On izlazi iz San Kventina za par nedelja "" - (Smeh) "" I on deli tvoju vatrenu žudnju za umetnošću koja treba da angažuje i omogući ljudima da se povežu. ""i upoznala sam ga jer sam održala govor u San Kventinu, i on se jasno izražava, i prijatnog je izgleda, jer je mišićav.

Izlazi iz San Kventina za nekoliko nedjelja "" (Smijeh) "" i dijeli vašu goreću želju da umjetnost treba da angažuje i omogućava ljudima da se povežu. "" Posvetio je pet godina u samoći, i upoznala sam ga jer sam držala govor u San Kventinu i artikulisan je i fokusiran je na oči jer je mišićav.


Svakodnevno je upražnjavao režim fizičkih vežbi.

Imao je strog režim treninga koji je svaki dan praktikovao.


Rekla sam: "" On bi bio neočekivan saveznik. "" I ne samo to. Tu je i Džejms. On je arhitekta i profesor, i voli da kreira mesta, a kreiranje mesta je kada imatekoji su prepuni umetnosti, gde ljudi crtaju i ponekad dolaze i razgovaraju.

Rekla sam I ne samo to. Tu je Džejms. On je arhitekta i profesor, i voli da stvara prostore, a stvaranje prostora znači da imatekoje su dekorisane umjetnošću, gdje ljudi crtaju, pojavljuju se i ponekad razgovaraju.


Mislim da bi i oni bili dobri saveznici.


Govorili su pred Gradskim većem Los Anđelesa.

Pričali su ispred gradskog vijeća Los Anđelesa.


A članovi Veća ne samo da su doneli propise, polovina ih je sišla i tražila da se sa njima fotografiše nakon glasanja.

Članovi vijeća nisu samo prošli regulaciju, već je polovina sišla dole i tražila da se slika sa njima kasnije.


Oni su bili izuzetni, neodoljivi i uverljivi.


jer značajnija od bogatstva, ili visokoparnih titula, ili mnogobrojnih poznanstava, je naša sposobnost da se povežemo preko naših kvaliteta i da ih ispoljimo.

Ono što vam tražim je da razmislite koju vrstu stvaraoca prilike bismo mogli da postanemo, jer više od bogatstva ili fensi titula ili gomile kontakata, naš kapacitet je da se povežemo oko zajedničkih dobrih strana i da ih istaknemo.


I ne kažem da je to lako,ali ono što želim da sugerišem je da je ovo prilika.

Ne kažem da je ovo lahko, ali sam sigurna da su mnogi od vas napravili pogrešne korake takođerali ono što želim da predložim je da je ovo prilika.


Tako da sam morala da imam poznanstva u svetovima veoma različitim od moga, jer u suprotnom ne možete da primetite trendove.

Morala sam da imam kontakte u različitim svjetovima, veoma različitim od svog,


I kao treće, trebalo je da napišem priču

tako što sam uskakala u cipele čitaoca, kako bi mogli da vide kako bi ovi trendovi mogli da utiču na njihove živote.


To je ono što stvaraoci povoljnih prilika rade.


A evo šta je čudno: za razliku od sve većeg broja Amerikanaca koji žive i rade i saobraćaju sa ljudima koji razmišljaju na istovetan način jer mi tada postajemo rigidniji i ekstremniji, stvaraoci povoljnih prilika aktivno traže okolnosti sa ljudima različitim od sebe, i grade odnose, i pošto to rade, oni imaju pouzdane odnose gde mogu da uvedu odgovarajući tim i okupe ih da reše probleme bolje i brže i iskoriste više prilika.

A evo je čudna stvar: Za razliku od rastućeg broja Amerikanaca koji rade, žive i igraju se sa ljudima koji misle jednako kao i oni jer tada postajemo rigidniji i ekstremniji, stvaraoci prilika aktivno traže riješenja sa ljudima različitim od njih, i grade veze, jer zato što to rade, imaju provjerene veze gde mogu da uvedu pravi tim i regrutuju ga da riješi problem bolje i brže i uhvati više prilika.


Njih ne odbijaju različitosti,i to je ogromna promena u načinu razmišljanja, i kada je jednom osetite, želite da vam se događa mnogo češće.

Nisu osramoćeni razlikama, fascinirani su njima, i to je ogroman napredak u postavci uma i kad ga jednom osjetiti, želite da se dešava mnogo češće.


Ovaj svijet nas poziva da imamo sveobuhvatni način razmišljanja, i vjerujem i vjerujem u rad na tome.


Jer mogu biti izumljene stvari kao bespilotne letelice, i lekovi i prikupljanje podataka, i njih može izumeti više ljudi na jeftiniji način za blagotvorne svrhe, i tada, kao što svakodnevno saznajemo iz vesti, one mogu biti korišćene u opasne svrhe.

Jer stvari mogu da se izume poput dronova lijekova i prikupljanja podataka, i može da ih izume više ljudi i jeftiniji načini u profitabilne svrhe a potom, kao što znamo iz dnevnih vijesti, mogu da se koriste u opasne svrhe.


Ona nas poziva, svakoga od nas, ka višem cilju.

Poziva nas, svakog od nas, na viši poziv.


Ali evo ga i šlag na torti: to nije samo prva prilika da radite sa nekim drugim, to je verovatno vaša najveća prilika,

Ali evo višnje na torti: nije samo prva prilika da radite sa nekim drugim koji je vjerovatno vaš nadređeni, kao institucija ili osoba.


To je nakon ovog iskustva kada vi verujete jedno drugom.

Nakon što ste imali to iskustvo vi vjerujete jedni drugima.


To su neočekivane stvari koje kasnije pronalazite, a koje nikada ne biste mogli da predvidite.

To su neočekivane stvari koje stvarate kasnije i koje nikada ne biste predvidjeli.


