитів**

Definiens (права частина) містить:
- "портфель кредитів банку-кредитора" (повторення обох слів)
- "портфель 80/80" (повторення слова "портфель")
- "портфель 50/70" (повторення слова "портфель")
- "кредитів банку-кредитора" (повторення слова "кредитів")

**Висновок:** Дефініція містить **явне коло** — слова "портфель" та "кредит" повторюються в definiens.

---

### 2. IGNOTUM PER IGNOTUM (Невідоме через невідоме)

**Ключові терміни у definiens, які потребують визначення:**

1. **"державна гарантія на портфельній основі"** — пошук не повернув конкретного визначення цього терміну в законодавстві. Знайдено тільки посилання на договори про надання гарантій, але саме поняття "портфельна основа" не визначено.

2. **"банк-кредитор"** — пошук не повернув спеціального визначення цього терміну. Знайдено ст. 345 ГК України про "кредитні операції банків", але термін "банк-кредитор" як окремо визначене поняття не знайдено.

3. **"сільськогосподарський товаровиробник"** — дефініція посилається на "значення, наведене в Законі України 'Про державну підтримку сільського господарства України'", але пошук не повернув прямого визначення цього терміну в доступних результатах.

4. **"основні засоби"** — пошук повернув тільки загальне визначення "майна" (ст. 190 ЦК: "окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки"), але не конкретне визначення "основних засобів" як облікової категорії.

5. **"переробна промисловість"** — пошук не повернув визначення цього терміну. Знайдено посилання на КВЕД Секцію С, але саме поняття "переробна промисловість" не визначено.

6. **"договір про надання державних гарантій на портфельній основі"** — це складне поняття, яке саме потребує визначення, але в результатах пошуку воно не визначено.

7. **"воєнний стан

портфель кредит кредитів

Дефініція 'портфель кредитів' визначається через 'сукупність кредитів' та 'портфель 80/80', 'портфель 50/70', що містить повторення обох кореневих слів definiendum у definiens. Це порушує принцип логічної незалежності визначення.

державна гарантія на портфельній основі

банк-кредитор

сільськогосподарський товаровиробник (посилання на зовнішній закон без наведення визначення)

основні засоби

переробна промисловість

воєнний стан

Дефініція використовує 7 ключових термінів, які самі потребують юридичного визначення, але не визначені в самій постанові 472-2024-п. Для 'сільськогосподарського товаровиробника' дефініція посилається на зовнішній закон, але не наводить його визначення. Терміни 'державна гарантія на портфельній основі', 'банк-кредитор', 'основні засоби' та 'переробна промисловість' залишаються невизначеними в доступному законодавстві.


Про інформаційно-комунікацій...

компетентний орган

Усі кроки виконано. Переходжу до фінального аналізу.

---

## Фінальний аналіз легальної дефініції

**Досліджувана дефініція (ст. 1 Закону 3980-20):**
> компетентний орган — центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну аграрну політику, державну політику у сферах сільського господарства та з питань продовольчої безпеки держави

---

### Аналіз 1: Circulus in definiendo

Definiendum: **компетентний орган**
Definiens: «центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну аграрну політику...»

Слово **«орган»** присутнє як у лівій частині («компетентний **орган**»), так і в правій («центральний **орган**» виконавчої влади). Це слова одного кореня, що виконують одну й ту саму семантичну роль — позначення суб'єкта публічного управління. Визначення фактично пояснює «орган» через «орган», лише додаючи уточнення «центральний» та «виконавчої влади».

---

### Аналіз 2: Ignotum per ignotum

Перевірено три ключові терміни definiens:

**а) «центральний орган виконавчої влади»** — у Законі 3980-20 не визначено. Ст. 1 Закону 3980-20 містить вичерпний перелік власних термінів (8 позицій), серед яких цього поняття немає. Ч. 2 ст. 1 відсилає до інших законів (ГК, «Про засади державної аграрної політики», «Про публічні електронні реєстри» тощо), однак жоден із них не містить легальної дефініції «центрального органу виконавчої влади» як такого. Поняття вживається у законодавстві описово-функціонально (через перелік повноважень), але не визначається.

