Ovakve stvarnosti bih opisao kao beskrajan, osrednji, nepotpun rusvaj, prosečnu stvarnost, kosmičku nemoguću misiju.

Tako da bih ove stvarnosti opisao kao beskrajan, osrednji, nepotpun nered, generičku stvarnost, svojevrsno kosmičko smeće.


Ima li onda božanstva u nekoj od ovih stvarnosti?

A ove stvarnosti, postoji li božanstvo i u jednoj od njih?


Moguće, ali ono nije savršeno poput judeo-hrišćanskog božanstva.

Možda, ali ovo božanstvo nije savršeno kao što je judeo-hrišćansko božanstvo.


To božanstvo nije dobronamerno i svemoguće.

Ovo božanstvo nije dobrostivo i svemoguće.


Možda je 100% zlonamerno, ali samo 80% delotvorno. Čini mi se da to u suštini opisuje svet oko nas. (Smeh) Zbog toga predlažem da je rešenje misterije postojanja to da je stvarnost u kojoj živimo jedna od ovih običnih stvarnosti.

Moglo bi ustvari biti stopostotno zlonamjerno ali samo 80 posto efikasno, što umnogome opisuje svijet u kojem živimo, mislim. (Smijeh) Moj prijedlog razrješenja misterije postojanja je u tome da je stvarnost u kojoj živimo jedna od ovih generičkih stvarnosti.


Može ili da ne sadrži ništa, ili sve, ili nešto između.

Može biti ili ništa ili sve ili nešto između.


Ukoliko ima neku posebnu odliku, na primer da je veoma elegantna ili potpuna ili jednostavna poput ništavila, tako nešto bi zahtevalo objašnjenje.

Pa ako ima neku posebnu odliku, da je veoma elegantna ili veoma ispunjena, ili vrlo jednostavna, kao ništavilo to zahtijeva objašnjenje.


Ali ako je jedna od ovih nasumičnih, običnih stvarnosti, za nju nema objašnjenja.

Ali, ako je samo jedna od nasumičnih, generičkih stvarnosti, onda za to nema objašnjenja.


I zaista bih rekao da živimo u takvoj stvarnosti.

I svakako, rekao bih da je to stvarnost u kojoj živimo.


Početkom nedelje smo primili uzbudljive vesti. Radi se o teoriji inflacije, koja predviđa beskrajnu, neurednu, nasumičnu, besmislenu stvarnost, poput penušavog šampanjca koji beskrajno izvire iz boce. Ogroman univerzum, mahom pust, sa kutcima punim lepote i reda i mira. Ovaj scenario inflacije je potvrđen tako što su radio-teleskopi na Antarktiku opazili tragove gravitacionih talasa nastalih neposredno pre Velikog praska.

Početkom sedmice, primili smo uzbudljivu vijest da je teorija inflacije, koja predviđa veliku, beskrajnu, neurednu, proizvoljnu, besmislenu stvarnost, to je poput velikog zapjenjenog šampanjca koji beskrajno teče iz boce, nepregledni Univerzum, uglavnom pustoš sa malim džepovima šarma, reda i mira, ovo je potvrđeno, ovaj inflacioni scenarij, opservacijama putem radio teleskopa na Antarktiku kojima su posmatrani otisci gravitacijskih talasa neposredno prije Velikog praska.


Svakako mi se čini da postoje dokazi da smo završili sa takvom stvarnosšću.

U svakom slučaju, mislim da postoje neki dokazi da je ovo zaista stvarnost na koju smo osuđeni.


Pa - (Smeh) - to pitanje,,, Zašto svet postoji? '' to glavno pitanje se skoro rimuje sa mnogo intimnijim pitanjem: Zašto ja postojim? Zašto vi postojite?

Pa - (Smijeh) - pitanje, "" Zašto postoji svijet? "" to je kosmičko pitanje, i rimuje se sa još intimnijim pitanjem: Zašto ja postojim? Zašto ti postojiš?


Znate, to što postojimo je prilično neverovatno, jer prema genetici postoji ogroman broj mogućih ljudi ukoliko se izračuna u odnosu na broj gena i alela i tako dalje. Grub proračun pokazuje da po genetici postoji oko 10 na 10.000-ti mogućih ljudi.

znate, naše postojanje se čini zadivljujuće nevjerovatnim, jer postoji ogroman broj genetski mogućih ljudi, ako to možete izračunati gledajući broj gena, alela itd, gruba kalkulacija će vam pokazati da postoji otprilike 10 do na 10 hiljaditu broj genetski mogućih ljudi.


To je negde između gugola i gugolpleksa.


A broj ljudi koji su zaista postojali je između 50 i 100 milijardi, zanemarljiv deo, tako da smo svi dobili kosmičku lutriju.

A broj ljudi koji su postojali je 100 milijardi, možda 50 milijardi što je beskrajno mali dio, tako da smo svi dobitnici nevjerovatne kosmičke lutrije.


U kakvoj onda stvarnosti želimo da živimo?

Pa u kakvoj onda stvarnosti želimo da živimo?


Da li želimo da živimo u posebnoj stvarnosti?


Šta bi bilo da živimo u najelegantijoj mogućoj stvarnosti?

Šta ako živimo u najelegantnijoj mogućoj stvarnosti?


Zamislite egzstencijalni pritisak da ispunimo očekivanja, da budemo elegantni, da ne kvarimo prosek.

Zamislite egzistencijalni pritisak na nas da budemo dorasli tome, elegantni, da tako kažem.


Ili, šta bi bilo da živimo u najpotpunijoj mogućoj stvarnosti?

Ili, šta ako živimo u najispunjenijoj mogućoj stvarnosti?


Onda bi zasigurno postojali jer u toj stvarnosti postoji sve što je moguće, ali bi naši izbori bili beznačajni.

Tada bi naša egzistencija bila garantovana, jer svaka moguća stvar postoji u toj stvarnosti, ali bi naši izbor bili beznačajni.


Ako se patim da postupim moralno i odlučim da učinim pravu stvar, nema nikakve veze jer postoji beskrajan broj verzija mene koje takođe postupaju ispravno

Ako zaista vodim moralnu bitku i mučim se i onda odlučim da postupim ispravno, kakve veze to ima, kad postoji beskonačan broj verzija mene koje takođe rade ispravno i beskonačan broj koji rade loše.


pravim beznačajni. Dakle, ne želimo da živimo

Zato mi ne želimo živjeti u takvoj stvarnosti.


u takvoj posebnoj stvarnosti. Što se tiče ništavila, u tom slučaju ne bismo sad razgovarali.

A što se tiče posebne stvarnosti ništavila, tada ne bismo imali ovaj razgovor.


Tako da mislim da život u običnoj stvarnosti koja je osrednja, sa dobrim i lošim delovima, gde bi povećali dobre delove i smanjili loše, to bi moglo da da neku svrhu našem životu.

Zato mislim da je život u generičkoj stvarnosti koja je osrednja, sačinjena od ružnih i lijepih dijelova možemo lijepe dijelove povećati i ružne dijelove smanjiti i to nam daje svojevrsnu svrhu u životu.


Univerzum je apsurdan, ali opet možemo da mu damo svrhu, a ova nije loša, a i opšta osrednjost stvarnosti ide rame uz rame sa osrednjosti koju osećamo u sebi.

Univerzum je apsurdan, ali mi ipak možemo načiniti svrhu, prilično dobru, i sveukupna osrednjost stvarnosti na neki način odgovara osrednjosti koju svi osjećamo u srži našeg bića.


Znam da ste svi posebni, ali ste opet potajno osrednji, zar ne?

Znam da ste posebni, ali ste ipak nekako potajno osrednji, ne mislite li tako?


(Smeh) (Aplauz) Sad možda mislite da je sva ta priča o tajni postojanja samo prodavanje magle.

(Smijeh) (Aplauz) U svakom slučaju, možete reći, da je ova zagonetka, ova misterija postojanja, puko misteriozno huškanje.


Ne čudi vas postojanje univerzuma, i tu ste u dobrom društvu.

Niste zadivljeni postojanjem Univerzuma i u dobrom ste društvu.


Bertrand Rasel je izjavio:,, Rekao bih da svemir postoji, i to je to. ''

Bertnard Russell je rekao, "Trebao bih reći da je univerzum samo tu, i to je sve"


Sidni Morgenbeser, koji mi je predavao na univerzitetu Kolumbija, veliki filozof, je na pitanje:,, Profesore Morgenbeser, zašto postoji nešto, a ne ništa? '' odgovorio:,, Pa i da ne postoji ništa, opet vam ne bi bilo po volji. '' Znači - (Smeh) - OK.

I moj profesor s Columbije, Sidney Morgenbesser, veliki filozofski nestaško, kad sam ga pitao, "" Profesore Morgenbesser, zašto postoji nešto a ne ništa? "" I on reče "" Ah, čak i kada ne bi bilo ničega ti i dalje ne bi bio zadovoljan "". Tako da - (Smijeh) - OK.


Ali ću vam za kraj reći nešto što če vas sigurno zapanjiti, jer je zapanjilo sve genijalne, divne ljude koje sam upoznao na ovoj konferenciji, a to je sledeće: Nikad u životu nisam imao mobilni telefon.

Ali reći ću vam nešto na kraju što će vas garantovano zadiviti, jer je zadivilo sve sjajne, predivne ljude koje sam sreo na ovoj TED konferenciji kada sam im ovo rekao: Nikada u svom životu nisam imao mobitel.


susreli su se sa time u nekim muslimanskim društvima

saznali su za ovu praksu od muslimanskih zajednica


Vidimo, zaista, u nekim muslimanskim društvima ovaj običaj.

U nekim muslimanskim zajednicama zaista postoji ta tradicija.


Vjerska policija nameće svakom građaninu, silom -


Razmišljao sam o razlici između vrlina u radnoj biografiji i na opelu.


Hvalospevi su one vrline koje se pominju na opelu i one su dublje: ko ste, u suštini, kakvi su vaši odnosi sa ljudima, da li ste hrabri, nežni, pouzdani i dosledni.

Vrline hvalospjeva su one koje su spomenute u hvalospjevu, a one su dublje: ko ste vi u dubini, koja je priroda vaših odnosa, da li ste ćelavi, nježni, pouzdani, dosljedni?


Većina nas, uključujući i mene rekli bi da su osobine u govoru na opelu najvažnije osobine.

da su vrline hvalospjeva najvažnije od svih vrlina.


Solovečik je rekao da postoje dve strane naše prirode, koje je on nazvao Adam I i Adam II.


Adam I je svetovan čovek, ambiciozan spoljašnja strana naše prirode.

Adam I je svjetovna, ambiciozna, spoljašna strana naše prirode.


Adam II ne želi samo da čini dobro, već i da bude dobar, da duhovno živi poštuje boga, stvaranje i naše mogućnosti.

Adam II ne samo da želi činiti dobro, već i biti dobar, živjeti na način koji poštuje Boga, stvaranje, i naše mogućnosti.


Adam II želi da se odazove pozivu i povinuje svetu.

Adam II želi čuti poziv i poštivati svijet.


Adam II uživa u unutrašnjoj doslednosti i snazi.

Adam II cijeni unutrašnju dosljednost i snagu.


Moto Adama I je "" uspeh "". Moto Adama II je "" ljubav, iskupljenje i povratak "". Solevičik je smatrao da ove dve strane naše prirode ratuju.

"" Uspjeh "" je moto Adama I. "" Ljubav, iskupljenje, i povratak "" je moto Adama II.naše prirode u suprotnosti jedna s drugom.


Živimo u neprestanom samosuprotstavljanju, između spoljašnjeg uspeha i unutrašnjih vrednosti.

Mi živimo u vječnom samo-sučeljavanju između vanjskog uspjeha i unutrašnje vrijednosti.


A zanimljivo je, rekao bih, kod ove dve strane naše prirode, što one rade različitom logikom.

Mislim da je problem u tome što ove dvije strane funkcionišu po različitim logikama.


Spoljašnja logika je ekonomska logika: uloženo dovodi do uspeha, rizik vodi ka profitu.

Spoljašnja logika je ekonomična logika: ulaz vodi ka izlazu, rizik vodi nagradi.


Unutrašnja strana naše prirode je moralna logika i često obrnuta logika.

Unutrašnja strana naše prirode je moralna logika i često je inverzna logika.


Moraš da se predaš nečemu izvan sebe da bi imao snagu u sebi. Treba da savladaš želju

Morate se predati nečemu van sebe da biste ojačali iznutra.


Da bi bili ispunjeni, morate da zaboravite na sebe.

Da biste se zadovoljili morate zaboraviti na sebe.


Da bi sebe našli, morate da se izgubite.

Da biste se pronašli, morate izgubiti sebe.


Živimo u društvu gde se više voli Adam I, i često zapostavlja Adam II.

Živimo u društvu koji preferira Adama I, i često zapostavlja Adama II.


Problem je, što te pretvaraju u lukavu životinju koja na život gleda kao na borbu, i postanete hladna, proračunata osoba koja postane neka vrsta mediokriteta, gde shvatite da ima razlike, između onoga što želite da budete i onoga što jeste.

Problem je u tome što vas to pretvara u prepredenu životinju koja život vidi kao igru, i onda postajete hladno, proračunato biće koje upada u mediokritet gdje shvatate razliku


Ne zaslužujete onakav posmrtni govor kakav želite, za koji se nadate da će neko da ga ispriča.

Ne ostvarujete onaj hvalospjev koji biste željeli, kojem se nadate.


Nemate posvećenost ciljevima za koje je potrebno više od života da se ostvari.

Niste posvećeni zadacima kojima treba čitav život da se ispune.


Podsetio sam se uobičajenog odgovora tokom istorijekako produbiti karakter.

Podsjetio sam se čestog odgovora kroz historijukako se gradi dubina karaktera.


Tokom istorije, ljudi su se vraćali svojim prošlostima, ponekad posebnim trenucima iz njihovog života, njihovim detinjstvima i često um gravitira ka prošlosti, ka trenutku sramote, počinjenom grehu, nekom sebičnom činu, propustima i površnostima, grehu besa, grehu samosažaljenja, pokušavajući da ugode drugima i nedostatku hrabrosti.

Kroz historiju, ljudi su se vratili u svoje prošlosti, nekada u lijepe trenutke u svojim životima, svoja djetinjstva, i često, um naginje ka prošlosti u momentu stida, nekog počinjenog grijeha, čina sebičnosti, čina propusta, plitkosti, grijeha ljutnje, grijeha samožaljenja, trudeći se ugoditi ljudima, manjak hrabrosti.