Na primer, Marti je muž one glumice koju sam pomenula, i on ih je posmatrao dok su vežbali, i uskoro je razgovorao sa Voli, mojim prijateljem bivšim robijašem,

Na primjer, Marti je muž glumice koju sam pomenula i posmatrao ih je kada su vježbali, i skoro je razgovarao sa Vali, mojim prijateljem i bivšim zatvorenikom,


I on je razmišljao: ja imam niz terena za raketbol.

I razmišljao je, imam grupu terena za reketbol.


Taj momak bi mogao da podučava taj sport.


Ne samo to, godinama kasnije podučavao je je reketbol.


Godinama nakon toga, on je podučavao učitelje raketbola.

Godinama nakon toga, podučavao je trenere reketbola.


Ono što sugerišem je da kada se povežete sa ljudima oko zajedničkog interesa i delovanja, naviknete se da vam se neočekivane, dobre stvari dešavaju u budućnosti, i mislim da je to ono čime se ovde bavimo.

Ono što vam predlažem je da kad se povežete sa ljudima oko zajedničkog interesa i akcije, naviknuti ste na sretne stvari koje se dešavaju u budućnosti, i mislim da je to što tražimo.


Mi se otvaramo ovim mogućnostima, i u ovoj sobi se nalaze ključni igrači i tehnologija, ključni igrači koji su u jedinstvenoj situaciji da ovo urade, da zajedno unaprede sisteme i projekte.

Otvaramo se prema prilikama, i ovoj prostoriji su ključni igrači tehnologija, ključni igrači koji su jedinstveno pozicionirani da to urade, da sjedine sisteme i projekte.


Zapamtite tri osobine stvaralaca povoljnih prilika.


Stvaraoci povoljnih prilika nastavljaju da razvijaju svoje glavne snage i oni postaju tragaoci za obrascima.

Stvaraoci prilika bruše svoju snagu i postaju tražioci obrazaca.


Oni se uključuju u svetove drugačije od njihovih tako da im se veruje i oni mogu da vide te obrasce, i oni komuniciraju da bi se povezali oko najboljih tački zajedničkog interesa.

Uključuju se u različite oblasti od svojih tako da mogu biti od povjerenja i mogu vidjeti te obrasce,slatke tačke i zajednički interes.


Tako da je ono što od vas tražim: svet je gladan.


Ja zaista verujem, na osnovu neposrednog iskustva, svet je gladan našeg ujedinjenja kao stvaralaca povoljnih prilika, i dostizanja ovakvog ponašanja kao što mnogi od vas već čine - to znam iz prve ruke - i da ponovo osmislimo svet u kojem zajedno koristimo naše najbolje talenteod onih koje bismo mogli sami.

Istinski vjerujem, iz svog prvog iskustva da je svijet željan da nas ujedini kao stvaraoce prilika i da imitiramo ta ponašanja što mnogi od vas rade znam iz prve ruke. I da ponovo zamislimo svijet gde koristimo naše najbolje talente zajedno češće kako bismo postigli bolje stvari zajedno nego što bismo mogli samostalno.


Samo upamtite, kao što je Dejv Liniger jednom rekao: "" Ne možete uspeti ako na zajednički organizovan ručak dođete samo sa viljuškom. "" (Smeh) Mnogo vam hvala.

Samo se sjetite, kao što je Dejv Linidžer jednom rekao "" Ne možete uspjeti ako dođete ako dođete na zajednički organizovan ručak sa samo jednom viljuškom "".Hvala vam mnogo.


Ja sam zadužen za obezbeđivanje hrane za ovu zemlju.

Zadužen sam da ova zemlja ima dovoljno hrane.


To mi je posao u naredne dve godine, da osmislim celokupan glavni plan, a onda da ga u narednih 10 godina primenim - naravno, zajedno sa još mnogo drugih ljudi.

To je moj posao naredne dvije godine, da kreiram cjelokupni master plan, i u narednih 10 godina ga sprovedemo — s velikim brojem ljudi, naravno.


Ali prvo, moram da vam ispričam jednu priču, moju priču, priču o ovoj zemlji u kojoj ste svi vi danas.

Ali prvo, moram da vam ispričam priču, koja je moja priča, priču o zemlji u kojoj ste vi svi danas.


I naravno, većina vas je danas imala tri obroka, a verovatno će tako i nastaviti posle ovog događaja.

I naravno, većina vas imala je tri obroka danas, i najvjerovatnije ćete nastaviti da ih imate i poslije ovog događaja.


Pa za početak, šta je bio Katar četrdesetih godina?

Tako da nastavim, šta je Qatar bio 40- tih godina?


Imali smo oko 11.000 ljudi koji su živjeli ovdje.


Nije bilo vode. Nije bilo struje, ni nafte, ni automobila, ništa od toga.

Nije bilo vode, električne energije, nafte, automobila, ništa od toga.


Većina ljudi koji su živeli ovde živeli su bilo u selima na obali, bavili se ribolovom, ili su bili nomadi koji su tumarali okolinom pokušavajući da nađu vodu.

živjela je ili u priobalnim selima, ribareći, ili nomadski, lutajući uokolo u potrazi za vodom.


Ništa od glamura koji danas vidite nije postojalo.

Nije postojao glamur kakav vidite danas.


Nijedan grad poput onih koje danas vidite u Dohi ili Dubaiju ili Abu Dabiju ili Kuvajtu ili Rijadu.

Nije bilo gradova poput Dohe, Dubaija, Abu Dhabija, Kuwaita ili Riyadha.


Nije bilo potrebnih izvora da ih razviju.


I jasno vam je da je očekivani ljudski vek bio takođe kratak.

Možete vidjeti da je životni vijek bio također kratak.


Ljudi su većinom umirali oko 50. godine.


Pa hajde da pređemo na drugo poglavlje: eru nafte.

Nastavimo ka drugom poglavlju: era nafte.


Ali nažalost, nije zaista bila u potpunosti komercijalno iskorišćena do nakon Drugog svetskog rata.