**б) «державна аграрна політика»** — у Законі 3980-20 не визначено. Закон відсилає до Закону «Про засади державної аграрної політики та державної політики сільського розвитку», однак пошук по законодавству не виявив легальної дефініції самого поняття «державна аграрна політика» у цьому або будь-якому іншому законі. Термін вживається у численних законах (3928-20, 3980-20 та ін.) як вже відомий, без розкриття змісту.

**в) «продовольча безпека держави»** — у Законі 3980-20 не

Definiendum 'компетентний орган' містить слово 'орган', яке повторюється у definiens у словосполученні 'центральний орган виконавчої влади'. Визначення пояснює 'орган' через 'орган', лише додаючи атрибути 'центральний' та 'виконавчої влади', що не усуває тавтологічності на рівні родового поняття.

центральний орган виконавчої влади
державна аграрна політика
продовольча безпека держави

Усі три терміни definiens не мають легальних дефініцій ані в самому Законі 3980-20 (ст. 1 містить лише 8 власних визначень, жодне з яких не стосується цих понять), ані в законах, на які відсилає ч. 2 ст. 1 Закону 3980-20. Пошук по масиву законодавства підтвердив: 'державна аграрна політика' та 'продовольча безпека держави' вживаються у десятках законів як самоочевидні поняття без розкриття змісту; 'центральний орган виконавчої влади' описується через повноваження, але не визначається. Таким чином, дефініція розкриває невідоме ('компетентний орган') через три інших невідомих.


Про внесення змін до деяких з...

викуп цінних паперів

придбання емітентом або особою, що видала цінний папір, розміщених ним або виданих нею цінних паперів

```json
{
  "circulus": "YES",
  "circulus_words": ["цінних паперів"],
  "circulus_reasoning": "Definiendum містить словосполучення 'викуп цінних паперів'. Definiens відтворює ті самі слова 'цінних паперів' двічі: 'розміщених ним або виданих нею цінних паперів'. Таким чином, поняття 'цінні папери' пояснюється через саме себе — класичний circulus in definiendo. Дефініція не розкриває, що таке 'цінні папери' як об'єкт викупу, а просто повторює цей термін у definiens.",
  "ignotum": "YES",
  "ignotum_terms": ["емітент", "розміщення цінних паперів", "особа, що видала цінний папір"],
  "ignotum_reasoning": "Пошук по законодавству не виявив легального визначення жодного з ключових термінів definiens у самому законі 738-20 або у доступних статтях суміжного законодавства. (1) 'Емітент' — пошук за запитами 'емітент визначення юридична особа що здійснює емісію' та 'емітент цінних паперів визначення поняття' не повернув жодної статті з легальним визначенням цього терміна; у знайдених статтях (ЦК України ст. 195, ГК України ст. 143) слово 'емітент' вживається без визначення. (2) 'Розміщення цінних паперів' — пошук за запитами 'розміщення цінних паперів визначення' та 'розміщення цінних паперів відчуження першим власникам' не виявив статті з легальним визначенням цього терміна; ст. 91 закону 738-20 вживає 'розміщення' як складову емісії, але не дає окремого визначення. (3) 'Особа, що видала цінний папір' — конструкція, паралельна до 'емітента', але без будь-якого нормативного визначення у знайдених джерелах; пошук 'особа що видала цінний папір визначення' не дав релевантного результату. Отже, всі три терміни definiens самі потребують юридичного визначення, яке у доступних нормах не встановлено.",
  "confidence": "high"
}
```

цінних паперів

емітент
розміщення цінних паперів
особа, що видала цінний папір


Про основні засади державної...

справедливість між поколіннями

необхідність забезпечення збалансованого та відповідального використання природних ресурсів та збереження клімату заради майбутніх поколінь

Усі необхідні дані зібрано. Переходжу до фінального аналізу.

---

## Результати перевірки

### Що знайдено в Законі 3991-20 (ст. 1)

Стаття 1 Закону "Про основні засади державної кліматичної політики" містить **22 визначення термінів**. Серед них:

- адаптація до зміни клімату, антропогенна діяльність, антропогенні викиди, видалення парникових газів, зміна клімату, кліматична нейтральність, низьковуглецевий розвиток, парниковий газ, пом'якшення наслідків зміни клімату, природоорієнтовані рішення, циркулярна економіка тощо.