Adam I je stvoren gradeći na vašim snagama.


Adam II je stvoren boreći se sa vašim slabostima.


Pogledajte sebe iznutra, pronaći ćete greh koji ste stalno ponavljali tokom svog života, vaš lični greh iz koga se javljaju ostali i borite se sa tim grehom i rvite se sa tim grehom, i iz te borbe, te patnje izgrađena je dubina vašeg karaktera.

Kada zavirite u sebe, naći ćete grijehvaš karakteristični grijeh iz kojeg proizilaze drugi, pa se borite s tim grijehom i hrvate se s tim grijehom, i iz tog hrvanja i patnje stvara se dubina karaktera.


I često nismo naučeni da prepoznajemo greh u sebi pa nismo naučeni u ovoj kulturi ni kako da se borimo sa njim, kako da se suprotstavimo i kako da se izborimo sa njim.

Mi često ne znamo prepoznati grijeh u nama, u ovoj kulturi nismo podučeni kako da se hrvemo s njim, kako da mu se suprostavimo.


Živimo u svetu gde je Adam I mentalitet i u kome ne razumemo Adama II.

Živimo u kulturi sa mentalitetom Adama I gdje šutimo o Adamu II.


Konačno, Rajnhold Nibur sažeo je tu suprotnost, prisutnost Adama I i Adama II u životu, sledećim rečima: "" Ništa što je vredno činjenja ne može se postići u jednom životu, zato nas nada mora spasiti.

Na kraju, Reinhold Niebuhr je sumirao sučeljavanje Adama I kojim se živi i život Adama II na sljedeći način: "" Ništa što je vrijedno se ne može postići tokom našeg života; stoga nada nas mora spasiti.


Ništa što je istina ili lepo ili dobro nema smisao u bilo kom neposrednom kontekstu istorije, zato nas mora spasiti vera.

Ništa što je istinito ili lijepo ili dobro nema smisao u bilo kojem neposrednom kontekstu u historiji; stoga vjera nas treba spasiti. Ništa od onoga


Ništa što činimo, koliko god dobro bilo, ne može biti ostvareno za sebe; zato nas mora spasiti ljubav.

što uradimo, ma koliko moralno, se ne može ostvariti samo; stoga ljubav nas mora spasiti.


Nijedno dobro delo nije dobro iz ugla našeg prijatelja ili neprijatelja, kao iz našeg ličnog ugla.

našeg prijatelja ili neprijatelja kao sa našeg vlastitog stajališta.


Ovo je fotografija umetnika Mihaela Najara i ona je stvarna u smislu da je on otišao u Argentinu da bi napravio ovu fotografiju.

Ovo je fotografija koju je načinio umjetnik Michael Najjar, i ona je stvarna u smislu da je on otišao u Argentinu da je uslika


Ali je i izmišljenja. Uloženo je mnogo rada u nju nakon fotografisanja.

Ali je također i fikcija. Uloženo je mnogo truda u nju nakon samog fotografisanja.


On ju je digitalno preoblikovao, tako da vrhovi planina prate kretanje Dau Džons (Dow Jones) indeksa.

Ono što je on ustvari uradio je preoblikovao, digitalno, sve vrhove planina kako bi odgovarali promjenama Dow Jones indeksa.


Dakle, to što vidite, ova provalija, duboka provalija sa dolinom, je finansijska kriza iz 2008.

Tako da je ovo što vidite ova padina, ova strma padina sa dolinom u produžetku ustvari finansijska kriza iz 2008. godine.


Ova fotografija je napravljena kada smo bili duboko u finansijskoj provaliji.

Fotografija je napravljena kada smo zagazili duboko u dolinu.


Ovo je Hang Seng indeks berze u Hong Kongu.


Ovo je umjetnost, zar ne? Ovo je metafora.


Ali poenta je u tome da je ovo metafora sa zubima. I sa tim metaforičkim zubima želim danas da predložim da malo porazmislimo o ulozi savremene matematike, ne samo finansijske matematike, već generalno matematike.

Ali čini se da je ključno da je ovo metafora sa zubima, i sa tom mišlju vam želim predložiti danas da ponovo promislimo ulogu savremene matematike — ne samo finansijske matematike, nego matematike uopšte.


Njena tranzicija od nečega što smo uzeli od sveta, do nečega što stvarno počinje da ga oblikuje — svet oko nas i svet u nama.

Njena trazicija iz nečega što izvodimo i deriviramo iz stvarnog svijeta u nešto što zapravo počinje oblikovati svijet — svijet oko nas, svijet unutar nas.


I njegovi specifični algoritmi koji su u suštini matematika koju kompjuteri koriste da donesu odluke.

I posebno algoritme, koji su u osnovi matematika koju kompjuteri koriste kako bi donosili odluke.


Oni zahtevaju osećaj za istinu jer se stalno ponavljaju. I oni okoštavaju i kalcifikuju se i postaju stvarni.

Oni stiču osjećaj istine jer se iznova ponavljaju. I oni se okoštaju i kalcificiraju, i zapravo postaju stvarni.


Od svih mesta, ja sam o ovome razmišljao na preko-okeanskom letu pre par godina jer su me smestili pored mađarskog fizičara koji je bio mojih godina i razgovarali smo o tome kakav je bio život fizičara u Mađarskoj za vreme Hladnog rata.

Ja sam razmišljao o ovome, od svih mjesta, na preko-atlantskom letu prije par godina jer sam se slučajno našao na sjedištu pored mađarskog fizičara, otprilike mojih godina, i mi razgovaramo o tome kakav je bio život fizičara u Mađarskoj tijekom hladnog rata.


Upitao sam ga: "" Šta ste Vi radili? "" A on je rekao: "" Pa, uglavnom smo pokušavali da prokljuvimo nevidljivost lovačkih aviona. "" Rekao sam: "" To zvuči kao dobar posao. To je interesantno ""

I upitao sam ga, "" Šta ste Vi radili? "", I rekao je, "" Pa, uglavnom smo pokušavali da razbijemo nevidljivost lovačkih aviona. “A ja sam rekao," "Zvuči kao odličan posao. To je interesantno." "


Kako to funkcioniše? "" Da bi razumeli to, morate da razumete kako funkcioniše nevidljivost aviona.

"Kako to funkcioniše?" Da biste to razumjeli, morate imate osnovno razumijevanje kako funkcioniše nevidljivost aviona.


Ovo je jako prosto objašnjenje ali u suštini, ne možete tako jednostavno da prođete radarskim signalom kroz 156 tona čelika na nebu.

I — ovo je potpuno pojednostavljeno — ali u osnovi ne možete jednostavno da provučete radarski signal kroz 156 tona čelika na nebu.


Ali možete uzeti tu veliku, masivnu stvar, i pretvoriti je u milion malih stvari — nesto poput jata ptica — tada radar koji ga traži mora biti u mogućnosti i da vidi svako jato ptica na nebu.

Ali ako možete uzeti ovu veliku, masivnu stvar, i pretvoriti je u milion malih stvari — nešto kao jato ptica — u tom slučaju, radar koji to traži mora biti u stanju uočiti svako jato ptica na nebu.


Ako ste radar, to je jako naporan posao.

Ako ste radar, to je zaista težak posao.


"" Da "", reče on, "" samo ako si radar "".

"" Da "", rekao je, "" ali samo ako si radar.


Tako da nismo koristili radar; napravili smo crnu kutiju koja je tražila električne signale, elektronsku komunikaciju.

Tako da nismo koristili radar; napravili smo crnu kutiju koja je pretraživala električne signale, elektronsku komunikaciju.


I kad god smo videli jato ptica koje komunicira elektronski pomislili smo da to sigurno ima veze sa Amerikancima. "" Rekao sam: "" Da.

I kad god bismo vidjeli jato ptica koje ima elektronsku komunikaciju, mogli smo biti prilično sigurni Amerikanci imaju nešto s tim. "" A ja sam rekao "" Da.


"" Vi ste dakle efektivno negirali 60 godina aeronautičkih istraživanja. ""

"" Znači, Vi ste efektivno poništili "" 60 godina aeronautičkog istraživanja.


Šta ćete raditi kada odrastete? "" I on reče, Pa... finansijske usluge.

Šta radite sad kad ste porasli? "" I on reče, "Pa... finansijske usluge."


"" Oh "", rekoh ja na to. O tome se nedavno govorilo u vestima.

"" Oh. "", rekao sam. Obzirom da su vijesti o finansijama nešto češće u posljednje vrijeme.


"" Kako to funkcioniše? "", pitao sam. A on je odgovorio, "" Na Vol Stritu imaš trenutno 2000 fizičara i ja sam jedan od njih. "" "" Šta je crna kutija Vol Strita? "", upitah ga. A on reče: "" Zanimljivo je što to pitate, jer se to zapravo zove trgovanje iz crne kutije "".

"" Kako to funkcioniše? "", pitao sam. Rekao je, "" Pa trenutno ima 2.000 fizičara na Wall Streetu, i ja sam jedan od njih. "" "" I šta je crna kutija na Wall Streetu? "", pitao sam. "" Interesantno da to pitate, "" rekao je "" obzirom da se zaista zove trgovanje iz crne kutije ("" black box trading "").


A ponekad se zove i algo trgovanje, algoritamsko trgovanje. "" Algoritamsko trgovanje se razvilo jer su institucionalni trgovci imali isti problem kao i Američka vazdušna avijacija. Oni su menjali svoje vlasničke pozicije — bilo da su Proctor & Gamble ili Accenture ili neko drugi — menjali vlasništvo nad milionima deonica nečega na tržištu.

A nekada se naziva i algo trgovanje, algoritamsko trgovanje. "" I algoritamsko trgovanje je nastalo dijelom jer su institucionalni investitori imali iste probleme kao američka ratna avijacija. Mijenjali su svoje vlasničke pozicije — bilo da je to bio Proctor & Gamble, Accenture, ili neka druga firma — mijenjali su vlasništvo nad milionima dionica nečega kroz tržište.


I ako oni to urade odjednom, to je kao da svi sve ulože u prvom delenju u pokeru

I ako to urade odjednom to je kao da uložite sve u prvom dijeljenju u igri pokera.


Tako da su morali da nađu način — i za to koriste algoritme — da podele tu jednu veliku transakciju u milion malih transakcija.

Tako da su morali pronaći način — a za ovo koriste algoritme — da podijele tu jednu veliku stvar, veliku transakciju u milion malih transakcija.


Magija i horor toga je što ta ista matematika koju koristite da biste razbili tu veliku stvar na milion manjih delova može da koristi da nađete milion malih delova i spojite ih nazad u jednu celinu i tako otkrijete šta se dešava na tržištu.

Čarolija i užas toga je da istu matematiku koju koristite da podijelite veliku stvar u milion malih djelića možete koristiti da pronađete milion malih djelića i ponovo ih sastavite i shvatite šta se zapravo dešava na tržištu.


Ako vam treba slika o tome šta se dešava na berzi deonica trenutno, možete da zamislite kao veliki broj algoritama koji su u suštini programirani da prikriju transakcije, i mnogo algoritama koji su programirani da ih nađu i deluju.

Tako da ako želite imati neku sliku berzovnog tržišta u ovom trenutku, možete ga zamisliti kao veliki broj algoritama koji su programirani da prikriju transakcije, i veliki broj algoritama koji su programirani da ih pronađu i djeluju.


Dok ne saznate da oni čine 70 posto prometa na berzama u Sjedinjenim Državama, 70% operativnog sistema, formalno poznatog kao vaša penzija, vaša hipoteka.

Dok ne saznate da oni čine 70 procenata berzovnog prometa Sjedinjenih Država, 70 procenata operativnog sistema prethodno poznatog kao vaše penzije, vaši zajmovi za kuće.


Ono što je krenulo po zlu je da je pre godinu dana devet posto ukupnog tržišta nestalo za pet minuta, i to nazivaju "" Blic lom u 2: 45 ""

Pa, šta može poći po zlu je da je prije godinu dana, 9 posto vrijednosti cjelokupnog tržišta nestalo za samo pet minuta. i to nazivaju "" fleš krahom u 2: 45 "".


Iz čista mira, devet procenata je nestalo, i do današnjeg dana se niko ne može složiti oko toga šta se desilo, jer niko to nije naredio, niti tražio.

Potpuno neočekivano, 9 posto jednostavno nestane, i nitko do današnjeg dana, se čak ne može ni složiti oko toga šta se dogodilo, jer nitko nije izdao nalog, nitko to nije tražio.


Sve što su imali je bio monitor ispred sebe sa brojevima i crveno dugme na kojem je pisalo, "" Stop. "" Stvar je u tome da mi pišemo stvari, pišemo stvari koje nismo u stanju više da pročitamo.

Sve što su imali bio je monitor ispred njih sa brojevima na njemu i crveno dugme na kojem je pisalo "" Stop "". Stvar je zapravo u tome da mi trenutno pišemo stvari, pišemo ove stvari koje više ne znamo pročitati.


Dobili smo nešto nečitko. I izgubili smo ideju o tome šta se stvarno dešava u svetu koji smo napravili.

Načinili smo nešto nečitljivim. I izgubili smo osjećaj šta se zapravo zbiva u ovom svijetu koji smo napravili.


I počeli smo da radimo po sopstvenom nahođenju.


U Bostonu postoji kompanija koja se zove Nanex, i oni koriste matematiku i magiju i ne znam šta još sve ne, i pristupaju svim podacima tržišta i pronalaze, ponekad, neke od tih algoritama.

U Bostonu postoji kompanija koja se zove Nanex, koja koristi matematiku i čarolije i ne znam šta sve ne, i oni posegnu za svim podacima o trgovini na berzi i ponekada zaista pronađu neke od ovih algoritama.


Tu gde ih nađu oni ih izvuku i zakače na zid kao leptire u insektarijumu.

I kada ih pronađu, oni ih iščupaju iz mase podataka i zakače ih na zid, kao preparirane leptirove.


Oni rade ono što mi oduvek radimo kada smo suočeni sa velikom količinom podataka koje ne razumemo, a to je da im daju imena i priču.

I rade ono što smo uvijek radili kad se suočimo sa velikom količinom podataka koje ne razumijemo — damo im ime i priču.


Ovo je jedna koju su našli, i nazvali je "" Nož "", "" Karneval "", "" Bostonski mešač "", "" Sumrak "".