Ali nažalost, otkriće nije u potpunosti komercijalno iskorišteno sve do svršetka Drugog svjetskog rata.


Promenilo je lice ove zemlje, kao što možete videti i posvedočiti danas.

Promijenilo je lice ove zemlje, kao što možete to vidjeti danas.


Takođe, nagnala je sve one ljude koji su tumarali pustinjom - tragajući za vodom, za hranom, pokušavajući da se staraju o svojoj stoci - da se urbanizuju.

Također je pomoglo ljudima koji su lutali pustinjom- u potrazi za vodom, u potrazi za hranom, koji su pokušavali voditi brigu o svojoj stoci- da se urbaniziraju.


Ovo vam može biti čudno, ali u mojoj porodici imamo drugačije akcente.

Možda će vam ovo biti čudno, ali u mojoj porodici imali smo više različitih naglasaka.


Moja majka ima akcenat koji je toliko drugačiji od mog oca, a mi svi činimo populaciju od oko 300 000 ljudi u istoj državi.

Moja majka imala je naglasak koji je bio drugačiji od očevog, a mi smo populacija koja broji 300,000 ljudi u istoj zemlji.


Postoji oko pet ili šest akcenata u ovoj zemlji u ovom trenutku.

Postoji oko pet ili šest naglasaka u ovoj zemlji.


Neko kaže: "" Kako to? Kako je to moguće? "" Zato što živimo raštrkani.

Neko se može upitati, "" Kako to? Kako se to dogodilo? "" To je zato što živimo raštrkano.


Ne bismo mogli da živimo koncentrisano jednostavno zato što nije bilo resursa.

Nismo mogli živjeti koncentrirani na jednom mjestu zbog jer nije bilo resursa.


A kada su resursi došli, bilo da se radilo o nafti, počeli smo da stvaramo ove napredne tehnologije i da spajamo ljude jer nam je trebala koncentrisanost.

I kad su se pojavili resursi, bilo da je to nafta, počeli smo s izgradnjom tih modernih tehnologija skupljajući ljude zato što smo trebali tu koncentriranost.


Ljudi su započeli s upoznavanjem jedni drugih.


I shvatili smo da postoje neke razlike u akcentima.

I shvatili smo da postoje razlike u naglascima.


Ovo je verovatno linija neba koju većina vas poznaje u vezi sa Dohom.

Ovo je najvjerovatnije linija horizonta za koju većina vas zna o Dohi.


Prosečan rast naše privrede je oko 15 procenata za proteklih pet godina.

Prosječni rast naše ekonomije je 15 posto u posljednjih 5 godina.


Potrošnja vode se povećala na 430 litara.

Potrošnja vode povećana je na 430 litara.


Od toga da nismo imali nimalo vode do toga da trošimo vodu u najvećoj meri, većoj nego kod bilo koje druge nacije.

Od nemanja vode nikako do konzumiranja vode do najvišeg stepena, višeg od bilo koje druge nacije.


Ne znam da li je to bila reakcija na nedostatak vode.

Ne znam je li to reakcija na nedostatak vode.


Ali šta je interesantno u vezi sa pričom koju sam upravo ispričao?

Ali šta je zanimljivo u priči koju sam upravo ispričao?


Interesantni deo je da nastavljamo da rastemo 15 procenata svake godine u poslednjih pet godina bez vode.

Zanimljiv dio je da smo nastavili rasti 15 posto svake godine u posljednjih pet godina bez vode.


Dakle to je istorijski podatak. To se nikada ranije nije desilo u istoriji.

Sada je to istorija. Nikad se ništa slično nije desilo u istoriji.


Gradovi su bivali potpuno zbrisani zbog nedostatka vode.

Gradovi su bili potpuno izbrisani zbog nedostatka vode.


To je stvaranje istorije u ovom regionu.


Mi ne gradimo samo gradove, već gradove sa snovima i ljudima koji žele da budu naučnici, doktori.

Ne samo gradovi koje smo gradili, već gradovi sa snovima i ljudima koji su željeli biti naučnici, doktori.


Sagraditi lep dom, dovesti arhitektu, osmisliti moju kuću.

Izgraditi lijep dom, dovesti arhitektu, dizajnirati moju kuću.


Ovi ljudi su čvrsto rešeni da je ovo mesto gde se može živeti i onda kada nije bilo.

Ovi su ljudi tvrdili da je moguće živjeti na prostoru na kojem to nije bilo moguće.


Dakle Brazil ima 1.782 milimetara padavina godišnje.


Jednostavno zahvaljujući ovoj džinovskoj, mamutskoj mašini zvanoj desalinizacija.

Jednostavno zbog ove ogromne, mamutske mašine koja se zove desalinizacija.


Energija je ovde ključni faktor. Ona je sve promenila.

Energija je ovdje ključni faktor. Ona je sve promijenila.


Ta stvar koju ispumpavamo iz zemlje, koju sagorevamo na tone, verovatno ju je većina vas koristila da dođe u Dohu.

To je ona stvar koju pumpamo iz zemlje, palimo tonu toga, većina vas to koristi dolaskom u Dohu.


To je način na koju svi vi koristite i uživate u vodi.

Eto kako se dogodilo da je svi koriste i uživaju u vodi.


To je najbojla tehnologija koju je ovaj region ikada mogao imati: desalinizacija.

Ovo je najbolja tehnologija koju je ova regija ima: desalinizaciju.


Rekao bih, možda ako pogledate globalne činjenice, shvatićete, naravno da moram da se brinem.

Ja bih rekao, možda ak gledate na globalne činjenice, shvatit ćete, naravno moram brinuti.


Premašili smo sedam milijardi pre samo nekoliko meseci.

Okrenuli smo sedam milijardi prije samo nekoliko mjeseci.


I postoje predviđanja da će biti devet milijardi do 2050.