**Термін "справедливість між поколіннями" у ст. 1 відсутній** — він фігурує у ст. 3 як один із принципів державної кліматичної політики з наведеним описом, але не в переліку офіційних дефініцій ст. 1.

Перевірка кожного ключового терміну definiens:

| Термін | Визначений у ст. 1 Закону 3991-20? | Визначений в інших законах? |
|---|---|---|
| природні ресурси | НІ | Частково: ст. 5 Закону 1264-12 — перелік об'єктів (земля, надра, води тощо), але не дефініція |
| збереження клімату | НІ | НІ — відсутнє як самостійний термін |
| збалансоване використання | НІ | НІ — відсутнє як самостійний термін |
| відповідальне використання | НІ | НІ — відсутнє як самостійний термін |
| майбутні покоління | НІ | НІ — вживається у ст. 3 Закону 3991-20 описово, без дефініції |

---

## Фінальний аналіз

### Circulus in definiendo

Дефініція: **"справедливість між поколіннями"** — необхідність забезпечення **збалансованого та відповідального використання природних ресурсів та збереження клімату заради майбутніх поколінь**

- Definiendum: "справедливість між **поколіннями**"
- Definiens: "...заради майбутніх **поколінь**"

Слово "покоління" (у формах "поколіннями" / "поколінь") присутнє в обох частинах. Це класичний circulus: поняття визначається через саме себе — що таке "справедливість між поколіннями" пояснюється через "заради майбутніх поколінь", не розкриваючи, що саме є "поколінням" і чому відносини між ними є "справедливістю".

### Ignotum per ignotum

Переві

Definiendum містить 'поколіннями' (справедливість між поколіннями), а definiens містить 'поколінь' (заради майбутніх поколінь). Поняття визначається через той самий корінь 'покол-', що унеможливлює розуміння терміну без попереднього знання його змісту.

природні ресурси
збереження клімату
збалансоване використання
відповідальне використання
майбутні покоління

Жоден із п'яти ключових термінів definiens не визначений у ст. 1 Закону 3991-20. 'Природні ресурси' мають лише перелік об'єктів у Законі 1264-12, але не дефініцію. 'Збереження клімату' є авторським неологізмом — Закон 3991-20 оперує 'пом'якшенням наслідків зміни клімату' та 'кліматичною нейтральністю', але не 'збереженням клімату'. 'Збалансоване використання', 'відповідальне використання' та 'майбутні покоління' вживаються як загальномовні звороти без нормативного визначення в жодному знайденому акті.


Про затвердження Порядку проведе...

інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує автоматизацію моніторингу земель і ґрунтів та доступ користувачів до його результатів; користувач - фізична або юридична особа, яка використовує результати моніторингу земель і ґрунтів; моніторинг земель і ґрунтів - система спостереження за станом земель і ґрунтів з метою своєчасного виявлення змін, їх оцінки, відвернення та ліквідації наслідків негативних процесів; суб’єкти інформаційної взаємодії - центральні органи виконавчої влади, державні підприємства та державні установи, адміністратори інформаційних систем, у яких обробляються дані, що передаються до автоматизованої інформаційної системи моніторингу земель і ґрунтів. Інші терміни вживаються у значенні, наведеному в Земельному кодексі України , Законах України “Про державний контроль за використанням та охороною земель” , “ Про охорону земель ”, “Про охорону навколишнього природного середовища” , інших законах і прийнятих відповідно до них нормативно-правових актах. 3. Моніторинг земель і ґрунтів є складовою частиною державної системи моніторингу довкілля. Об’єктом моніторингу є всі землі незалежно від форми власності і ґрунти. Моніторинг земель і ґрунтів проводиться шляхом систематичних спостережень, спрямованих на оцінку стану земель і ґрунтів, та порівняння одержаних показників. Моніторинг земель щодо забруднення ґрунтів на землях сільськогосподарського призначення включає: агрохімічне обстеження ґрунтів; контроль за змінами якісного стану ґрунтів; агрохімічну паспор

Маю достатньо даних для фінального аналізу. Виконую його зараз.