I tako, ovo je jedan od algoritama koji su pronašli koji zovu "" Nož "", "" Karneval "", "" Bostonski mješač "", "" Sumrak "".


Stvar je u tome da, naravno, oni nisu ograničeni samo na tržište.

Stvar je da, naravno, oni nisu ograničeni samo na tržišta.


Možete ih naći gde god pogledate, kada naučite da ih tražite.

Ovakve algoritme možete naći gdje god da pogledate, ukoliko naučite šta da tražite.


Možete ih naći ovde: u ovoj knjizi o muvama, koju ste tražili na Amazonu.

Možete ih naći ovdje: ova knjiga o muhama koju ste možda uočili na Amazonu.


Možda ste primetili kada je njena cena bila 1,7 miliona dolara.

Možda vam je zapala za oko kada je njena cijena dostigla 1,7 miliona dolara.


(Smeh) Da ste je kupili po ceni od 1,7 miliona, to bi bilo skoro besplatno.

(Smijeh) Da ste je kupili po cijeni od 1.7 miliona, to bi bila bagatela.


Nekoliko sati kasnije, cena je porasla na 23,6 miliona dolara, plus troškovi slanja i obrade pošiljke.

Nekoliko sati kasnije, cijena se popela na 23.6 miliona dolara, uz troškove pošiljke i obrade.


Pitanje je sledeće: Niko nije ništa kupovao niti prodavao; šta se dešavalo?

I pitanje je sljedeće: Niko nije ništa kupovao ili prodavao; šta se događalo?


Možete uočiti takve pojave na Amazonu kao što ih možete uočiti na Volstritu.

Možete uočiti ove pojave na Amazonu isto kao što ih možete vidjeti na Wall Streetu.


Kada vidite ovakvo ponašanje, to što vidite je dokaz algoritamskog konflikta, algoritama koji su zapetljani jedan u drugi bez ljudskog nadzora, bez nadzora odrasle osobe, nekoga ko bi rekao, "" 1,7 miliona je mnogo. "" (smeh) Sa Netfliksom je isto kao sa Amazonom.

I kada vidite ovu vrstu pojave, ono što vidite je manifestacija algoritama u konfliktu, algoritama zaključanih u beskonačnim krugovima jednih sa drugima, bez ikakvog ljudskog nadzora, bez roditeljske pažnje nekoga ko bi rekao, "" Zapravo, 1.7 miliona je više nego dovoljno. "" (Smijeh) Sličan primjer Amazonu vidimo i na Netflixu.


Netfliks je prošao kroz mnoge različite algoritme tokom godina.

Netflix je prošao kroz nekoliko različitih algoritama tokom godina.


Počeli su sa Cinematch algoritmom i probali još mnoge druge. "" Planetu dinosaurusa "" i "" Gravitaciju "".

Počeli su sa Cinematch, a onda su okušali i niz drugih. Imate Planetu dionosaura ("" Dinosaur Planet ""), Gravitaciju ("" Gravity "").


Trenutno koriste "" Pragmatični haos "".

Trenutno koriste Pragmatični haos ("" Pragmatic Chaos "").


"" Pragmatični haos "" je sličan "" Netfliks "" algoritmu, pokušava da uradi istu stvar.

Pragmatični haos pokušava učiniti istu stvar kao i svi drugi Netflix algoritmi.


Pokušava da vas razume, kao operativni sistem u vašoj lobanji, kako bi vam predložio koji biste sledeći film mogli da pogledate što je veoma, veoma težak problem.

Pokušava shvatiti vas, operativni sistem u vašim glavama, kako bi preporučio naredni film koji biste mogle pogledati — što je veoma, veoma težak problem.


Poteškoća kod ovog problema i činjenice da ga ne razumemo najbolje, ne umanjuje značaj efekta "" Pragmatičnog haosa "".

Ali složenost problema kao i činjenica da ga i ne razumijemo u potpunosti, ne umanjuje učinak koji Pragmatični haos ima.


"" Pragmatični haos "", kao i svi "" Netfliks "" algoritmi, određuje, na kraju, 60 procenata svih filmova koji se iznajmljuju.

Pragmatični haos, kao svi Netflix algoritmi, određuje, na kraju, 60 procenata svih filmova koji se rentaju.


Tako da je jedan program sa jednom idejom o Vama odgovoran za 60 procenata filmova koje pogledate.

Dakle, jedan program sa nekom idejom o vama je odgovoran za 60 posto filmova koje pogledate.


Ali šta ako biste mogli oceniti te filmove pre nego li budu snimljeni?

Ali šta kada biste mogli ocijeniti filmove i prije no što ih snime?


Nekoliko informacionih naučnika iz Velike Britanije je u Holivudu, i imalu algoritme za scenarije — kompanija koja se zove Epagogix.

E, pa nekoliko informacijskih naučnika iz Velike Britanije je u Holivudu, i oni imaju algoritme za scenarije i filmske priče — kompanije koja se zove Epagogix.


Možete ubaciti svoj scenario kroz njihov program i on vam može reći, kvantitativno, da je to film koji će zaraditi 30 miliona dolara ili 200 miliona dolara.

I možete provući vaš scenarij kroz njihov program, i oni vam mogu reći, kvantificirati, da je to film koji će zaraditi 30 miliona dolara ili 200 miliona dolara.


To nisu finansijske statistike; to je kultura.

Ovo nisu finansijski podaci; ovo je kultura.


I ovo što vidite, tj što normalno ne vidite, je fizika kulture.

I ono što vidimo ovdje, ili bolje rečeno, što obično ne vidimo jer ostane skriveno, jest da je ovo fizika kulture.


I ako bi ovi algoritmi, kao oni na Volstritu, pali i nestali, kako ćemo znati,

I ako ovi algoritmi, kao algoritmi na Wall Streetu krahiraju jednog dana i pođu po zlu, kako ćemo znati,


A oni su i u vašoj kući. Oni su u vašoj kući.

A oni su u vašoj kući. Oni su u vašoj kući.


Ovo su dva konkurentna algoritma za vašu dnevnu sobu.

Ovo su dva algoritma koja se bore za vašu dnevnu sobu.


Ovo su dva različita robota za čišćenje koji imaju različite ideje šta znači čišćenje.

Ovo su dva robotizirana usisivača koja imaju vrlo različita shvatanja čistoće.


To možete da vidite ako ih usporite i zakačite svetlo na njih. Oni su kao tajne arhitekte u vašoj spavaćoj sobi.

I vi to možete i vidjeti ako ih usporite i dodate im svjetlo. A oni su kao neki tajni arhitekti u vašoj spavaćoj sobi.


Ideja da je i sama arhitektura na neki način subjekt algoritamske optimizacije nij nerealna.

Čak i ideja da je i sama arhitektura na neki način podređena algoritamskoj optimizaciji nije nerealna.


Ona je vrlo stvarna i to se već dešava oko vas.


Najviše je osetite kada se nalazite u zatvorenoj metalnoj kutiji, liftu nove generacije, koji se zovu lokaciono kontrolisani liftovi.

Najviše ćete je osjetiti kad se budete nalazili u zatvorenoj metalnoj kutiji, liftu nove generacije, kojeg zovu lift sa kontrolom odredišta.


To su oni kod kojih treba da odaberete na koji sprat idete pre nego uđete u lift.

To su oni liftovi kod kojih morate odabrati sprat na koji idete prije negoli uđete u lift.


On koristi tzv algoritam pakovanja kutije.

I on koristi ono što se naziva algoritmom za pakovanje kanti.


Znači ništa od ove ludosti da puštamo ljude da ulaze u lift koji žele.


Svako ko želi da ode na deseti sprat ulazi u lift broj dva, a svako ko hoće na treći sprat ulazi u lift broj pet.

Svi koji žele na 10-ti sprat ulaze u lift dva, a svi koji žele na treći sprat ulaze u lift pet.


Problem s ovim je da se ljudi prestrave.


A možete i razumjeti zašto. Vidite zašto.


Zato što liftu nedostaju neki važni instrumenti, poput dugmića.

Liftu nedostaje nekoliko važnih instrumenata, kao na primjer dugmad.


(smeh) I druge stvari koje ljudi vole da koriste.


Sve što lift ima je broj koji ide gore-dole i crveno dugme koje kaže "" Stop. "" To je ono što dizajniramo.

Sve što lift ima je broj koji se pomjera gore ili dole i crveno dugme na kojem piše "" Stop "". Tako dizajniramo stvari.


Koliko daleko može to da ode? Dokle možemo to da odvedemo?

I, dokle možemo ići tako? Dokle ovo možemo dovesti?


Možemo ga dovesti stvarno, stvarno daleko.


Dopustite mi da se vratim na Wall Street.


Jer algoritmi na Volstritu zavise od jedne stvari pre svega, a to je brzina.

Jer algoritmi na Wall Streetu zavise od jedne stvari više no od bilo čega drugog, a to je brzina.


Oni operišu brzinama u milisekundama i mikrosekundama.

A oni operišu u milisekundama i mikrosekundama.


Da biste shvatili šta je mikrosekunda — potrebno vam je 500 000 mikrosekundi da biste kliknuli mišem.

Da bih vam dao osjećaj šta je mikrosekunda, potrebno vam je 500,000 mikrosekundi da biste kliknuli mišem.


Ali ako ste algoritam na Volstritu i kasnite pet mikrosekundi, vi ste gubitnik.

Ali ako ste algoritam na Wall Streetu i ako kasnite 5 mikrosekundi, vi ste gubitnik.


Tako da ako ste algoritam, tražićete arhitektu poput onoga kojega sam upoznao u Frankfurtu koji je ispraznio ceo neboder — izbacio sav nameštaj i infrastukturu namenjenu ljudskoj upotrebi, i postavio čelik na podove kako bi se gomile servera mogle useliti unutra — sve kako bi algoritam bio blizu Internetu.

Dakle ako ste algoritam, tražili biste arhitektu kao jednoga kojeg sam upoznao u Frankfurtu koji ispražnjuje cijeli neboder — izbacuje sav namještaj, svu infrastrukturu koju koriste ljudi, i samo postavlja čelik na podove kako bi ih pripremio za nizove servera koji će ići unutra — sve kako bi algoritam mogao prići bliže Internetu.


Vi smatrate da je Internet distribuiran sistem.

Obično razmišljamo o Internetu kao o distribuiranom sistemu.


On to i jeste, ali se distribuira sa različitih mesta.

I naravno, on to i jeste, ali je distribuiran iz različitih lokacija.


U Njujorku se distribuira iz hotela "" Carrier "" koji se nalazi u ulici Hadson.

U New Yorku, distribuiran je odavde: Carrier hotel u ulici Hudson.


To je mesto odakle se kablovi šire po celom gradu.


Istina je, da što ste dalje od tog mesta, kasnićete par mikrosekundi.

I realnost je da što ste dalje od ove lokacije uvijek ste par mikrosekundi sporiji.


Momci sa Volstrita, "" Marko Polo "" i "" Čeroki Nejšn "", su osam mikrosekundi u zaostatku za ovim algoritmima koji ulaze u prazne zgrade oko hotela "" Carrier "".

Ovi momci s Wall Streeta, Marco Polo i Cherokee Nation oni su osam mikrosekundi sporiji od ovih algoritama koje lociraju u ispražnjene zgrade oko Carrier hotela.


Nastavićemo da ih ispražnjavamo, jer vi, centimetar po centimetar, funtu po funtu, dolar po dolar, niko od vas ne bi mogao izvući prihod iz tog prostora kao što može "" Bostonski mešač "".

Nastavićemo da ih ispražnjujemo, jer vi, centimetar po centimetar, dolar po dolar, nitko od vas ne može iscijediti veći prihod iz tog prostora od Bostonskog mješača.


Ali ako se udaljite od slike, i pogledate krupni plan, videćete kanal dug 1328 km između Njujorka i Čikaga, koji je u toku zadnjih nekoliko godina izgradila "" Spread Networks "" kompanija.

Ali, ako se malo izdvojite iz slike i pogledate krupni plan, vidjećete kanal dug 1,330 kilometara između New Yorka i Čikaga koji izgrađen tijekom posljednjih par godina od kompanije koja se zove Spread Networks.


Ovo je optički kabel koji leži između dva grada i može da provodi samo jedan signal 37 puta brže no što vi možete da kliknete mišem, izgrađen je samo za algoritme, samo za "" Karneval "" i "" Nož "".

Ovo je optički kabl koji je pružen između ova dva grada za saobraćaj samo jednog signala 37 puta brže no što vi možete kliknuti mišem — izgrađen samo za ove algoritme, samo za Karneval, za Nož.


Kada razmislite o tome, da trčimo kroz SAD sa dinamitom i razbijačima za kamen kako bi algoritmi zaključili transakciju tri mikrosekunde brže, sve to radi komunikacionog okvira koji nijedan čovek neće spoznati, to je neka vrsta očigledne sudbine koja će uvek pomerati nove granice.

I kada pomislite na to, da trčimo kroz Sjedinjene Države sa dinamitom i razbijačima stijena samo kako bi algoritam mogao zaključiti transakciju tri mikrosekunde brže, sve za komunikacijski okvir koji nijedno ljudsko biće neće upoznati to je neka vrsta manifestne sudbine koja će uvijek pomjerati nove granice.


Nažalost, predstoji nam vrlo ambiciozan posao.

Nažalost, posao pred nama je vrlo ambiciozan.


Ovo su pripremili neki matematičari sa MIT-a.


Istina je da ni ja, stvarno, ne razumem mnogo toga o čemu pričaju.

I, da budem iskren, ni ja ne razumijem mnogo od ovoga o čemu su pričali.


Radi se o svetlosnoj kupoli i kvantnoj upletenosti, a ja to stvarno ne razumem.

Uključujući neke svjetlosne kupole i kvantnu zamršenost, i je ne razumijem ništa od toga.


Ali mogu da pročitam ovu mapu. A ono što nam ova mapa kaže je da ako pokušavate da zaradite novac na tržištu gde se nalaze crvene tačke, tamo gde su ljudi, gde su gradovi, moraćete servere staviti tamo gde su plave tačke da bi ste radili efikasno.

Ali mogu se snaći na ovoj mapi. I ono što nam ova mapa kaže je da, ukoliko mislite zaraditi novac na tržištima gdje su ove crvene tačke, gdje se nalaze ljudi, u gradovima, moraćete postaviti servere na mjesta označena plavim tačkama kako biste bili najučinkovitiji.


Možda ste primetili da se mnoge plave tačke nalaze na sredini okeana.