Tu su pretpostavke da će nas biti devet milijardi do 2050.


Dakle zemlja koja nema vode mora da se brine zbog onoga što se dešava van njenih granica.

Zato zemlju koja nema vode mora brinuti ono što se dešava van granica.


Uzdizanjem na viši društveno-ekonomski nivo, oni menjaju i svoju ishranu.

Do podizanja na višu društveno- ekonomsku razinu, promjenit će njihovu ishranu.


Poćet će jesti puno više mesa i tako dalje i tako dalje.


Sa druge strane, opadaju prinosi zbog klimatskih promena i zbog drugih faktora.

zbog klimatskih uslova i ostalih faktora.


I tako neko mora da zaista spozna kada će se kriza dogoditi.

I neko stvarno mora shvatiti kada će se desiti kriza.


Takva je situacija u Kataru, za one koji ne znaju.

Ovo je situacija u Qataru, za one koji ne znaju.


Uvozimo 90 procenata naše hrane i obrađujemo manje od jednog procenta našeg zemljišta.

Uvozimo 90 posto hrane, a obrađujemo manje od jedan posto svoje zemlje.


Ograničeni broj farmera koje imamo potisnut je sa njihovih farmerskih aktivnosti usled politike otvorenog tržišta i dovođenja velike konkurencije, itd, itd.

Ograničeni broj poljoprivrednika koje imamo istisnut je iz svoje poljoprivredne prakse kao rezultat politike otvorenog tržišta i dolaskom veće konkurencije...


Ovi rizici direktno utiču na održivost ove nacije i njen kontinuitet.

Ovi rizici direktno utiču na održivost ovog naroda i njegovog kontinuiteta.


Ovaj slajd rezimira hiljade stranica tehničke dokumentacije na kojoj smo radili tokom protekle dve godine.

Ovaj slajd sadrži na hiljade stranica tehničke dokumentacije na kojoj smo radili u posljednje dvije godine.


Znamo veoma dobro - pokazao sam vam ranije - da nam je potrebna ova energija.

Znamo jako dobro- pokazao sam vam to ranije- da trebamo ovu energiju.


Ako će nam trebati energija, koja vrsta energije?

Zato ukoliko nam treba energija, koja je to vrsta energije?


Ograničeni izvori energije? Fosilna goriva?


Da li smo u relativnoj prednosti da koristimo drugu vrstu energije?

Da li imamo komparativne prednosti za korištenje neke druge vrste energije?


I tako ćemo koristiti tu obnovljivu energiju da proizvedemo vodu koja nam je potrebna.

I tako ćemo koristiti taj obnovljeni izvor energije da bi proizveli neophodnu vodu.


I verovatno ćemo iskoristiti 1800 megavati solarnih sistema da proizvedemo 3,5 miliona kubnih metara vode.

I vjerovatno ćemo staviti 1.800 megavata solarnog sistema da bi se proizvello 3,5 miliona kubika vode.


Ta voda će potom otići do farmera, koji će moći da zalivaju biljke i onda će moći da obezbede hranu za društvo.

Ta voda će ići poljoprivrednicima, i poljoprivrednici će biti u stanju zalijevati svoje biljke,


Ali da bismo održali horizontalnu liniju - jer to su projekti, to su sistemi koje ćemo isporučti - moramo da razvijemo i vertikalnu liniju: održavanje sistema, visoko obrazovanje, istraživanje i razvoj, industrije, tehnologije, da bismo proizveli ove tehnologije za primenu i konačno tržišta.

No, kako bi se održala horizontalna linija- zato što postoje projekti, postoje sistemi koje ćemo mi isporučiti-sistem hrane, visoke razine obrazovanja, istraživanja i razvoja, industrije, tehnologije, da bi se stvorile ove tehnologije za primjenu I tržištima.


Ali ono što sjedinjuje sve to, što sve to omogućava, jeste zakonodavstvo, strategije, propisi.

No ono što se onemogućava u razvoju jeste legalizacija, politika, propisi.


Dakle to je ono što planiramo da uradimo.


Naš cilj je da bjudemo milenijumski grad, poput mnogih drugih milenijumskih gradova: Istanbula, Rima, Londona, Pariza, Damaska, Kaira.

Naš cilj je biti milenijski grad, baš kao mnogi drugi milenijski gradovi: Istanbul, Rim, London, Paris, Damask, Kairo.


Imamo samo 60 godina, ali želimo da živimo zauvek kao grad, da živimo u miru.

Imamo samo 60 godina, ali želimo zauvijek da živimo kao grad, da živimo u miru.


U njemu provedemo oko trećine života, ali da li iko razume o čemu se tu zapravo radi?

U tome provodimo trećinu svog života, ali da li iko od nas zna o čemu se tu zapravo radi?


Galen, jedan od najznačajnijih lekara starog veka je pre 2.000 godina pretpostavio da se pokretačka sila našeg mozga, njegovo gorivo, dok smo budni sliva u ostatak tela i oživljava ga, ali isušuje mozak, a dok spavamo, sva ta vlaga iz ostatka tela se vraća, vlaži mozak i osvežava um.

Prije 2000 godina, Galen, jedan od najistaknutijih istraživača medicine antičkog doba predložio je da motivaciona snaga našeg mozga, njegovi sokovi, u budnom stanju protiču kroz sve druge dijelove tijela i animiraju ih, ali time iscrpljuju mozak. Galen je pomislio da dok spavamo sva ta vlažnost koja je ispunila ostatak tijela naglo bi se vratila i hidrirala mozak i osvježila um.


Sada nam to zvuči kao budalaština, ali to je bio Galenov pokušaj da objasni jednu od odlika sna sa kojom se svakodnevno susrećemo.

Nama to sada zvuči baš smiješno, ali Galen je prosto pokušao da objasni nešto vezano za san sa čime se susrećemo svaki dan.


Svi iz iskustva znamo da san bistri um, ali u nedostatku sna, on se usporava.