---

## Фінальний аналіз легальної дефініції (Порядок 848-2024-п)

### Підготовчий розбір структури

Аналізована дефініція містить чотири окремих визначення в одному блоці. Для аналізу circulus та ignotum розбираю кожне:

**Definiendum 1:** автоматизована інформаційна система моніторингу земель і ґрунтів
**Definiens 1:** інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує **автоматизацію моніторингу земель і ґрунтів** та доступ користувачів до його результатів

**Definiendum 2:** користувач
**Definiens 2:** фізична або юридична особа, яка використовує результати моніторингу земель і ґрунтів

**Definiendum 3:** моніторинг земель і ґрунтів
**Definiens 3:** система спостереження за станом земель і ґрунтів з метою своєчасного виявлення змін, їх оцінки, відвернення та ліквідації наслідків негативних процесів

**Definiendum 4:** суб'єкти інформаційної взаємодії
**Definiens 4:** центральні органи виконавчої влади, державні підприємства та державні установи, адміністратори інформаційних систем, у яких обробляються дані, що передаються до автоматизованої інформаційної системи моніторингу земель і ґрунтів

---

### Аналіз 1: Circulus in definiendo

**Дефініція 1** — definiendum: "**автоматизована** інформаційна система **моніторингу земель і ґрунтів**"

Definiens: "інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує **автоматизацію моніторингу земель і ґрунтів**"

Порівняння коренів:
- "автоматизована" (дієприкметник від "автоматизувати") → definiens містить "автоматизацію" (іменник від того самого кореня "автоматиз-") — **той самий корінь**
- "моніторингу земель і ґрунтів" → definiens містить "моніторингу земель і ґрунтів" — **дослівне повторення**

Це класичний circulus: визначення пояснює "автоматизовану систему моніторингу" через "систему, що забезпечує автоматизацію моніторингу" — тобто definiendum і definiens містять однокореневі слова, що не розкривають змісту поняття.

---

### Аналіз 2: Ignotum per ignotum

автоматизована / автоматизацію
моніторингу земель і ґрунтів

Definiendum 'автоматизована інформаційна система моніторингу земель і ґрунтів' визначається через definiens 'інформаційно-комунікаційна система, що забезпечує автоматизацію моніторингу земель і ґрунтів'. Слово 'автоматизована' (корінь 'автоматиз-') повторюється в definiens як 'автоматизацію' (той самий корінь). Словосполучення 'моніторингу земель і ґрунтів' відтворюється дослівно. Визначення не розкриває змісту поняття, а лише перефразовує його.

інформаційно-комунікаційна система

автоматизація

адміністратори інформаційних систем

суб'єкти інформаційної взаємодії

моніторинг земель і ґрунтів (як єдине поняття, відмінне від 'моніторингу земель' у ст. 191 ЗК)

1) 'Інформаційно-комунікаційна система' — вживається в КПК та Законі 2801-20 функціонально, але загальна нормативна дефініція у базовому законодавстві відсутня. 2) 'Автоматизація' — не має нормативного визначення в жодному знайденому законі. 3) 'Адміністратори інформаційних систем' — законодавство знає лише адміністраторів конкретних систем (реєстрів), загального визначення суб'єкта немає. 4) 'Суб'єкти інформаційної взаємодії' — термін вживається в підзаконних актах без визначення. 5) 'Моніторинг земель і ґрунтів' як єдине поняття — ст. 191 ЗК визначає лише 'моніторинг земель'; розширення 'і ґрунтів' у Порядку 848-2024-п не має самостійного нормативного підґрунтя.


Про систему громадського здо...

надзвичайна ситуація в системі громадського здоров’я

виникнення або безпосередня загроза виникнення небезпечної події, що призводить чи може призвести до поширення інфекційних або масових неінфекційних хвороб, інших негативних наслідків для здоров’я людей та потребує вжиття відповідних скоординованих заходів

Всі необхідні дані зібрано. Переходжу до фінального аналізу.