Možda ste primjetili da se mnoge od ovih plavih tačaka nalaze na sredini okeana.


Ono što treba da uradimo je da izgradimo balone ili platforme.

Znači to ćemo raditi, pravićemo neke balone ili nešto slično, ili platforme.


Da bukvalno razdvojimo more i izvlačimo novac iz vazduha, jer je svetla budućnost pred vama ako ste algoritam.

bukvalno ćemo razdvajati more kako bismo uzimali novac iz zraka, jer pred vama je blistava budućnost, ukoliko ste algoritam.


(Smeh) I nije novac taj koji je zapravo toliko interesantan.

(Smijeh) Novac sam i nije toliko interesatan.


Već šta novac motiviše. Mi zapravo transformišemo samu Zemljinu površinu sa ovakvom vrstom algoritamske uspešnosti.

Interesantno je kako nas novac motiviše. Tako mijenjamo oblik i izgled površine Zemlje u cilju algoritamske efikasnosti.


I u tom svetlu vi se vraćate i gledate fotografije Mihaela Najara i uviđate da one nisu metafore, one su proročanstva.

I kada se u tom svjetlu vratite i pogledate fotografije Michaela Najjara, shvatite da to nisu metafore, već predskazanja.


One su proročanstvo seizmičkih, zemaljskih efekata koje pravi naša matematika.

To su predskazanja seizmičkih, reljefno mijenjajučih efekata matematike.


Krajolik je uvek bio rezultat čudne, teške saradnje između prirode i čoveka.

Pejsaž je uvijek bio proizvod čudne, nespokojne saradnje prirode i čovjeka.


Ali sada je tu ta treća koevoluciona sila - algoritam, "" Bostonski mešač "", "" Karneval "".

Ali sada imamo i treću ko-evolucijsku snagu: algoritme — Bostonskog mješača, Karneval.


I moraćemo ih razumeti kao prirodu. Jer na neki način oni to i jesu.

I moraćemo ih početi razumijevati kao dio prirode. Na neki način, oni to i jesu.


Postoji neštoi to je nešto što je u središtu vašeg života.

Poštoji neštoi to zauzima glavno mjesto u vašim brigama.


Postoji nešto što znamo o svakome koga sretnemo bilo gde na svetu,

Postoji nešto što znamo o svakome koga sretnemo bilo gdje na svijetu,


Kako mi zamišljamo našu sreću, ali to je dosta onoga što svi imamo zajedničko, da želimo da budemo srećni.

Kako zamišljamo našu sreću, ali je već mnogo to što svi mi imamo zajedničko to da želimo biti sretni.


Mnogi ljudi bi rekli, pa da, to je lako.

Mnogi ljudi će reći: "" Pa, to je veoma lako.


koji imaju sve što je potrebno da budi srećni, a oni nisu srećni, jer oni žele nesto drugo,

koji imaju sve što im je potrebno da budu sretni, ali oni nisu sretni jer žele nešto drugo


Isto tako svi mi znamo ljude nevoljama kroz koje mi sami ne bismo voleli da prolazimo, i oni su iskreno srećni.

I svi mi znamo ljudi nevolja koje mi sami ne bismo htjeli da imamo, i oni su veoma sretni.


Dakle, nije sreća ono što nas čini zahvalnim.


Sada, možemo da se zapitamo, šta zapravo mislimo da je zahvalnost?

Sada, možemo se zapitati, šta je tačno ono na što mislimo kad govorimo o zahvalnosti?


Kada se te dve stvari spoje, nešto što je zaista meni vredno, onda se zahvalnost spontano sreća spontano raste u mom srcu.

I kad ove dvije stvari dođu zajedno, nešto što je meni veoma vrijedno, onda zahvalnost spontano sreća spontano raste u mom srcu.


Ne možemo da imamo samo iskustva zahvalnosti.

Mi ne možemo imati samo zahvalna iskustva.


Mi možemo da budemo ljudi koji žive kroz neprekidan izraz zahvalnosti.


Niste ga prouzrokovali ni na koji način.

Niste tome doprinijeli ni na koji način.


Nemate način da znate da ćete doživetiPritom, to je najdragocenija stvar ovaj trenutak, sa svim mogućnostima koje on sadrži.

Ne postoji način da budete sigurni da će vamali ipak to je najvrjednija stvar ovaj momenat, sa svim prilikama koje nam on pruža.


Ukoliko ne bismo imali ovaj trenutak, ne bismo imali nijednu priliku da uradimo ili doživimo bilo šta, i ovaj trenutak je poklon.

Ako ne bismo imali ovaj sadašnji momenat, ne bismo imali ni priliku da išta uradimo ili da išta iskusimo i ovaj momenat je dar.


Sada, mi kažemo da je dar unutar ovog dara

Sad, mi kažemo da je dar unutar ovoga dara


Ta prilika je ono za šta ste u stvari zahvalni, ne za stvar koja vam je data, je ako bi ta stvar bila negde drugde a vi nemate priliku da uživate u njoj,

Ono na čemu ste zaista zahvalni je prilika, ne na onome što vam je dato, jer da je ta stvar bila negdje drugo i da niste bili u prilici da u njoj uživate


Ako propustite jednu priliku u ovom trenutku, drugi trenutak nam je poklonjen, i još jedan trenutak.

i ako propustite priliku u ovom momentu, drugi momenat nam je dat, i onda još jedan.


Mi možemo iskoristiti ovu priliku za sebe, ili je možemo propustiti. Ako iskoristimo tu priliku za sebe,

Možemo se okoristiti ovom prilikom ili je možemo propustiti i ako se okoristimo prilikom,


Vidite da je glavni ključ naše sreće u našim rukama.

Pogledajte ovaj univerzalni ključ ka našoj sreći u našim vlastitim rukama.


Da li to znači da možemo da budemo zahvalni za sve?

Znači li to da možemo biti zahvalni na svemu?


Na ličnom nivou, ne možemo biti zahvalniza težak gubitak.

Na ličnom nivou, mi ne možemo biti zahvalnina žalosti.


Ja sam rekao da mi možemo biti biti zahvalni za svaki poklonjeni trenutak,i čak i kada se suočavamo mi možemo da se uzdignemo iznad situacije i odazovemo se prilici koja nam je data.

Rekao sam da možemo biti zahvalni na svakom datom momentui čak i kad smo suočeni možemo se uzdići do nivoa ove prilike i odgovoriti na priliku koja nam je pružena.


Kad se suočite sa tom prilikom, i iskusite je, vi ćete videti da u većini slučajeva, ono što nam je dato

Zapravo, kad pogledate na to i iskusite to, shvatite da većinu vremena, ono što nam je dato


Ali ponekad, neka teškoća nam je data. Kada se susretnemo sa teškoćom,i možemo da se izdignemo tako što ćemo da naučimo nešto,

Ali svako malo, nešto veoma teško nam je dato i kad nam ova teška stvar dođe,a mi se možemo uzdići na taj nivo učeći nešto


Rečeno nam je da put ka unutrašnjem miru nije trka,


Za to je potrebno strpljenje. To je naporno.


To može biti da stanete iza svog mišljenja.

Možda taj izazov bude da ustanete radi vaših stavova,


sve te prilike su nam date, ali to su prilike, i oni koji iskoriste su oni kojima se divimo.

sve ove prilike su nam date, ali sve su one prilike i oni koje se okoriste su oni koje mi cijenimo.


Oni uspiju napraviti nešto od svog života.


Kako da svako od nas pronađe metod ne samo da ponekad budemo zahvalni

Kako svako od nas ovdje može pronaći metodu ne samo da budemo zahvalni s vremena na vrijeme


Vrlo je jednostavan. U stvari saopšten nam je

Toliko je jednostavna da je to zapravo ono što su nam govorili


Stanite. Pogledajte levo i desno. Krenite.


Moramo da stanemo. Moramo da se primirimo.


Mesto gde sam bio u Africi, nije imalo pijaću vodu.

Tamo gdje sam boravio u Africi, nisam imao pitku vodu.


Ali posle izvesnog vremena, to je isčezlo.

Ali nakon nekog vremena, taj osjećaj se istroši.


Onda sam stavio nalepnice na prekidač za svetlo, i na slavinu, i svaki put kad je odvrnem, voda.

Zbog toga sam stavio male podsjetnike na prekidač za svjetlo i na slavinu i svaki put kad sam ga upalio, voda.


Dakle, ostavite to svojoj vlastitoj mašti.


Možete da nađete šta vam najviše odgovara,

Možete odabrati bilo šta što je za vas najbolje,


Onda možemo da otvorimo naša srca,za prilike da takođe pomognemo drugima, da učinimo druge srećnim, jer nas ništa ne čini srećnijim

I onda također možemo otvoriti naša srca,za prilike da također pomognemo drugima, da druge učinimo sretnim, jer ništa nas ne čini više sretnim


Zastanite, razgledajte, i onda krenite, i zaista uradite nešto.

Zastani, pogledaj i onda kreni, i zaista uradi nešto.


Uglavnom je to prilika da se uživa, ali nekada je to nešto teže.

Uglavnom, to je prilika da uživamo, ali je to ponekad i nešto teže.


Mi smo u sadašnjem trenutku u sred promene toka svesti, i bićete iznenađeni -reč "" zahvalnost "" iskrsne.

Jer mi trebamo, mi smo u ovom trenutku usred promjene naše svijesti i bit ćete iznenađeni ako —se riječ "" zahvalnost "" pojavljuje.


zahvalna avio kompanija, restoran zahvalnosti, kafić zahvalnosti, zahvalno vino.

zahvalna aviokompanija, restoranska zahvalnost, zahvalnost u kafeu, vino koje je zahvalnost.


marke "" Hvala "". (Smeh)Postoji talas zahvalnosti zato štoi kako zahvalnost može da promeni naš svet.

čiji brend se zove Hvala Vam. (Smijeh)Postoji čitav val zahvalnosti jeri koliko ovo može promijeniti naš svijet.


jer ako ste zahvalni, onda niste bojažljivi,

jer ako ste zahvalni, onda ne strahujete,


Ako ste zahvalni, ponašate se iz osećaja da imate dovoljno svega a ne iz osećaja da vam sve nedostaje,

Ako ste zahvalni, onda djelujete iz osjećaja sitosti a ne iz osjećaja oskudice


Ako ste zahvalni, vi uživateTo menja ovu piramidu moći

Ako ste zahvalni, vi uživatei to mijenja tu piramidu moći


Budućnost sveta će biti jedna mreža, a ne piramida izokrenuta naopačke.

Budućnost svijeta će biti mreža, ne piramida, ne piramida okrenuta naopako.


Revolucija o kojoj govorimzato što je regularna revolucijai oni koji su na dnu sada su na vrhu, i čine istu stvar

Revolucija o kojoj ja govorimjer uobičajena revolucija je onai oni koji su na bili na dnu su sada na vrhu i rade upravo ono što su


manje grupe ljudi koji se međusobno poznaju,

sve manjih i manjih grupa koje će se međusobno poznavati,


Svet ispunjen zahvalnošću je svet radosnih ljudi.

Zahvalan svijet je svijet sretnih ljudi.


Ljudi koji su zahvalni su radosni ljudi, što je više radosnih ljudi,

Zahvalni ljudi su sretni ljudi i sretni ljudi, što jei više i više sretnih ljudi


Nismo mogli da razumemo zašto se tako razvila.

Mi ne možemo shvatiti zbog čega se tako proširila.


Dali smo priliku ljudima da zapale sveću kada su zahvalni za nešto.

Imamo priliku da ljudi zapale svijeću kada su zahvalni radi nečega.


Ljudi postaju svjesnitransformiramo svijet


To je ono čemu se nadam za sve nas.zastanite, razgledajte, i krenite.

I to je ono čemu se nadam za naszastanite, pogledajte i krenite.


Kao modni dizajner, oduvek sam imala sklonost da o materijalima razmišljam nekako na ovaj način, ili ovako, ili možda ovako.

Kao modni dizajner oduvijek sam razmišljala o materijalima da su nešto kao ovaj, ili ovaj ili možda ovaj.


Ali onda sam upoznala jednog biologa, i sada o materijalima razmišljam na ovaj način - zeleni čaj, šećer, nekoliko vrsta mikroba i malo vremena.

Ali onda sam srela biologa, te sada o materijalima razmišljam da su - zeleni čaj, šećer, nekoliko mikroba i malo vemena.


U suštini ja koristim recept za uspostvljanje kulture kombuha, a to je simbioza između određenih bakterija, kvasaca i drugih mikroorganizama, koji ispredaju celulozu u toku procesa fermentacije.

U osnovi koristim recept za kombuću, što predstavlja simbiotički miks bakterija, kvasaca i drugih mikro organizama, koji proizvode celulozu u procesu fermentacije.


Tokom vremena, ove majušne niti formiraju slojeve u tečnosti i stvore prekrivač na površini.

Tokom vremena, ove male niti nastale u tečnosti se pretvaraju u slojeve i kreiraju sloj na površini.


Ja skuvam oko 30 litara čaja odjednom i dok je još uvek vruć, dodam par kilograma šećera.

Napravim oko 30 litara čaja, i dok je još topao, dodam dvije kile šećera.


Sve ovo potom mešamo dok se potpuno ne rastvori i onda to izlijemo u kadu za rast.

Mješamo čaj dok se šećer ne rastopi u potpunosti i onda sve to izlijemo u kadu za uzgoj.


Moramo da proverimo da je temperatura manja od 30 stepeni ° C.

Moramo provjeriti da se temperatura snizila ispod 30 stepeni C.


I tada je sve spremno za ubacivanje živih organizama.

I onda smo spremni da dodamo žive organizme,


I zajedno sa tim, malo sirćetne kiseline.


I jednom kada započnete ovaj proces, možete u principu i da reciklirate prethodno fermentisanu tečnost.

I kada pokrenete ovaj proces možete zapravo reciklirati tečnost koju ste prethodno koristili.


Moramo da održimo optimalnu temperaturu za rast.

Moramo održati optimalnu temperaturu za rast.


Ja koristim električno ćebe koje postavim u kadu i termostatom regulišem temperaturu.

Ja koristim podmetač na električno grijanje da postavim posudu sa rastvorom i termostat da reguliše toplotu


I zapravo, kada je toplo vreme, mogu to raditi i napolju.

I zapravo dok je toplo mogu i uzgajati napolju.


Posle otprilike tri dana, pojavljuju se mehurići na površini tečnosti.

Nakon oko tri dana, mjehurići će se pojaviti na površini tečnosti.