Na osnovu svog iskustva, svi znamo da nam san razbistruje um i nedostatak istog čini naš um mutnim.


Iako se sad zna mnogo više o snu nego u Galenovo vreme, još uvek ne znamo zbog čega od svih aktivnosti, baš san tako uspešno obnavlja um.

Iako se danas zna mnogo više o snu nego kad je Galen bio živ, još uvijek ne znamo zašto san pored svih drugih aktivnosti, ima nevjerovatnu iscjeliteljsku moć nad našim umom.


Danas ću vam pričati o nekim skorijim istraživanjima koje prikazuju ovo pitanje u novom svetlu.

Danas želim da vam pričam o nedavnom istraživanju koje možda rasvijetli ovo pitanje.


Otkrili smo da je san možda elegantan odgovor na neke od osnovnih potreba mozga, jedinstven način na koji mozak sa malo grešaka ispunjava teške zahteve i koji ga odvaja od ostalih organa.

Otkrili smo da je san zapravo takoreći elegantno rješenje za neke od najosnovnijih potreba mozga,odgovara na velike zahtijeve i finese koje ga razdvajaju od ostalih organa tijela.


Gotovo celokupna biologija može da se posmatra kao niz problema i odgovarajućih rešenja, a prvi problem koji svaki organ mora da reši je neprekidna dostava hranljivih materija koje napajaju ćelije tela.

Skoro sva biologija koju posmatramo može se okarakterisati kao niz problema i odgovarajućih rješenja. Prvi problem koji svaki organ mora da riješi je konstantna opskrba svih tih ćelija hranjivim materijama.


Za mozak je to naročito važno; njegova intenzivna električna aktivnost troši četvrtinu energije tela, iako mozak čini svega dva procenta telesne mase.

To je posebno bitno za mozak. Njegova intenzivna električna aktivnost crpi četvrtinu ukupne energije tijela iako mozak zauzima samo oko 2 procenta tjelesne mase.


Zbog toga krvotok rešava problem dostave hranljivih materija tako što krvnim sudovima šalje hranljive materije i kiseonik u čitavo telo.

Krvotok rješava problem dostave hranjivih materija šaljući krvne sudove da obskrbe tim materijama i kiseonikom svaki pedalj našeg tijela.


Prikazani su krvni sudovi u mozgu živog miša.

Ovdje su prikazani krvni sudovi u mozgu živog miša.


Krvni sudovi čine složenu mrežu koja prožima čitavu zapreminu mozga.

Krvni sudovi formiraju složenu mrežu koja ispunjava čitavu zapreminu mozga.


Kreću na površini mozga, a zatim se spuštaju u samo tkivo i čitavim putem u svaku ćeliju mozga dostavljaju hranljive materije i kiseonik.

Oni počinju na površini mozga a onda zadiru u samo tkivo. Dok se šire, opskrbljuju svaku moždanu ćeliju hranjivim materijama i kiseonikom.


Kao što svakoj ćeliji trebaju hranljive materije, tako i svaka proizvodi otpadne materije, a čišćenje tog otpada je drugi problem koji svaki organ mora da reši.

Kao što svakoj ćeliji trebaju ove materije za pogon, svaka ćelija proizvodi otpad i uklanjanje tog otpada je drugi osnovni problem koji svaki organ treba da riješi.


Ovaj dijagram prikazuje limfni sistem koji se razvio da bi ispunio tu potrebu.

Ovaj dijagram prikazuje tjelesni limfni sistem koji je evoluirao kako bi riješio ovaj problem.


Paralelan je u odnosu na krvotok, i on prožima čitavo telo.

Ovo je drugi paralelni sistem sudova koji se prostire po cijelom tijelu.


Sakuplja proteine i ostali otpad iz međućelijskog prostora, a zatim ga ubacuje u krv kako bi mogao da se odstrani.

On sakuplja proteine i drugi otpad iz međućelijskih dijelova i onda ih premiješta u krv kako bi se oni otklonili.


Ako se ovaj dijagram dobro pogleda, uočava se nešto što nema smisla.

Ako pažljivije pogledate ovaj dijagram primijetićete da nešto ne štima.


Ako mu uvećamo glavu, između ostalog se vidi da u mozgu nema limfnih sudova.

Ako biste zumirali glavu ovog čovjeka ono što vidite je da u mozgu nema limfnih sudova.


Mozak je ipak vrlo aktivan organ i shodno tome proizvodi dosta otpada koji mora da se ukloni.

Mozak je jedan izuzetno intenzivan organ koji shodno tome proizvodi velike količine otpada koji se mora učinkovito otkloniti.


Ali ipak nema limfne sudove, što znači da način na koji ostatak tela uklanja otpad kod mozga ne radi.

Ipak, on nema limfne sudove, što znači da pristup koji ostatak tijela koristi kako bi otklonio otpad neće djelovati u mozgu.


Kako onda mozak rešava problem uklanjanja otpada?

Kako onda mozak rješava problem odstranjivanja otpada?


Kod ovog naizgled običnog pitanja se naša grupa prvi put uključila u priču i pronicanjem u mozak, u neurone i krvne sudove smo otkrili da mozak problem uklanjanja otpada rešava na neočekivan način.

Kod ovog naizgled svakodnevnog pitanja naša prva grupa ulazi u igru. Ono što smo otkrili zaronivši dublje u mozak dole među neurone i krvne sudove bilo je da je rješenje mozga za odstranjivanje otpada sasvim nesvakidašnje.


U mozgu postoji velika količina čiste, prozirne tečnosti zvane moždano-moždinska tečnost.

Mozak ima prostor prepun čiste i bistre tečnosti koja se zove cerebrospinalna tečnost.


CSF ispunjava okolinu mozga, a otpad iz unutrašnjosti mozga prelazi CSF, i sa ostalim otpadom se ubacuje u krv.