---

**Зібрані дані для аналізу:**

**Щодо circulus in definiendo:**
Definiendum: "надзвичайна ситуація **в системі громадського здоров'я**"
Definiens: "...потребує вжиття відповідних скоординованих **заходів**"

Слово "ситуація" у правій частині не повторюється. Слово "надзвичайна" не повторюється. Перевірка кореневих зв'язків: "здоров'я" — у definiendum є "громадського здоров'я", у definiens є "для здоров'я людей" — це той самий корінь у тій самій понятійній ролі (здоров'я людей як об'єкт захисту). Однак "здоров'я" у definiendum є частиною назви системи ("система громадського здоров'я"), а у definiens — описує наслідки ("негативних наслідків для здоров'я людей"). Це не класичний circulus: definiendum визначає ситуацію у певній системі, а definiens описує наслідки для здоров'я як ознаку ситуації — різні функції одного слова.

**Щодо ignotum per ignotum:**

1. **"небезпечна подія"** — Закон 2573-20, ст. 1 містить перелік термінів (акредитована лабораторія, громадське здоров'я, дезінфекційні заходи, державні медико-санітарні нормативи, епідеміологічний нагляд, епідемія, єдине здоров'я, інфекційна хвороба, масові неінфекційні хвороби, карантин тощо). Термін "небезпечна подія" у ст. 1 Закону 2573-20 **не визначено**. У ст. 4 цього ж закону вживається словосполучення "небезпечні чинники, події та надзвичайні ситуації у сфері громадського здоров'я" — без визначення. В інших законах (Кодекс цивільного захисту, закон про захист від інфекційних хвороб 1645-14) термін "небезпечна подія" у значенні, релевантному для громадського здоров'я, також не визначено.

2. **"масові неінфекційні хвороби"** — Закон 2573-20, ст. 1, п. 16 **визначає** цей термін: "масові неінфекційні хвороби - масові хвороби, отруєння, ураження, виникнення яких зумовлено впливом біологічних агентів, фізичних, хімічних чинників чи соціальних факторів середовища життєдіяльності". Термін **визначено** в тому ж законі.

3. **"інфекційні хвороби"** —

Слово 'здоров'я' присутнє і в definiendum ('система громадського здоров'я'), і в definiens ('негативних наслідків для здоров'я людей'), однак виконує різні функції: у definiendum воно є частиною назви системи (локалізатор сфери), у definiens — позначає об'єкт захисту (наслідки для здоров'я). Це не circulus in definiendo у класичному розумінні, оскільки definiendum не розкривається через себе — поняття 'надзвичайна ситуація' не пояснюється через 'ситуацію'. Жодне ключове слово definiendum не повторюється у definiens у тій самій понятійній ролі.

небезпечна подія
скоординовані заходи
відповідних (заходів)

Термін 'небезпечна подія' є центральним елементом definiens (саме через нього розкривається поняття надзвичайної ситуації), але не визначений ні в ст. 1 Закону 2573-20, ні в суміжних законах у релевантному значенні — пошук по законодавству підтвердив відсутність легальної дефініції. Термін 'скоординовані заходи' також не має нормативного визначення: Закон 2573-20 вживає слово 'координація' у ст. 3-4 описово, але не дає критеріїв, за якими заходи вважаються 'скоординованими' і хто є суб'єктом координації в контексті надзвичайної ситуації. Оціночний прикметник 'відповідних' (заходів) не має нормативного змісту і не дозволяє ідентифікувати конкретні заходи. Натомість терміни 'інфекційні хвороби' (п. 10 ст. 1) та 'масові неінфекційні хвороби' (п. 16 ст. 1) визначені в тому ж законі — дефект їх не стосується.


Про реалізацію експериментального...

Державного реєстру фізичних осіб

платників податків

Маю достатньо даних для фінального аналізу. Підсумовую всі знайдені матеріали.

---

## Результати аналізу

### Що знайдено

**Постанова КМУ № 41-2026-п** — "Про реалізацію експериментального проекту щодо працевлаштування та оформлення трудових відносин в електронній формі з використанням Єдиної інформаційно-аналітичної системи "Обрій"".