I to nam govori da je fermentacija u punom jeku.

To nam govori da je fermentacija u punom jeku.


I bakterije se hrane sastojcima šećera u tečnosti.


Dakle, one predu ova tanka nano-vlakna čiste celuloze.

Nastavljajući da predu ova tanka, nano vlakna čiste celuloze.


I vlakna su pirljubljena jedna uz drugo, formirajući slojeve i daju nam jedan sloj na površini.

One se lijepe jedna za drugu, stvarajući slojeve i dajući nam list na površini.


Posle otprilike dve do tri nedelje, gledamo u nešto što je debelo oko 2.5 centimetra.

Nakon oko dvije do tri sedmice, dobijemo sloj debljine jednog inča.


Kupka sa leve strane je proizvod pet dana fermentacije, a sa desne, vidimo proizvod 10 dana rada.

Posuda lijevo pokazuje šta se dobije nakon pet dana, a posuda desno nakon deset.


Ne morate ništa da radite sa njom; bukvalno je gledate kako raste.

Ne morate ništa da radite sa njom; samo je gledate kako raste.


Kada je spremna za žetvu, izvadite je prosto iz kupke i operete je u hladnoj, sapunjavoj vodi.

A kada je spremna, izvadite je iz posude i operete u hladnoj sapunjavoj vodi.


Sadrži preko 90 odsto vode i moramo pustiti da ta voda ispari.

Preko 90 procenata je voda, tako da moramo da je ostavimo da voda ispari.


To možete raditi i napolju i samo pustite da se osuši na vazduhu.

I ovo možete uraditi napolju i jednostavno je ostavite da se osuši na zraku.


I dok se suši, smanjuje se, i ono što vam ostane, u zavisnosti od recepta, je ili nešto što je zaista lagano, kao providan papir, ili nešto što je više poput fleksibilne biljne kože.

Dok se suši, ona se i skuplja, tako da ono što ostane zavisno od recepta, je nešto nalik jako tankog providnog papira, ili nešto što više liči na savitljivu kožu dobijenu od povrća.


Onda to možete ili iseći i šiti na uobičajeni način, ili možete korisiti taj vlažan materijal i staviti ga preko trodimenzionalnog oblika.

I onda možete ili rezati ili šiti tradicionalno, ili možete koristiti mokri materijal da ga oblikujete oko trodimenzionalnog oblika


Dok se suši, samo će se sastaviti, formirajući šavove.

I dok se suši, sam će se krojiti, formirajući porube.


Boja ove jakne dolazi isključivo od zelenog čaja.


Mislim da pomalo izgleda kao ljudska koža, što me intrigira.

Malo izgleda kao ljudska koža, što me intrigira.


Pošto je organska, ja sam zaista zainteresovana da dovedem do minimuma dodavanje bilo kakvih hemikalija.

Pošto je organski, pokušavam da minimaliziram upotrebu bilo kakvih hemikalija.


Mogu da promenim boju bez korišćenja farbe uz pomoć oksidacije gvožđa.

Mogu učiniti da promjeni boju bez korištenja boje kroz proces željezne oksidacije.


Koristeći voćne i biljne boje, može se napraviti organska šara.

Koristeći boje iz voća i povrća, kreirajući organske uzorke.


A korišćenje indiga, čini ga otpornim na mikrobe.

I koristeći indigo, čineći ga anti mikrobski.


Činjenica je da je pamuku potrebno oko 18 potapanja u indigo ne bi li se postigla ovako tamna boja.

Ustvari, pamuk bi trebalo zamočiti 18 puta u indigo da se postigne boja ovako tamna.


I zbog super-upijajućih svojstava ove vrste celuloze, potrebno je samo jedno, vrlo kratko potapanje.

A zbog super apsorpcije ove vrste celuloze potrebno je da se potopi samo jedanput, nakratko.


Još uvek ne uspevam da učinim materijal otpornim na vodu.

Ono što još ne mogu uraditi je učiniti je vodootpornom.


I kada bih danas šetala po kiši noseći ovu haljinu, počela bih da upijam neverovatne količine vode.

Ako bih izašla vani na kišu noseći ovu haljinu odmah bih počela apsorbirati velike količine vode.


Haljina bi postala izuzetno teška, i šavovi bi se verovatno razdvojili - ostavivši me nagu.

Haljina bi postala jako teška i na kraju bi se vjerovatno raspala - ostavaljajući me posve golu.


Verovatno odličan komad odeće za scenski nastup, ali definitivno daleko od idealne graderobe za svakodnevicu.

Vjerovatno je dobar komad za izvedbe, ali definitnivno nije za svaki dan.


Ono sto mene zanima jeste da pronađem način kojim bih mogla da učinim materijal onakvim kakav je meni potreban.

Ono što tražim je način da dam ovom materijalu kvalitete koje želim.


Ono što ja želim da uradim jeste da naredim nekoj bubi budućnosti, "" Ispleti mi niti,

Ono što želim je da kažem budućoj bubi, "" Izvezi mi nit.


I kada već sve to radiš uradi to koristeći kao kalup ovaj 3D oblik. "" Celuloza koju proizvode bakterije se već koristi pri lečenju rana, a moguće je da ćemo je u budućnosti koristiti za pravljenje bio-kompatibilnih krvnih sudova, ili čak kao zamenu za tkivo kostiju.

I dok to radiš, napravi je oko ovog trodimenzionalnog oblika. "" Bakteriološka celuloza se već koristi u zalječenju rana, a moguće u budućnosti i za bio-kompatibilne krvne sudove, a čak i za zamjenu koštanog tkiva.


Ali, uz pomoć sintetičke biologije, možemo da zamislimo proces u kome ćemo mi napraviti bakteriju koja bi proizvodila određenu stvar tačno određenog kvaliteta, količine i oblika od materijala koji mi želimo.

Ali uz sintetičku biologiju, možemo zapravo učiniti da ova bakterija napravi nešto što nam daje kvalitet, kvantitet i oblik materijala koji želimo.


Očigledno, meni su te ideje, kao dizajneru, veoma uzbudljive. Jer ja tada počnem da razmišljam o tome kako bismo mogli da zamislimo u principu uzgajanje potrošnih materijala.

Naravno, kao dizajneru, ovo je jako uzbudljivo. Jer onda počinjem misliti, wow, možemo zamisliti da uzgajamo potrošne proizvode.


Najfascinantnija pojava kod korišćenja mikroba jeste njihova efikasnost.

Ono što me uzbuđuje oko ovih mikroba je njihova uspješnost.


Tako da mi možemo da gajimo samo ono što nam je potrebno.


I u principu, možemo to napraviti i od otpada, na primer, otpad šećera iz fabrike koja proizvodi hranu.

Ustvari, možemo to napraviti i od otpadaka - na primjer, otpadaka šećera iz fabrike hrane.


Konačno, na kraju svih upotreba proizvodi se raspadaju prirodnim putem zajedno sa vašim otpadom od povrća.

Na kraju korištenja, ona može biodegradirati zajedno sa ostacima povrća.


Ali ja nikako ne predlažem da će ovaj tip celuloze biti zamena za pamuk, kožu ili druge tekstilne materijale.

Ne govorim da će mikrobiološka celuloza biti zamjena za pamuk, kožu i druge tekstilne materijale.


Ali mislim da poseduje potencijal da bude veoma pametan i održiv dodatak našim sve dragocenijim prirodnim resursima.

Ali mislim da može biti pametan i održiv dodatak našim sve cjenjenijim prirodnim resursima.


Na kraju krajeva, možda nećemo baš u svetu mode videti najveći doprinos ovih mikroba.

Najzad, možda neće biti ni moda gdje ćemo vidjeti uticaj ovih mikroba.


Možemo, na primer, zamisliti uzgajanje lampe, stolice, automobila ili možda čak i kuće.

Možemo, na primjer, zamisliti uzgajanje lampe ili stolice, ili auta, ili možda i kuće.


Tako da je pitanje koje ja vama želim da postavim sledeće: šta biste vi u budućnosti izabrali da gajite?

Dakle moje pitanje vama je: u budućnosti, šta biste izabrali da uzgojite?


(Aplauz) Bruno Đijuzani: Suzan, samo trenutak, ovo što Vi imate na sebi sada nije slučajnost. Suzan Li: nije. Ovo je jedna od jakni koju ste vi uzgojili?

(Aplauz) Bruno Giussani: Suzanne, samo na brzinu, ono što nosite nije slučajno. (Suzanne Lee: Ne.) Ovo je jedna od jakni koju ste uzgojili?


Verovatno je - deo projekta i dalje u toku obzirom da se ova jakna raspada baš sada, pred vašim očima.

Vjerovatno je - dio projekta je još u jeku, jer ova se biodegradira pred našim očima.


(Smeh) Apsorbuje sada moj znoj i hrani se njime.

(Smijeh) Apsorbira moj znoj, te se njime hrani.


BG: U redu, pustiću te sada da odeš i sačuvaš je, spaseš je.

BG: Dobro, pustićemo Vas da idete i da je spasite.


Želela bih da vam kažem da ste svi vi ustvari kiborzi, ali ne kiborzi na koje vi mislite.

Htjela bih vam svima reći da ste svi u stvarnosti kiborzi, ali ne kiborzi na kakve mislite.


Niste Robokap, niti Terminator, ali vi postajete kiborg svaki put kada pogledate u monitor od kompjutera ili koristite neke od vaših mobilnih telefona.

Niste RoboCop, i niste Terminator, ali ste kiborg svaki put kada pogledate kompjuterski ekran ili koristite jedan od vaših mobilnih telefona.


Pa šta je onda dobra definicija kiborga?


Pa, po tradicionalnoj definiciji to je organizam "" kojem su dodate egzogene komponente u cilju prilagođavanja novoj okolini. "" Ova definicija je iz 1960. iz članka o putovanju u svemir. Jer, ako razmislite o tome, svemir je jako čudan;

Tradicionalna definicija je organizam "" kome su dodane vanjske komponente u svrhu adaptiranja novim okolinama. "" Ta definicija je iz eseja o putovanju u svemir iz 1960. Jer, ako razmislite o tome, svemir je prilično neugodan;


Ali ljudi su radoznali i vole da dodaju stvari svojim telima kako bi jednog dana mogli da odu na Alpe, a drugog postanu riba u moru.

Ali ljudska bića su znatiželjna, i vole dodavati stvari svojim tijelima da bi mogli otići na Alpe jedan dan i onda postati riba u moru sljedeći.


Hajde da pogledamo ovaj pojam u tradicionalnoj antropologiji.

Pogledajmo koncept tradicionalne antropologije.


Neko otputuje u drugu zemlju, kaže "" Kako su fascinantni ovi ljudi, kako je zanimljivo njihovo oruđe, kako je čudna njihova kultura. "" I onda napišu članak o tome i moža ga poneki antropolog pročita, a mi pomislimo kako je to veoma egzotično.

Neko ode u drugu zemlju, kaže, "" Kako su ovi ljudi fascinantni, kako su im alati interesantni, kako im je kultura čudna. "" I onda napišu esej, možda ga nekoliko drugih antropologa pročita, i mislimo da je to jako egzotično.


Zapravo, ono što se dešava je da smo iznenada otkrili novu vrstu.

Pa, ono što se dešava je da smo odjednom otkrili novu vrstu.


Ja, kao antropolog kiborga, iznenada sam rekla, "" Opa. Sada smo odjednom postali novi oblik homo sapiensa. Pogledajte samo te fascinantne kulture. Pogledajte sve te zanimljive rituale vezane za tehnologiju koje svi svakodnevno rade.

Ja, kao antropolog kiborga, sam odjednom rekla, "" O, vau. Odjednom smo novi oblik homo sapiensa. I pogledaj ove fascinirajuće kulture. I ove začuđujuće rituale koje svi obavljaju oko ove tehnologije.


Svi klikću po stvarima i bulje u monitore. "" Postoji razlog zbog čega ovo proučavam, umesto tradicionalne antropologije.

Oni klikaju na stvari i bulje u ekrane. "" Postoji razlog zašto proučavam ovo, umjesto tradicionalne antropologije.


A razlog je da je upotreba alata, na početku, hiljadama i hiljadama godina, bila fizička modifikacija bića.

I razlog je taj što upotreba oruđa, na početku, hiljadama i hiljadama godina posle, sve je bilo fizička modifikacija sebe.


Pomogla nam je da unapredimo naša fizička bića, da brže idemo, da jače udaramo, ali i to je imalo svoju granicu.

To nam je pomoglo da produžimo fizičku stranu sebe, krećemo se brže, udaramo stvari jače, i postoji granica na tome.


Međutim ono čega smo svedoci sada nije unapređenje našeg fizičkog bića, već unapređenje našeg mentalnog bića. I zbog toga možemo brže da putujemo i drugačije da komuniciramo.

Ali ovo što posmatramo sada nije produžetak naših fizičkih bića, nego produžetak naše mentalne strane. Zbog toga, sposobni smo putovati brže, komunicirati drugačije.


Druga stvar koja se dešava je da svi mi sa sobom stalno nosimo minijaturnu Meri Popins tehnologiju.

Druga stvar koja se desi je da svi nosimo sa sobom malu Mary Poppins tehnologiju.


U nju možemo da stavimo sve što poželimo bez da ikad postane teža a potom možemo bilo šta da izvadimo.

Možemo staviti što želimo u nju, i ona ne postaje teža, a onda možemo izvaditi što god želimo.


Kako unutrašnjost kompjutera zapravo izgleda?

Kako ustvari izgleda sadržaj vašeg kompjutera?


Pa, ako je ištampate, izgleda kao tona materijala koju stalno nosite sa sobom.

Pa, ako ga isprintate, on izgleda kao petsto kilograma materijala koji nosite sa sobom u svako vrijeme.


A ako izgubite te podatke, to znači da odjednom imate rupu u sećanju, da naprasno osećate kao da nešto nedostaje, samo što to ne možete da vidite, pa vas obuzme jako bizaran osećaj.

I ako izgubite te podatke, to znači da imate taj gubitak u vašem umu, odjednom se osjećate kao da nešto nedostaje, osim što ga ne možete vidjeti, pa se to čini kao vrlo čudna emocija.


Druga stvar koja se događa je da vi posedujete svoju repliku.

Druga stvar koja se dogodi je da imate drugog sebe.


Svidelo vam se to ili ne, počinjete da se pojavljujete onlajn, i ljudi komuniciraju sa vašom replikom i kada vi niste prisutni.