CST ispunjava prostor koji okružuje mozak i otpad iz mozga ulazi u CST koja se zajedno s otpadnom uliva u krv.


U tom pogledu dosta liči na limfni sistem, zar ne?

Ovo puno zvuči kao limfni sistem, zar ne?


Zanimljivo je to što tečnost i otpad iz mozga ne prelaze u CSF nasumice.

Ono što je interesantno je da tečnost i otpad iz mozga ne izlaze nasumično iz ovog prostora CST-a.


Zapravo postoji specijalizovana mreža sudova koja to omogućava.

Naprotiv, postoji specijalizovan sistem koji organizuje i podupire ovaj proces.


Ovdje ponovo imate prikaz mozga živog miša.


Sa leve strane je prikazano šta se dešava na površini mozga, a sa desne šta se dešava ispod površine, unutar samog tkiva.

Slika lijevo prikazuje šta se dešava na površini mozga a slika desno prikazuje šta se dešava ispod površine mozga unutar samog tkiva.


Krvni sudovi su obeleženi crvenom bojom, a CSF koji okružuje mozak je zelena.

Krvni sudovi su crvene boje a CST koja okružuje mozak je zelene.


Iznenadilo nas je što tečnost koja okružuje mozak nije ostala van njega.

Ono što nas je iznenadilo je to da tečnost izvan mozga nije ostala izvan njega.


CSF se ustvari vraćao unutar mozga i kretao se kroz njega duž spoljne strane krvnih sudova, i tokom tog kretanja je zapravo pomagao u čišćenju otpada iz prostora između moždanih ćelija.

CST se vratila unutar i prošla kroz krv duž vanjskog dijela krvnih sudova. Dok se spuštala u mozak duž vanjskog dijela ovih sudova ona je zapravo pomagala u otklanjanju otpada iz međućelijskog prostora.


Korišćenje spoljašnjosti krvnih sudova je zapravo veoma dobro rešenje, pošto je mozak okružen čvrstom lobanjom i sasvim popunjen ćelijama, tako da u njemu nema prostora za dodatnu mrežu sudova kao što je limfni sistem.

Ako razmislite o tome, korištenje vanjskog dijela ovih sudova je jako pametno rješenje jer je mozak zatvoren u čvrstu lobanju i prepun je ćelija tako da u njemu nema dodatnog prostora za čitav set sudova jednog limfnog sistema.


Međutim, krvni sudovi dosežu od površine mozga do svake ćelije, što znači da tečnost koja se kreće duž njih može da prodre u čitavu zapreminu mozga i to predstavlja veoma dobar način da mreža krvnih sudova preuzme ulogu druge mreže, limfnog sistema, i učini je nepotrebnom.

Ipak, krvni sudovi se protežu sa površine mozga do svake žive ćelije mozga što znači da tečnost koja putuje duž vanjskog dijela krvnih sudova može dobiti pristup cijelokupnoj zapremini mozga, tako da je ovo jako pametan načinkrvnih sudova, koji preuzimaju funkciju drugog seta sudova, limfnih sudova kako bi se pobrinuli da ih ne trebamo.


Neverovatno je to da ni jedan drugi organ ne pristupa uklanjanju otpada na ovakav način.

Ono što je zapanjujuće je da nijedan drugi organ ne koristi ovaj pristup kako bi otklonio međućelijski otpad.


Ovo rješenje je karakteristično samo za mozak.


Ali smo se najviše iznenadili kad smo otkrili da se sve ovo o čemu sam pričao, tečnosti koje se kreću kroz mozak, dešava samo dok spavamo.

Ali najiznenađujuće otkriće je da se sve ovo što sam vam rekao o ovoj tečnosti koja ide kroz mozak samo se dešava u stanju sna.


Snimak sa leve strane prikazuje kretanje CSF u mozgu živog miša dok je budan.

Snimak lijevo pokazuje koliko se CST kreće kroz mozak miša koji je budan.


Ali ako malo sačekamo da životinja zaspi vidimo kako CSF teče kroz mozak, a istovremeno se vidi da se ćelije smanjuju dok mozak spava, čime stvaraju međućelijski prostor i omogućavaju da tečnost prođe i ukloni otpad.

Ali u istoj životinji ako samo malo sačekamo da zaspi ono što vidimo je da CST poput bujice ide kroz mozak. Otkrili smo i da u isto vrijeme kada mozak zaspi moždane ćelije se, čini se, smanje i daju malo međuprostora, što omogućava tečnosti da jurne i time očisti otpad.


Izgleda da Galen i nije mnogo pogrešio kad je pisao o tečnosti koja se kreće kroz mozak dok spavamo.

Izgleda da je Galen zapravo bio na pravom putu kada je pisao o tečnosti koja šiklja kroz mozak kada spavamo.


Naše istraživanje,pokazuje da mozak odlaže čišćenje otpada iz međućelijskog prostora dok je budan i zauzet, ali kad zaspi i ne mora više da radi, počinje da iz međućelijskog prostora čisti otpad koji se nagomilao u toku dana.

Naše istraživanje, 2000 godina poslije, upućuje na to da kada je mozak budan i najzauzetiji on odgađa odstranjivanje otpada iz međućelijskog prostora i onda kada zaspi i nije toliko zauzet prebacuje se u stanje čišćenja i odstranjuje otpad iz međućelijskog prostora, otpad koji se nakuplja tokom dana.


Pomalo liči na to kako odlažemo kućne poslove tokom radnih dana jer nemamo vremena, a onda moramo da nadoknadimo svo to čišćenje u toku vikenda.

To je nekako kao kad vi ili ja odgađamo naše kućanske poslove u toku radne sedmice kada nemamo puno vremena i onda kada dođe vikend trudimo se da sve nadoknadimo.


Dosta sam pričao o uklanjanju otpada, ali nisam ništa određeno rekao o vrsti otpada koji mozak mora da ukloni tokom sna kako bi ostao zdrav.