Пошук у тексті постанови 41-2026-п не виявив власної дефініції "Державного реєстру фізичних осіб — платників податків" у самому акті. Натомість знайдено:

- **Пункт 2 Порядку (41-2026-п):** визначає терміни "Реєстр працездатних осіб", "Реєстр робочих місць", "робоче місце" тощо. Термін "Державний реєстр фізичних осіб — платників податків" у цьому переліку **не визначається** — він вживається як вже відомий, зі відсиланням до інших актів.
- **Стаття 70 ПКУ (2755-17):** містить розгорнуте регулювання Державного реєстру фізичних осіб — платників податків, але **без формальної дефініції** у вигляді "X — це Y".
- **Стаття 15 ПКУ:** визначає "платників податків" як фізичних та юридичних осіб, що мають об'єкти оподаткування або провадять діяльність, що є об'єктом оподаткування.

Таким чином, у системі законодавства України **відсутня єдина компактна легальна дефініція** "Державного реєстру фізичних осіб — платників податків" у класичному форматі "definiendum — definiens". Стаття 70 ПКУ описує реєстр через його функції та склад, не формулюючи визначення.

---

### Реконструкція дефініції для аналізу

На основі ст. 70.1 ПКУ можна реконструювати імпліцитну дефініцію:

> **Державний реєстр фізичних осіб — платників податків** — реєстр, що формується та ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну **податкову** політику, та до якого вноситься інформація про осіб, які є **платниками податків**.

Саме цю конструкцію аналізую нижче.