Sviđalo vam se ili ne, počinjete se pojavljivati na internetu, i ljudi opće s vašim drugim ja i kad vi niste tamo.


Tako da treba da vodite računa da vaša ulazna vrata ne ostavljate otvorena, što je u osnovi zid vašeg Fejsbuka, da ljudi ne bi pisali po njemu u sred noći — što je u velikoj meri slično.

Zato morate biti pažljivi s ostavljanjem svojih prvih redova otvorenim, što je, u osnovi, vaš Facebook zid, zato da ljudi ne bi pisali po njemu u sred noći — pošto je to postalo jako slično.


A onda odjednom moramo da počnemo da vodimo računa o svojoj replici.

Odjednom moramo održavati naš drugi život.


U digitalnnom životu morate da se predstavite na sličan način kao što biste to uradili u analognom životu.

Morate se predstaviti u svom digitalnom životu na sličan način na koji biste to uradili u vašem analognom životu.


Tako, na isti način kao što se budite, tuširate i oblačite, morate da naučite to sve da radite za digitalnog sebe.

Pa, na isti način na koji vi ustanete, otuširate se i obučete, morate naučiti to raditi za svoje digitalno ja.


I problem je što mnogo ljudi sada, posebno adolescenti, moraju da prolaze kroz dve adolescencije.

I problem je u tome da mnogo ljudi sada, posebno adolescenti, moraju proći kroz dva puberteta.


Moraju da prođu kroz primarnu adolescenciju, to je već dovoljno čudno, a onda prolaze i kroz adolescenciju svoje replike. A to je još čudnije jer postoji prava istorija svega kroz šta su prošli onlajn.

Moraju proći primarni, i to je već neugodno, a onda moraju proći kroz pubertet svog drugog sebe. I to je još neugodnije, pošto postoji stvarna historija stvari kroz koje su prošli na internetu.


I svako ko kao novajlija ulazi u svet tehnologije je adolescent onlajn upravo sada. Jako je to čudno, i veoma im je teško da rade te stvari.

Neko kome je ta tehnologija nova, je adolescent na internetu, sada. I zato je vrlo neugodno i vrlo im je teško činiti te stvari.


Kada sam bila mala, tata bi me uveče stavio u svoje krilo i rekao, "Sada ću te naučiti nešto o vremenu i prostoru u budućnosti."

Kada sam bila mala, otac bi me posjeo navečer i rekao, "Naučiti ću te o vremenu i prostoru u budućnosti."


I ja sam rekla: "" Sjajno. "" I jednog dana pitao me je: "" Koja je najkraća razdaljina između dve tačke? "" I ja sam odgovorila: "" Pa, to je prava linija. To si mi rekao juče. "" Pomislila sam kako sam to pametno rekla.

A ja bih rekla, "" Odlično. "" Jednog dana me pitao, "" Koja je najkraća udaljenost između dvije tačke? "" Ja sam rekla, "" Ravna linija. Rekao si mi to jučer. Mislila sam da je to jako pametno. ""


Reče: "" Ne, ne, ne. Evo boljeg načina. "" Uzeo je list papira, nacrtao tačku A na jednoj i tačku B na drugoj strani i savio napola tako da se A i B dodiruju.

On je rekao, "" Ne, ne, ne. Evo ti bolji način. "" Uzeo je komad papira, nacrtao tačke A i B na jednom i drugom kraju i savio papir tako da su se A i B dodirivali.


Rekao je: "" To je najkraća razdaljina između dve tačke. "" A ja sam rekla: "" Tata, tata, tata kako si to uradio? "" Rekao je: "" Pa, samo saviješ vreme i prostor, za to je potrebno jako puno energije, tako se to radi. "" A ja sam rekla: "" Hoću ja to da uradim. "" A on reče "" U redu. "" I tako, kada sam narednih 10 ili 20 godina odlazila da spavam noću bih razmišljala "" Želim da budem prva osoba koja će napraviti crvotočinu, da bi stvari imale veće ubrzanje.

I rekao je, "" To je najkraća udaljenost između dvije tačke. "" Ja sam rekla, "" Tata, tata, kako se to radi? "" On reče, "" Pa, samo saviješ vrijeme i prostor, za to je potrebno jako puno energije, i tako se to radi. "" Ja rekoh, "" Želim to raditi. "" On reče, "" Pa, uredu. "" I tako, kad god bih krenula na spavanje sljedećih 10 ili 20 godina, razmišljala sam po noći, "" Želim biti prva osoba koja će napraviti crvotočinu, koja će natjerati stvari da ubrzavaju brže.


I želim da napravim vremeplov. "" Uvek bih slala poruke budućoj sebi koristeći magnetofone.

I želim napraviti vremeplov. "" Uvijek sam slala poruke budućoj sebi koristeći diktafone.


Ali onda, kada sam otišla na koledž shvatila sam da se tehnologija ne prihvata samo zato što funkcioniše;

Ali ono što sam shvatila kada sam krenula na fakultet ja da se tehnologija ne usvoji zato što radi;


prihvata se zato što je ljudi koriste i zato što je namenjena ljudima.

ona se usvoji jer je ljudi koriste i napravljena je za ljude.


Tako sam počela da studiram antropologiju.

I zato sam počela studirati antropologiju.


Kada sam pisala svoju disertaciju o mobilnim telefonima, shvatila sam da svi zapravo nose crvotočine u svojim džepovima.

I kada sam pisala svoju tezu o mobilnim telefonima, shvatila sam da su svi nosili crvotočine u džepovima.


Nisu se fizički transportovali, ali su se mentalno transportovali.

Nisu se transportirali fizički, oni su se transportirali mentalno.


Kliknuli bi na dugme, i bili bi momentalno povezani kao tačka A sa tačkom B.

Pritisnuli bi dugme, i odmah bi bili spojeni kao tačke A i B.


I pomislila sam: "" Opa. Pronašla sam je. To je sjajno. "" Vremenom, vreme i prostor su se zbog ovog kompresovali.

Pomislila sam, "" O, vau. Otkrila sam to. Ovo je super. "" Kako vrijeme prolazi, vrijeme i prostor su se kompresovali zbog ovoga.


Možete stajati na jednom kraju sveta, šaputati nešto, a da vas čuju na drugom.

Možete stajati na jednom kraju svijeta, šapnuti nešto što će se čuti na drugom kraju.


Jedna od ostalih ideja koje se javljaju je da imate različite vrste vremena na svakom pojedinačnom uređaju koji koristite.

Još jedna ideja koja se pojavi je da imate drugu vrstu vremena na svakom uređaju koji koristite.


Svaka pojedinačno otvorena stranica u internet pretraživaču predstavlja različitu vrstu vremena.

Svaki prozor u browseru vam daje drugačije vrijeme.


Upravo zbog toga, počinjete da tragate za svojim eksternim sećanjima — gde ste ih posejali?

Zbog toga počnete roviti u potrazi za vašim eksternim sjećanjima — gdje ste ih ostavili?


Sada smo mi svi paleontolozi koji tragaju za stvarima koje su izgubili u svojim eksternim mozgovima koje nosimo sa sobom u džepovima.

Sada smo svi paleontolozi koji kopaju u potrazi za stvarima koje smo izgubili na našim eksternim mozgovima koje nosimo u džepu.


A to izaziva neku vrstu arhitekture panike. O ne, gde je sad ovo?

To stvara jednu vrstu arhitekture panike. O ne, gdje sam ostavio ono?


Svi smo mi "" Ja volim Lusi "" na velikoj pokretnoj traci sa informacijama, i ne možemo da idemo u korak.

Svi smo mi "" Ja volim Lucy "" na velikoj tvorničkoj traci informacija, i nismo sposobni stići sve to.


Tada se dešava da, kada sve to izmestimo u društveni prostor svede se na naše neprestano proveravanje telefona.

Ono što se desi je, kada unesemo sve to u društveni prostor, počnemo konstantno provjeravati svoje telefone.


Pa imamo nešto što se zove bliskost okruženja.

Tako imamo nešto što se zove ambijentalna intima.


To ne znači da smo uvek povezani sa svima, već da se u bilo kom trenutku možemo povezati s kim god poželimo.

Nije da smo uvijek povezani sa svima, ali možemo se u bilo koje vrijeme povezati s kim god želimo.


A ako biste mogli da svakog prebacite u vaš mobilni telefon, bilo bi prenatrpano.

I da možete isprintati sviju iz vašeg mobitela, u sobi bi bila velika gužva.


To su oni ljudi s kojima možete momentalno da stupite u kontakt, generalno — to su svi ti ljudi, svi vaši prijatelji i članovi porodice sa kojima se možete povezati.

To su ljudi kojima imate pristup baš sada, općenito — svi ti ljudi, svi vaši prijatelji i porodica s kojima možete biti povezani.


Tu se uz to javljaju i psihološke posledice.

Postoje neki psihološki efekti koji se dese s ovim.


Jedna koja me veoma brine je da ljudi više ne ostavljaju sebi vremena za razmišljanje i da ne usporavaju niti prestaju da budu okruženi svim tim ljudima u sobi koji pokušavaju da se nadmeću za pažnju na vremenski simultanim interfejsovima, palenteologiji i arhitekturi panike.

Jedan koji me ozbiljno zabrinjava je da ljudi više ne uzimaju vrijeme za razmišljanje, i ne usporavaju i ne prestaju, biti pored svih tih ljudi koji su u sobi stalno, koji se takmiče za njihovu pažnju na simultanim vremenskim sučeljima, paleontologija i arhitektura panike.


Jer ustvari, kad nemate nikakvu spoljašnju ulaznu informaciju, tada je vreme stvaranja sebe, kada možete nešto dugoročno da isplanirate, kada možete da pokušate da shvatite ko ste vi zapravo.

U stvarnosti, kad nemate eksternih ulaza podataka, to je vrijeme kada stvarate sebe, kada možete dugoročno planirati, kada možete pokušati shvatiti ko ste vi zaista.


A onda, kada ste to uradili, možete da smislite kako svoju repliku da predstavite na legitiman način, umesto da samo rešavate sve onda kada se pojavi — pa bude, jao, moram da uradim ovo i moram da uradim ono.

I onda, kada to uradite, možete smisliti kako da predstavite svoje drugo ja na legitiman način, umjesto da se samo nosite sa svime kako se pojavljuje — i o, moram uraditi ovo, i moram uraditi ovo, i moram uraditi ovo.


Veoma me brine to što se, posebno deca danas, neće baviti ovim stvarnim vremenom, što imaju instant kulturu na dugme, i što sve njima dolazi i što postaju jako uzbuđeni oko toga i veoma zavisni.

Zaista sam zabrinuta da, pogotovo današnja djeca, neće imati to slobodno vrijeme, da imaju instant kulturu klikanja na dugmiće, i da sve dođe njima, i onda postaju jako uzbuđeni oko toga i jako ovisni o tome.


Ako razmislite o tome, svet isto tako nije stao.


Ima svoje spoljne protetske uređaje, i ti uređaji nam pomažu da komuniciramo i sarađujemo jedni s drugima.

Svijet ima svoje eksterne proteze, i ti uređaji nam svima pomažu da komuniciramo i općimo jedni s drugima.


Ali kad to zapravo vizualizujete, sve veze koje pravimo upravo sada — ovo je slika koja prikazuje preslikan Internet — ne izgleda tehološki;

Ali kad to vizualizirate, sve veze koje stvaramo sada — ovo je slika mape interneta — ona ne izgleda tehnološki;


Ovo je prvi put u celokupnoj istoriji čovečanstva da se povezujemo na ovaj način.

Ovo je prvi put u cijeloj istoriji čovječanstva da smo povezani ovako.


već nam pomažu da budemo ljudskiji, pomažu da se povežemo jedni sa drugima.

stvar je u tome da nam pomažu da budemo više ljudski, pomažu nam da se povežemo jedni s drugima.


Najuspešnija tehnologija sklanja se s puta i pomaže nam da živimo naše živote.

Najuspješnija tehnologija nam se skloni s puta i pomaže nam da živimo svoje živote.


I stvarno, svede se na to da smo ljudskiji od tehnologije, jer sve vreme ko-kreiramo jedno drugo.

U stvarnosti, na kraju ona postane više ljudska nego tehnološka, jer svi zajednički stvaramo jedni druge sve vrijeme.


I ovo je važna stvar koju želim da proučavam: da su stvari divne, da je sve to još uvek ljudska povezanost; samo što je povezana na drugačiji način.

Ovo je bitna tačka koju volim proučavati: da su stvari prelijepe, da je sve to još uvijek ljudska povezanost; samo na drugi način.


Mi samo unapređujemo našu ljudskost i našu sposobnost da se međusobno povežemo, bez obzira na geografiju.

Samo povećavamo svoju ljudskost i svoju sposobnost da se povežemo jedni s drugima, neovisno o geografiji.


Eto zato proučavam antropologiju kiborga.

I zato ja proučavam antropologiju kiborga.


Говорићу о религији.


То је широка и веома осетљива тема, па морам да се ограничим.

Ali to je široka i veoma osjetljiva tema, tako da se moram ograničiti.


Зато ћу говорити само о везама између религије и сексуалности.

Stoga ću se ograničiti da govorim samo o vezi između religije i seksualnosti.


(Смех) Ово је веома озбиљан говор.


Говорићу о ономе што памтим као најизузетније.

Tako da ću govoriti o onome čega se sjećam kao najčudesnijeg.


То је када млади пар шапуће: "" Вечерас ћемо да направимо бебу "".

Kada mladi par šapuće, "Noćas ćemo praviti bebu."


Говорићу о утицају религија на број беба по жени.

Moj govor će biti o utjecaju religija na broj beba u odnosu na broj žena.


Ово је веома важно, јер свакоме је јасно да постоји неко ограничење колико људи може бити на овој планети.

To je zaista važno, jer svi razumiju da postoji neka vrsta limita koliko ljudi može živjeti na ovoj planeti.


Неки људи кажу да светска популација расте овако — три милијарде 1960., седам милијарди прошле године - и да ће наставити да расте јер неке религије спречавају жене да имају мали број деце и можда ће се овако наставити.

I postoje ljudi koji kažu da će populacija rasti ovako — tri miljarde 1960., sedam milijardi upravo prošle godine — i da će nastaviti da raste jer postoje religije koje ženama ne dozvoljavaju da imaju manje djece, i to može da se nastavi ovako.


У којој мери су ови људи у праву?