Puno sam pričao o odstranjivanju otpada ali nisam bio konkretan u vezi sa tipovima otpada koje mozak treba da odstrani tokom sna kako bi ostao zdrav.


Studije su pre svega posmatrale vrstu otpada zvanu amiloid-beta, koju čini protein kog mozak stalno proizvodi.

Štetni proizvod na koji se recentne studije mahom fokusiraju je amiloid-beta. To je protein koji se konstantno proizvodi u mozgu.


Moj mozak ga trenutno prozvodi, kao i vaš.

Moj mozak upravo proizvodi amiloid-betu a i vaš.


Kod obolelih od Alchajmerove bolesti amiloid-beta se nagomilava u međućelijskom prostoru mozga umesto da se ukloni kao što bi trebalo, te se smatra da je ovo nagomilavanje amiloid-bete jedan od ključnih koraka u razvoju ove strašne bolesti.

Ali kog oboljelih od Alchajmerove amiloid-beta se nakuplja u međućelijskom prostoru umjesto da se otklanja i smatra se da su upravo ove nakupine amiloid-bete jedan od ključnih koraka u razvitku ove strašne bolesti.


Izmerili smo brzinu uklanjanja amiloid-bete dok smo budni i dok spavamo i otkrili smo da je uklanjanje amiloid-bete zaista mnogo brže dok spavamo.

Izmjerili smo koliko brzo se amiloid-beta otklanja iz mozga u budnom stanju a koliko u snu. Otkrili smo da, zaista, otklanjanje amiloid-bete je mnogo brže u mozgu koji spava.


Ukoliko je san deo načina na koji mozak rešava uklanjanje otpada, to bi moglo znatno da promeni način na koji gledamo odnos između sna, amiloid-bete i Alchajmerove bolesti.

Ako je spavanje dio rješenja mozga za problem otklanjanja otpada onda će ovo itekako promijeniti naše razmišljanje o vezi između sna, amiloid-bete i Alchajmerove bolesti.


Niz nedavnih studija pokazuje da je kod pacijenata kod kojih se nije sasvim razvila Alchajmerova bolest smanjenje kvaliteta i trajanja sna povezano sa povećanim nagomilavanjem amiloid-bete u mozgu. Važno je napomenuti da iako ove studije ne dokazuju da loš san ili njegov nedostatak izazivaju Alchajmerovu bolest, ukazuju da nemogućnost mozga da ukloni otpade poput amiloid-bete može da doprinese razvoju bolesti kao što je Alchajmerova.

Niz skorašnjih kliničkih studija upućuje da među pacijentima koji još uvijek nisu dobili Alchajmerovu pogoršano spavanje i njegovo trajanje su povezani sa većom količinom nakupina amiloid-bete u mozgu. Važno je istaknuti da, iako ove studije ne dokazuju da nedostatak ili loš san uzrokuju Alchajmerovu, one upućuju da neuspjeh mozga da očisti kuću uklanjajući otpad poput amiloid-bete može doprinijeti razvitku bolesti poput Alchajmerove.


Ova istraživanja nam pokazuju da ono što svi znamo o snu, što je i Galen znao, da sam osvežava i bistri um, može biti značajan deo same suštine sna.

Ono što nam ovo istraživanje govori je da jedna stvar koju ste svi već znali o snu, koju je čak i Galen shvatio, da osvježava i razbistruje um, je možda glavni razlog što san postoji.


Svake noći ležemo da spavamo, ali mozak se nikad ne odmara.

Vi i ja, mi idemo na spavanje svako veče, ali naš mozak se nikada ne odmara.


Dok je telo nepomično, a um je negde u zemlji snova, elegantni mehanizam mozga neprimetno radi na čišćenju i održavanju ove nezamislivo složene mašine.

Dok naše tijelo miruje i naš um hoda u snovima, elegantna mašinerija našeg mozga marljivo radi svoj posao, čisti i održava ovu nevjerovatno složenu mašinu.


Poput čišćenja kuće, to je prljav i nezahvalan posao, ali i vrlo važan.

Kao i kućanski posao, to je prljav i nezahvalan posao, ali je isto jako bitan.


Ako mesec dana ne čistite kuhinju svoje kuće, veoma brzo u kući neće moći da se živi.

Ako prestanete da čistite kuhinju na jedan mjesec vaša kuća vrlo brzo neće imati uslove za život.


Što se mozga tiče, posledice nemara mogu biti mnogo ozbiljnije od sramote zbog prljavih pultova, jer je kod čišćenja mozga u igri samo zdravlje i rad uma i tela, i zbog toga je od ključne važnosti za sprečavanje i lečenje budućih bolesti uma razumevanje ovih osnovnih funkcija održavanja mozga.

Ali u mozgu, posljedice neuspjeha mogu biti mnogo ozbiljnije od nelagode uzrokovane prašnjavim kredencima, jer kada je u pitanju mozak zdravlje i funkcija uma i tijela je na kocki i zbog toga, shvatanje ovih osnovnih funkcija čišćenja našeg mozga danas možda je od presudne važnosti za prevenciju i liječenje bolesti uma sutra.


Dakle, možete videti, niska sam, Francuskinja sam, imam prilično jak francusk akcenat što će biti jasno za koji trenutak.

Dakle, ovdje je: Možete vidjeti, niska sam, ja sam Francuskinja. Imam prilično jak francuski naglasak, i to će biti prilično jasno za koji moment.


Možda otrežnjujuća misao i nešto za šta svi znate.

Možda otrežnjujuća pomisao i nešto o čemu vi svi znate.


Pretpostavljam da su mnogi od vas dali nešto ljudima Haitija ove godine.

I pretpostavljam, mnogi od vas su dali nešto ljudima Haitija ove godine.