---

```json
{
  "circulus": "YES",
  "circulus_words": ["платників податків", "податкову"],
  "circulus_reasoning": "Definiendum містить словосполучення 'фізичних осіб — платників податків'. D

платників податків
податкову

Definiendum містить словосполучення 'фізичних осіб — платників податків'. Definiens (ст. 70.1 ПКУ) описує реєстр через: (1) 'центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику' — корінь 'податк-' повторюється; (2) 'інформація про осіб, які є... платниками податків' — словосполучення 'платників податків' відтворюється дослівно. Таким чином, визначення пояснює реєстр платників податків через поняття платників податків і податкової політики, не розкриваючи змісту жодного з них.

платник податків (у контексті фізичної особи)

реєстрові дані / реєстрова інформація

інформаційна взаємодія

По-перше, 'центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику' — описова конструкція без прямої вказівки на конкретний орган; її зміст визначається через окремий акт (постанову КМУ про ДПС), а не в самому акті. По-друге, 'платник податків' у ст. 15 ПКУ визначений через ознаку наявності 'об'єктів оподаткування або провадження діяльності, що є об'єктом оподаткування' — тобто є самостійним терміном, що потребує окремого розкриття і не пояснюється у 41-2026-п. По-третє, терміни 'реєстрові дані' та 'реєстрова інформація' вживаються у пункті 2 Порядку (41-2026-п) без власного визначення — акт відсилає до інших порядків (постанова № 1403-2025-п). По-четверте, 'інформаційна взаємодія' як технічно-правовий термін не визначений у 41-2026-п, хоча активно вживається у пунктах 8 і 10 Порядку.


Про удосконалення організації н...

загальна паліативна допомога

паліативна допомога, яка надається в амбулаторних умовах або за місцем перебування Пацієнта лікарями загальної практики - сімейними лікарями, терапевтами, педіатрами та іншими лікарями-спеціалістами, молодшими спеціалістами з медичною освітою або в закладах охорони здоров'я, які надають спеціалізовану медичну допомогу; захворювання, що загрожує життю - захворювання, при якому існує ймовірність передчасної смерті; захворювання, що обмежує життя - захворювання, яке неминуче призведе до передчасної смерті; мультидисциплінарна команда - медичні спеціалісти, фахівці різних спеціальностей: соціальні працівники, соціальні робітники, психологи, волонтери, юристи, священнослужителі та інші за потребою, які залучаються для надання спеціалізованої паліативної допомоги Пацієнту та членам його сім'ї, іншим особам, що здійснюють за ним догляд; паліативна допомога - це комплекс заходів, спрямованих на покращення якості життя пацієнтів усіх вікових категорій та членів їхніх родин, які зіткнулися з проблемами, пов'язаними із захворюваннями, що загрожують життю. Такий комплекс передбачає заходи щодо запобігання та полегшення страждань пацієнта через ранню ідентифікацію та оцінку симптомів, полегшення болю та подолання інших фізичних, психосоціальних і духовних проблем; пацієнт, який потребує паліативної допомоги - пацієнт будь-якого віку із захворюванням, що обмежує та загрожує життю (далі - Пацієнт); спеціалізована паліативна допомога - паліативна допомога, яка надається мультидисциплінарною

Всі кроки виконано. Переходжу до фінального аналізу.

---

## Фінальний аналіз дефініцій з наказу z0609-20

### Аналіз 1: Circulus in definiendo

Розглядаю кожну дефініцію окремо:

**"загальна паліативна допомога"** — definiens: *"паліативна допомога, яка надається..."*
Слово "паліативна допомога" є частиною definiendum ("загальна **паліативна допомога**") і водночас ключовим словом definiens. Визначення пояснює різновид через рід, але рід ("паліативна допомога") сам визначається окремо в тому ж переліку — це прийнятна родо-видова конструкція лише за умови, що родове поняття визначено незалежно. Однак у цьому ж переліку "паліативна допомога" визначається через "захворювання, що загрожують життю", а "захворювання, що загрожує життю" — через "передчасну смерть". Тобто "загальна паліативна допомога" → "паліативна допомога" → "захворювання, що загрожує/обмежує життю" — ланцюжок замкнений усередині одного нормативного блоку.

Критичний circulus: **"спеціалізована паліативна допомога"** — текст обривається на "паліативна допомога, яка надається мультидисциплінарною", але з контексту очевидно, що definiens містить "мультидисциплінарна команда", яка у свою чергу визначається через "надання **спеціалізованої паліативної допомоги** Пацієнту". Тобто:
- "спеціалізована паліативна допомога" визначається через "мультидисциплінарну команду"
- "мультидисциплінарна команда" визначається як та, що залучається для надання "спеціалізованої паліативної допомоги"

Це класичний circulus: A визначається через B, B визначається через A.

**"пацієнт, який потребує паліативної допомоги"** — definiens: *"пацієнт будь-якого віку із захворюванням, що обмежує та загрожує життю"*. Слово "пацієнт" повторюється в definiens — однак це допустимо, якщо "пацієнт" визначений в іншому місці (в Основах законодавства про охорону здоров'я, ст. 3, він визначений). Проте "паліативна допомога" у назві definiendum і в тілі definiens ("пацієнт, який потребує **паліативної допомоги**") — пряме повторення кореня.

паліативна допомога
спеціалізована паліативна допомога

Дефініція 'спеціалізована паліативна допомога' визначається через 'мультидисциплінарну команду', а 'мультидисциплінарна команда' у своєму definiens визначається як суб'єкт, що залучається для надання 'спеціалізованої паліативної допомоги' — класичний circulus A→B→A. Додатково: 'загальна паліативна допомога' визначається через 'паліативна допомога', яка є частиною самого definiendum, а 'пацієнт, який потребує паліативної допомоги' містить у definiens слово 'паліативна допомога' з того самого кореня.

передчасна смерть
якість життя
амбулаторні умови
психосоціальні проблеми
духовні проблеми

Термін 'передчасна смерть' є ключовим для двох дефініцій ('захворювання, що загрожує життю' та 'захворювання, що обмежує життя'), але не має жодного нормативного визначення ні в Основах законодавства про охорону здоров'я (2801-12, ст. 3), ні в інших актах — пошук підтвердив відсутність. 'Якість життя' вживається у визначенні 'паліативна допомога' як центральна мета, але в ст. 3 Основ відсутня як самостійний термін. 'Амбулаторні умови' вживаються в ст. 33 Основ без визначення. 'Психосоціальні' та 'духовні проблеми' — оціночні поняття без юридичного змісту в українському законодавстві.