Када сам ја рођен, на свету је било мање од милијарде деце, а данас, 2000. има скоро две милијарде.

Kada sam ja rođen bilo je manje od jedne milijarde djece u svijetu i danas, 2000., ima ih skoro dvije milijarde.


Шта се од тада десило и шта стручњаци предвиђају да ће се десити са бројем деце током овог века?

Šta se od tada desilo, i šta eksperti predviđaju da će se desiti sa brojem djece tokom ovog stoljeća?


Ово је тест. Шта мислите?


Да ли мислите да ће се смањити до једне милијарде?

Da li mislite da će se broj smanjiti na jednu milijardu?


Хоће ли остати на две милијарде до краја века?

Da li će ostati isti i biti dvije milijarde do kraja vijeka?


Да ли ће се број деце, наредних 15 година, сваке године повећавати, или ће наставити истим брзим темпом и достићи четири милијарде?

Hoće li se broj djece povećavati svake godine narednih15 godina ili će nastaviti rasti po istoj brzoj stopi i dostići četiri milijarde, ovdje?


До краја мог говора ћете сазнати.

Do kraja mog govora reći ću vam odgovor.


Али какве везе религија има са тим?

Ali sada, kakve veze ima religija s tim?


Класификовање религије је много теже него што мислите.

Kada želite napraviti klasifikaciju religija, to je teže nego što mislite.


На Википедији, ово је прва мапа на коју наилазите.

Odete na Wikipediju i prva mapa koju vidite je ova.


Она дели свет на аврамовске и источњачке религије, али то није довољно детаљно.

Ona dijeli svijet na abrahamične i istočne religije, ali to nije dovoljno detaljno.


Наставили смо претраживати Википедију и пронашли смо ову мапу.

Zato smo nastavili tražiti na Wikipediji, našli smo ovu mapu.


Али она даље дели Хришћанство, Ислам и Будизам у много подгрупа што је превише детаљно.

Ali ona dalje dijeli Kršćanstvo, Islam i Budizam u mnogo podgrupa, koje su suviše detaljne.


Зато смо у Гепмајндеру направили своју мапу која изгледа овако.

Zato smo na Gapminderu napravili našu mapu, i ona izgleda ovako.


Свака земља је мехурић.

Svaka zemlja je predstavljena mjehurićem.


Величина означава популацију - Кина и Индија су велике.

Veličina predstavlja populaciju - velika Kina, velika Indija ovdje.


А боја означава доминантну религију.


То је религија којој припада више од 50% људи.

To je religija za koju više od 50 procenata populacije kaže da pripada.


У Индији и Кини, као и суседним азијским земљама, то је источњачка религија.

To su istočne religije u Indiji i Kini i susjednim azijskim zemljama.


Ислам је већинска религија од Атлантског океана преко Блиског истока, јужне Европе и широм Азије, све до Индонезије.

Islam je većinska religija od Atlanskog okeana preko Bliskog istoka, južne Evrope i kroz Aziju sve do Indonezije.


Ту већина припада Исламу.


Хришћанство доминира у овим земљама. Оне су плаве.

I kršćanska religija većine, vidimo je u ovim zemljama. One su plave.


То је већина земаља Америке и Европе, многе земље у Африци и неколико у Азији.

I to je većina zemalja u Americi i Evropi, mnoge zemlje u Africi i poneka u Aziji.


Бело су земље које се не могу сврстати, јер једна религија не прелази 50% или су подаци сумњиви или постоји неки други разлог.

Bijelom bojom su predstavljene zemlje koje se ne mogu klasifikovati, jer jedna religija nema većinu od preko 5o procenata ili ako postoji sumnja u podatke ili neki drugi razlog.


Били смо пажљиви с тим.


Пратите наше поједностављење које ћу вам показати овде.

Zato pratite naše pojednostavljenje i provešću vas kroz ovaj prikaz.


Ово је 1960.


Овде показујем број деце по жени: двоје, четворо, шесторо — много беба, мање беба.

Sada pokazujem broj beba po svakoj ženi ovdje: dva, četiri ili šest — mnogo beba, manje beba.


Овде је приход по особи у доларима.

I ovdje je prihod po osobi u usporedivim dolarima.


Разлог томе је што многи кажу да морате да се обогатите пре него што добијете неколико деце.

Razlog za to je to što mnogo ljudi kaže da se prvo treba obogatiti prije nego što se dobiju djeca.


Дакле, ниска примања овде, висока овде.

Tako da je niži prihod ovdje, visoki prihodi ovdje.


И заиста, 1960., морали сте да будете богати хришћанин да бисте имали неколико беба.

I zaista u 1960., trebalo je da budete bogati kršćanin da biste imali manje beba.


Изузетак је био Јапан.


Јапан је третиран као изузетак.


Иначе је тако било само у хришћанским земљама.

Inače to je bilo tako samo u krćanskim zemljama.


Али у много хришћанских земаља жене су имале шесторо до седморо деце.

Ali bilo je mnogo kršćanskih zemalja u kojima je bilo šest ili sedam beba po ženi.


Али то је у латинској Америци или Африци.

One su ipak, bile su Latinskoj Americi ili u Africi.


А скоро све земље где је Ислам већинска религија, жене су имале шесторо до седморо деце, независно од нивоа примања.

I zemlje u kojima je Islam većinska religija, svaka od njih je imala šestoro do sedmoro djece po ženi, bez obzira na nivo prihoda.


И све источњачке религије, осим Јапана, имале су исти број.

Takođe i sve istočnjačke religije, izuzev Japana, imale su isti nivo.


Хајде да видимо шта се десило у свету.

Pogledajmo sada šta se dogodilo u svijetu.


Укључујем свет, крећемо.


1962. - видите како постају мало богатији, али број деце по жени опада?

Sada u 1962. — možete vidjeti da postaju malo bogatiji, ali da broj beba po ženi opada?


Погледајте Кину. Они опадају прилично брзо.

Pogledajte Kinu. Oni opadaju prilično brzo.


У свим земљама где доминира Ислам, настаје пад у односу на примања, као и у хришћанским земљама са средњим приходом.

U svim islamskim zemljama nastaje pad u odnosu na nivo prihoda, kao i zemljama sa kršćanskom većinom sa srednjim prihodom.


Када уђемо у овај век наћи ћете више од половине човечанства овде доле.

Kada uđemo u ovaj vijek, naći ćete više od pola čovječanstva ovdje.


До 2010. имамо 80% људи који живе у земљама са двоје деце по жени.

Do 2010., 80 procenata ljudi, zapravo živi u zemljama sa oko 2 djeteta po ženi.


(Аплауз) Овај развој догађаја је прилично изузетан. (Аплауз)

(Aplauz) Prilično je zapanjujući razvoj koji se desio. (Aplauz)


Овде су земље од Сједињених Држава, са примањима од 40 000 $по становнику, Француска, Русија, Иран, Мексико, Турска, Алжир, Индонезија, Индија, све до Бангладеша и Вијетнама чија су примања по особи мањa од 5% од оних у САД, а имају исти број деце по жени.

I ovo su zemlje od Sjedinjenih država ovdje, sa 40 hiljada dolara po glavi stanovnika, Francuska, Rusija, Iran, Meksiko, Turska, Alžir, Indonezija, Indija i sve do Bangladeša i Vijetnama, koje imaju manje od pet procenata prihoda po glavi stanovnika u poređenju sa SAD-om i isti broj beba po jednoj ženi.


Могу вам рећи да су подаци о броју деце по жени изненађујуће добри у свим земљама.

Mogu vam reći da je podatak o broju djece po ženi iznenađujuće dobar u svim zemljama.


Добијамо их из пописа.


Нису статистике сумњиве.

To nije jedna od onih sumnjivih statistika.


Можемо да закључимо да не морате бити богати да бисте имали неколико деце.

Tako da možemo zaključiti da ne morate biti bogati da biste imali manje djece.


То се дешава широм света.


А када погледамо религије, видимо да у источњачким религијама не постоји ниједна земља у којој има више од троје деце.

I kada pogledamo religije, možemo vidjeti da u istočnjačkim religijama zaista nema ni jedne zemlje koja ima više od troje djece.


Али где је већинска религија Ислам или Хришћанство, видите земље у свим категоријама.

Istovremeno, tamo gdje su Islam i Kršćanstvo većinske religije imate zemlje u svim kategorijama.


Али не постоји велика разлика.


Не постоји велика разлика међу овим религијама.


Постоји разлика у примањима.


Земље са великим бројем деце по жени имају мала примања.

Zemlje koje imaju mnogo beba po ženi ovdje, one imaju prilično niske prihode.


Већина се налази у под-сахарској Африци.


Али ту су и земље као Гватемала, Папуа Нова Гвинеја, Јемен и Авганистан.

Ali tu su takođe ovdje i zemlje poput Gvatemale, poput Papua Nove Gvineje, poput Jemena i Afganistana.


Многи мисле да Авганистан и Конго, који су претрпели велике конфликте, не бележе брз раст популације.

Mnogi bi pomislili da Afganistan i Kongo, koji su pretrpjeli teške sukobe, da oni nemaju brz rast populacije.


Управо је супротно.


Данас у свету, земље са највишом стопом смртности имају најбржи раст популације.

U današnjem svijetu, zemlje koje imaju najviše stope smrtnosti imaju najbrži rast populacije.


Јер смрт једног детета компензује се рођењем другог.

Jer je smrt djeteta kompenzirana djetetom više.


У овим земљама, жене имају по шесторо деце.


На жалост, ту је стопа смртности 1-2 деце по жени.

One imaju tužnu stopu smrtnosti od jedno do dvoje djece po ženi.


Али за 30 година, Авганистан ће од 30 достићи 60 милиона становника.

Ali za 30 godina, Afganistan će povećati broj stanovnika sa 30 na 60 miliona.


Конго ће са 60 достићи 120.

Kongo će povećati stanovništvo sa 60 na 120.


Ту имамо брз раст популације.


Многи мисле да ове земље стагнирају, али није тако.

I mnogi misle da ove zemlje stagniraju, ali to nije tačno.


Упоредићу Сенегал, где доминира Ислам, са Ганом, у којој доминира Хришћанство.

Hajde da uporedimo Senegal, zemlju sa muslimanskom većinom, sa Ganom, u kojoj su kršćani dominantni.


Вратићу их уназад до њихове назависности, овде су се налазили почетком шездесетих.

Vratiću ih unazad do njihove nezavisnosti, kada su bile ovdje gore početkom 60-ih.


Погледајте шта су урадили.


То је изузетно побољшање, са седморо деце по жени доспели су на четворо и петоро.

To je zapanjujući napredak, od sedmoro djece po ženi, spustili su se ovamo dolje na četvoro i petoro.


То је огроман напредак.


Дакле, шта је потребно?


Прилично добро знамо шта је потребно у овим земљама.

Dobro znamo šta je potrebno u ovim zemljama.


Морате обезбедити да деца преживе.


Морате изаћи из најдубљег сиромаштва како деца не би морала да раде за породице.

Morate izaći iz najdubljeg siromaštva kako djeca više nisu neophodna za rad u porodici.


Морате имати приступ некаквом планирању породице.

Morate imati pristup nekakvom planiranju porodice.


И потребан је четврти фактор, који је можда и најважнији.

I potreban vam je četvrti, možda najvažniji faktor.


Допустите да га илуструјем на примеру Катара.

Ali dozvolite mi da ilustrujem taj četvrti faktor posmatrajući Katar.


Овде је данас Катар, а овде Бангладеш.

Ovdje imamo današnji Katar, a tamo je Bangladeš.


Ако их вратим у тренутак кад су постали независни, што је скоро иста година - '71.,' 72. — десио се прилично невероватан развој.

Vratiću ove zemlje unazad do godine njihove nezavisnosti, što je otprilike u isto vrijeme — 71., 72. — prilično je zapanjujući razvoj koji se dogodio.


Погледајте Бангладеш и Катар.


Са толико различитим приходима, пад у броју деце је скоро једнак.

Sa potpuno različitim prihodima, skoro je jednak pad u broju beba po jednoj ženi.


Који је разлог за то у Катару?


Ја радим оно што увек радим.


Отишао сам на сајт статистичког завода Катара - веома је добар. Препоручујем га — и потражио сам - да, ту се можете добро забавити — и бесплатно су доступни подаци о друштвеним трендовима у Катару.

Otišao sam na internet stranice statističkih institucija Katara — imaju veoma dobru stranicu, preporučujem je — i kad sam pogledao - o da, možete se dobro zabaviti ovdje — i preuzeo sam potpuno besplatno katarske socijalne trendove.


Веома занимљиво. Има доста за читање.

Veoma interesantno. Mnogo toga za pročitati.


Пронашао сам стопе рођења по жени.

Pronašao sam ukupnu stopu plodnosti po ženi.


Стручњаци из владине агенције Катара кажу да су најважнији фактори: "" Касније ступање у брак, виши степен образовања жена у Катару и више жена међу радном снагом. "" Потпуно се слажем. Наука се потпуно слаже.

Ovo su naučnici i eksperti u zvaničnoj statističkoj agenciji Katara i oni kažu da su najvažniji faktori sljedeći: "" Starija dob pri stupanju u prvi brak, povećan nivo obrazovanja katarske žene i više žena integrisano u radnoj snazi. "" Potpuno se slažem. Nauka je potpuno saglasna sa ovim.


Ово је земља која је заиста прошла веома занимљиву модернизацију.

Ovo je zemlja koja je uistinu prošla kroz veoma, veoma zanimljivu modernizaciju.


Дакле, то су ова четири фактора: деца би требало да преживе, нису потребна за рад, жене треба да се образују и придруже се радној снази и планирање породице треба да буде доступно.

Dakle, tu su nabrojana četiri faktora: djeca bi trebalo da prežive, ne bi trebalo da su potrebna za rad, žene bi trebalo da dobiju obrazovanje i da se priključe radnoj snazi i planiranje porodice bi trebalo biti dostupno.


Погледајте поново ово.


Данас је просечан број деце у свету као у Колумбији - 2,4.

Prosječan broj djece u svijetu je kao u Kolumbiji — danas je 2,4.


Постоје веома сиромашне земље.


Ту је потребно планирање породице и преживљавање деце.

I to je tamo gdje je potrebno planiranje porodice i bolja stopa preživljavanja djece.


Топло препоручујем последњи TED говор Мелинде Гејтс.

Iskreno preporučujem najnovije predavanje Melinde Gates na TED-u.


А овде, доле је много земаља које имају мање од двоје деце по жени.

I ovdje, dolje, tu su mnoge zemlje koje imaju manje od dvoje djece po svakoj ženi.


Одговор на тест питање је два.

Dakle, kad se vratim da vam odgovorim na kviz pitanje, odgovor je dva.


Достигли смо врхунац у броју деце.


Број деце у свету више не расте.


Још увек расправљамо о врхунцу за нафту, али смо дефинитивно достигли врхунац у броју деце.

Još uvijek debatujemo oko vrhunca kad se radi o nafti, ali smo definitivno dostigli vrhunac kad se radi o djeci.


Раст светске популације ће престати.

I svjetska populacija će prestati rasti.


Одељење за популацију при Уједињеним нацијама је рекло да ће стати на 10 милијарди.

Odjel za populaciju Ujedinjenih nacija je rekao da će prestati rasti na nivou od 10 milijardi.


Али зашто популација расте, ако број деце не расте?

Ali, zašto populacija raste ako se broj djece ne povećava?


Показаћу вам.


Користићу ове кутије у којима су стигле ваше свеске.

Koristiću ove kartonske kutije u kojima su stigli vaši notesi.


Прилично су корисне за едукацију.

One su prilično korisne za edukacijske svrhe.


Свака картонска кутија представља милијарду људи.

Svaka kutija predstavlja milijardu ljudi.


Имамо две милијарде деце у свету.

I ovdje imamo dvije milijarde djece na svijetu.


Две милијарде младих између 15 и 30 година.

Dvije milijarde mladih između 15 i 30 godina.


Ово су заокружени бројеви.


Потом, милијарду између 30 и 45 година, скоро једну милијарду између 45 и 60.

Zatim imamo jednu milijardu onih između 30 i 45 godina, i skoro jednu starosti 45 do 60 godina.


Онда је ту моја кутија.


Ово сам ја: преко 60.


Ми смо овде на врху.


Десиће се оно што зовемо "" велико попуњавање "". Видите да овде као да фали три милијарде.

Ono što će se desiti je nazvano "" veliko popunjavanje "". Možemo vidjeti da oko tri milijarde ovdje nedostaje.


Не недостају зато што су умрли; нису ни рођени.

Oni ne nedostaju zato što su umrli, nego zato što nisu ni rođeni.


Јер пре 1980. је рођено много мање људи него у последњих 30 година.

Zato što je prije 1980., bilo mnogo manje ljudi rođeno nego u proteklih 30 godina.


Сада ће се десити нешто прилично једноставно.

Ono što se dalje dešava je prilično jednostavno razumljivo.


Ми стари, нажалост ћемо умрети.


Ви остали ћете одрасти и имати две милијарде деце.

Većina vas će odrasti i imaćete dvije milijarde djece.


Потом ће стари умрети.


Остали ће одрасти и имати две милијарде деце.

Ostali će odrasti i dobiti dvije milijarde djece.


Потом ће опет стари умрети и имаћете две милијарде деце.

A onda će takođe stari umrijeti i dobiće dvije milijarde djece.


(Аплауз) Ово је велико попуњавање.


Неизбежно је.


Видите ли да се ово повећање десило без продужавања живота и без додавања деце?

I možete li vidjeti da se ovo povećanje desilo bez da se život produžavao i bez dodavanja djece?


Религија нема много везе са бројем деце.

Religije imaju veoma malo veze sa brojem beba koje rađa svaka žena.


Све религије света су потпуно способне да задрже своје вредности и адаптирају се новом свету.

Sve religije na svijetu su potpuno sposobne održati njihove vrijednosti i prilagoditi se novom svijetu.


Биће нас само 10 милијарди ако најсиромашнији изађу из сиромаштва, њихова деца преживе и имају приступ планирању породице.

Biće nas samo 10 milijardi na ovom svijetu, ako najsiromašniji izađu iz siromaštva, ako njihova djeca prežive i ako imaju pristup planiranju porodice.


То је потребно.


Али сигурно ће нас бити две до три милијарде више.

Ali je neizbježno da će nas biti dvije ili tri milijarde više.


Дакле, када разговарате и планирате ресурсе и енергију потребну за будућност, за људе на овој планети, морате да планирате за 10 милијарди.

Tako, kada diskutujete i kada planirate o resursima i energiji potrebnim za budućnost za ljude na ovoj planeti, morate ih planirati za 10 milijardi.


Много вам хвала.


Pre dve godine, bila sam pozvana da kao umetnik učestvujem u izložbi obeležavanja 100 godina islamske umetnosti u Evropi.

Prije otprilike dvije godine dobila sam poziv da kao umjetnica učestvujem u obilježavanju 100-te godišnjice islamske umjetnosti u Evropi.


Kustos je imao samo jedan uslov: trebalo je da koristim arapski tekst za moj rad.

Kustos je postavio jedan jedini uslov: Moja su djela morala biti izražena arapskim pismom.


Kao umetnik, kao žena, kao Arapkinja ili kao ljudsko biće koje živi u ovom svetu 2010., htela sam da kažem samo jednu stvar: želela sam da kažem "" ne "".

Kao umjetnica, žena, Arapkinja, ili jednostavno ljudsko biće koje živi u ovom svijetu, u 2010. godini, htjela sa sam reći samo jednu stvar: htjela sam reći "" Ne! ""


A na arapskom, reći "" ne "", znači reći "" ne, i hiljadu puta ne "". Zato sam rešila da potražim hiljade drugih načina da kažem "" ne "",

Mi kad na arapskom kažemo "" ne "", mi kažemo "" ne "" i onda hiljadu puta "" ne! "" Stoga sam odlučila da potražim hiljadu drugih načina za negaciju


svemu ikad stvorenom pod islamskim ili arapskim patronatom u poslednjih 1 400 godina, od Španije pa do Kine.

u svemu što je ikada napravljeno pod islamskom ili arapskom vlašću, u posljednjih 1400 godina, preko Španije, do granice sa Kinom.


Sakupila sam svoje zaključke u knjigu, postavila ih hronološki, navodeći ime, pokrovitelja, posrednika i datum.

Prikupila sam sva što sam pronašla u jednu knjigu poredala hronooški, navodeći ime, vladara, sredinu i datum.


Knjiga je stajala na maloj polici pored postavke dimenzija tri puta sedam metara, u Minhenu, u Nemačkoj, septembra 2010.

Ta je knjiga stavljena na malu policu, odmah do instalacije dimenzija tri sa sedam metara, koju sam izložila u Minhenu, u Njemačkoj, u septembru 2010. godine.


Sada, u januaru 2011., revolucija je počela i život je stao na 18 dana, a 12. februara, smo naivno slavili na ulicama Kaira, verujući da je revolucija uspela.

U januaru 2011. godine počela je revolucija, život je stao na 18 dana, a 12. februara smo, onako naivno, slavili na ulicama Kaira, vjerujući da je revolucija bila uspješna.


Devet meseci kasnije sam ispisivala poruke na Tahrir trgu. Razlog za ovakav akt je ova slika koju sam videla u svojim vestima.

Devet mjeseci potom, ponovo sam crtala poruke na Trgu Tahrir. Razlog za taj čin bila je slika koju sam ugledala na mom profilu.


Nisam osećala da mogu da živim u gradu u kom su ljudi ubijani i bacani kao đubre na ulicu.

Nisam sigurna da bih mogla živjeti u gradu u kome ubijaju ljude i bacaju ih na ulicu, poput vreća sa otpadom.


Zato sam uzela jedno "" ne "" sa spomenika iz Islamskog muzeja u Kairu i dodala poruku: "" Ne vladavini vojske "".

Tako sam preslikala jedno "" Ne! "" sa nadgrobnog spomenika iz Islamskog muzeja u Kairu i na njega dodala: "Ne! vojnoj vlasti!"


Počela sam da to ispisujem na ulicama Kaira.

Onda sam tu istu poruku ispisivala ulicama Kaira.


Ali to je vodilo seriji drugih "" ne "", koji su izlazili iz knjige kao municija, dodavala sam im poruke i počela da ih ispisujem po zidovima.

Međutim, ta je poruka rezultirala mnogim drugim "" Ne! "", koje sam nalazila u knjizi, izbacivala sam ih poput metaka, dodajući im poruke, a onda sam ih počela pisati i na zidovima.


Zato ću podeliti neke od ovih "" ne "" sa vama.

Neke od tih "" Ne! "" ću podijeliti i ovdje, sa vama.


Ne novom faraonu, jer ko god da dođe sledeći treba da razume da nikad više nećemo biti pod vlašću diktatora.

Ne! novom faraonu, jer onaj koji dođe poslije njega mora da shvati da nikad nećemo dozvoliti da nad nama ponovo vlada diktator.


Ne nasilju: Rami Esam je došao u Tahrir drugog dana revolucije i sedeo je tu sa svojom gitarom, pevajući.

Ne! nasilju: Ramy Essam je došao na Tahrir drugog dana revolucije sjeo je na Trg sa gitarom u rukama i pjevao.


Mesec dana pošto je Mubarak podneo ostavku, ovo je bila njegova nagrada.

Mjesec dana nakon što je Mubarak odstupio s vlasti, to je bila njegova nagrada.


Ne oslepljivanju heroja. Ahmed Harara je izgubio desno oko 28. januara, a levo oko 19. novembra, od strane 2 različta snajpera.

Ne! oslijepljenim herojima. Ahmedu Harari je snajper 28. januara 2011. godine odnio desno, a 19. novembra 2011. godine i lijevo oko. Dva različita snajpera su bila.


Ne ubijanju, u ovom slučaju "" ne "" ubijanju religioznih ljudi, jer je šeik Ahmed Adina Refaat ubijen 16. decembra, tokom demonstracije, ostavljajući za sobom 3 siročeta i udovicu.

Ne! ubistvima... ovaj put ubistvima ljudi od vjere, jer je šejh Ahmed Adina Refaat ubijen 16. decembra 2011. godine, tokom demonstracija, a iza njega su ostali žena i troje djece - siročadi.


Ne spaljivanju knjiga. Egipatski institut je spaljen 17. decembra, što je ogroman kulturni gubitak.

Ne! spaljivanju knjiga. Egipatski institut je spaljen 17. decembra 2011. godine, što je veliki gubitak za kulturu.


Ne svlačenju ljudi, plavi brushalter treba da nas podseti na sramotu nas kao nacije kada dozvoljavamo da žena pokrivena velom bude skinuta i prebijena na sred ulice, ostaje nam poruka "" Živela mirna revolucija "", jer se nikada nećemo suprotstaviti nasiljem.

Ne! nasilnom razodijevanju ljudi, a plavi grudnjak služi da nas podsjeti na našu sramotu kao nacije, što smo dozvolili da skinu pokrivenu ženu i pretuku je na sred ulice, a u napomeni piše: "Neka živi mirna revolucija," jer na nasilje nikad nećemo odgovoriti odmazdom.


Ne barikadama od zidova. 5. februara, betonske barikade su postavljene u Kairu da zaštite Ministarstvo odbrane od protestanata.

Ne! barijerama. Betonski su blokovi 5. februara postavljeni u Kairu kako bi zaštitili Ministarstvo odbrane od demonstranata.


Govoreći o zidovima, želim da podelim sa vama priču o jednom zidu u Kairu.

Kad smo već kod zidova, htjela bih s vama da podijelim priču o jednom zidu u Kairu.


Grupa umetnika je odlučila da nacrta tenk u prirodnoj veličini na zidu. Razmera jedan prema jedan.

Grupa umjetnika je odlučila da na zidu nacrta pravi tenk u omjeru "" jedan naprema jedan "".


Ispred tenka je čovek na biciklu sa korpom za hleb na glavi. Slučajnom prolazniku, nije ništa čudno kod ove slike.

Ispred tenka je nacrtan čovjek na biciklu, noseći korpu za hljeb na glavi. Slučajnom prolazniku ova se scena ne bi činila neobičnom.


Nakon akata nasilja, drugi umetnik je došao, nacrtao krv, protestante koje je pregazio tenk, demonstrante i poruku na kojoj piše: "" Od sutra, imam novo lice, lice svakog mučenika. Ja postojim. "" Vlasti su došle, prefarbale zid u belo, ostavile tenk i dodale poruku: "Vojska i narod, ruku pod ruku. Egipat Egipćanima."

Nakon što je počelo nasilje, došao je jedan umjetnik dodao lokve krvi i demonstrante pregažene tenkom, uz to i poruku koja glasi: "" Od sutra ću nositi novo lice, lice svakog od šehida. Ja postojim. "" Vlasti su potom obojile zid u bijelo, ali su ostavile tenk i napisale novu poruku: "Vojska i narod su jedno. Egipat Egipćanima."


Drugi umetnik je došao, nacrtao komandanta vojske kao čudoviste koje jede devojku u reci krvi ispred tenka.

Potom je došao još jedan umjetnik i nacrtao komandanta vojske u liku čudovišta koje jede mladu djevu u rijeci krvi, odmah ispred tenka.


Vlasti su došle, prefarbale zid u belo, ostavile tenk, ostavile boju i bacile kantu crne boje čisto da prekriju lice čudovista.

Vlasti ponovo oboje zid u bijelo, ostavivši tenk čak i odijelo, ali su lice čudovišta zalili crnom bojom, kako ga prolaznici ne bi prepoznali.


Zato sam ja došla sa svojim šablonima i utisnula ih na tu boju, na tenk i na ceo zid, pa danas to izgleda ovako, do daljnjeg. (Smeh) Želela bih da vam ostavim i poslednje "" ne "".

Onda vam dođem ja sa mojim šablonima, iscrtam ih po odijelu po tenku, po cijelom zidu i tako stoje i dan danas, do daljnjeg. Konačno, hoću da vas upoznam i sa posljednjim "" Ne! ""


Našla sam Nerudu skiciranog na parčetu papira u bolnici u Tahriru i rešila da uzmem "" ne "" iz Mamluk Mauzoleja u Kairu.

Naišla sam na citat iz Nerudinog djela napisan na komadu papira, na Trgu Tahrir i odlučila preslikati Ne! sa Memlučkog mauzoleja u Kairu.


Poruka glasi, [Arapski] "Možete da slomite cveće, ali ne možete da odložite proleće."

Poruka je slijedeća: (arapski) "Možeš pogaziti cvijeće, ali ne možeš odgoditi proljeće."


Hvala vam. (Aplauz) (Aplauz) Hvala vam. Shukran. (Aplauz)

Hvala vam. (aplauz) Hvala vam. Hvala (arapski).