I postoji još nešto za šta sam uverena da, u svojoj podsvesti takođe znate,

Ima i nešto drugo u što ja vjerujem, u pozadini vašeg uma, vi također znate


a to je da svakodnevno 25 000 dece umre usled uzroka koje je moguće sprečiti.

da, svakodnevno, 25,000 djece umre zbog potpuno zaustavljivih uzroka.


To je kao zemljotres na Haitiju na svakih 8 dana.

To je zemljotres u Haitiju svakih osam dana.


Pretpostavljam da je mnogo vas dalo nešto i za ovaj problem, takođe, ali to se nekako ne dešava sa istim intenzitetom.

I pretpostavljam da su mnogi od vas dali nešto za taj problem također, ali nekako se to ne dešava sa istim intenzitetom.


Pa, evo jednog misaonog eksperimenta za vas.

Dakle, evo jedan misaoni eksperiment za vas.


Zamislite da ste prikupili nekoliko miliona dolara. Možda ste političar u nekoj zemlji u razvoju, i imate budžet koji želite da potrošite na siromašne. Kako ćete to izvesti?

Zamislite da imate par miliona dolara koje ste skupili. Možda ste političar u nekoj zemlji u razvoju, i imate budžet da potrošite; želite da ga potrošite na siromašne Kako da to uradite?


Da li verujete ljudima koji vam kažu da sve što treba da uradimo je da trošimo novac,

Da li vjerujete ljudima koji kažu da sve treba uraditi je potrošiti pare,


da znamo kako da iskorenimo siromaštvo, samo treba da se potrudimo?

da mi znamo kako iskorjeniti siromaštvo samo trebamo raditi vise?


Ili verujete ljudima koji vam kažu da pomoć ne može da pomogne, naprotiv, može da šteti, da pogorša korupciju, zavisnost, itd?

Ili vjerujete ljudima koji kažu da finansijiska pomoć neće pomoći, nasuprot možda će pogoršati stanje, možda će pogoršati korupciju, zavisnost, itd.?


Ipak smo potrošili milijarde dolara na pomoć.

Na kraju krajeva, mi smo potrošili milijarde dolara na finansijisku pomoć.


I najgore od svega, nikada nećemo znati.


A razlog tome - uzmite za primer Afriku -

A razlog je - uzmimo Afriku kao primjer -


Afrikanci su dobili mnogo finansijiske pomoći.


A bruto domaća prozvodnja u Africi ne napreduje.


Okej, dobro. Kako znate šta bi se dogodilo bez pomoći?

Ok, uredu. Kako da znamo šta bi se desilo bez finansijiske pomoći?


Možda bi bilo mnogo gore. Ili bi možda bilo bolje.

Možda bi bilo mnogo gore. Ili bi možda bili bolje.


Nemamo pojma. Ne znamo kako bi drugačije bilo.

Mi ne znamo. Mi nemamo kontračinjenične podatke.


Dajete pomoć i nadate se i molite da će nešto proizaći iz toga?

Da damo finansijisku pomoć i da se molimo da se nešto dobro desi?


Ili se fokusirate na svakodnevni život i dozvoljavate da se zemljotres svakih 8 dana nastavlja?

Ili da se fokusiramo na naš svakodnevni život i dozvolimo da se zemljotres svakih osam dana i dalje dešava?


Stvar je u tome da, ako ne znamo da li činimo dobro, nismo ništa bolji od srednjevekovnih doktora sa pijavicama.

Stvar je u tome, da ako ne znamo da li radimo ikakvo dobro, mi nismo ništa bolji od doktora Srednjeg Vijeka, i njihovih pijavica.


Nekada pacijentu bude bolje, nekada pacijent umre.

Ponekad pacijent ozdravi, ponekad taj pacijent umre.


Da li je to zbog pijavica? Ili nečeg drugog?


To su manja pitanja, ali nisu baš tako mala pitanja.


Imunizacija je najjevtiniji način da spasite dečiji život.

Imunizacija, to je najjeftiniji način da se spasi život djeteta.


Svet troši mnogo novca na to. GAVI (Globalna Alijansa za Vakcine i Imunizaciju) i Gates fondacija daju mnogo novca za ovo. I zemlje u razvoju takođe ulažu mnogo napora.

I svijet je potrošio dosta novaca na to. GAVI i Gejts fondacije obje zalažu mnogo novca za imunizaciju. Čak i zemlje u razvoju same ulažu dosta truda.


A ipak, svake godine, najmanje 25 miliona dece ne dobije imunizaciju koju bi trebalo.

I opet, svake godine, najmanje 25 miliona djece ne dobija potrebnu imunizaciju.


To je ono što zovete "" problemom poslednje milje "". Postoji tehnologija. Postoji infrastruktura. Ali ipak, to se ne dešava.

Ovo je šta mi zovemo "" problem posljednje milje. "" Tehnologija je tu. Infrakstruktura je tu. I opet, ništa ne uspijeva.


Kako ćete iskoristiti svoj milion da rešite ovaj "" problem poslednje milje ""?

Kako koristiti taj milion da riješimo problem posljednje milje?


Evo još jednog pitanja: malarija. Malarija ubija skoro 900 000 ljudi svake godine, većinu u pod-saharskoj Africi, od kojih je najviše mlađe od 5 godina.

I evo još jedno pitanje: Malarija. Malarije ubija skoro 900,000 ljudi svake godine, uglavnom ljudi u sub-saharskoj Africi, većina mlađih od pet godina.


Ustvari, to je vodeći uzrok smrtnosti dece ispod 5 godina.

U stvari to je vodeći razlog smrtnosti za mlađe od pet godina.


Već znamo kako da izlečimo malariju, ali neki ljude vam prilaze i kažu, "Imate milione. Šta mislite o baldahinima?"

Mi već znamo kako ubiti malariju, ali neki ljudi dođu i kažu. "Imaš milione. Šta mislite o mrežama za krevete?"


Za 10 dolara možete proizvesti i isporučiti baldahin sa insekticidom, i možete naučiti nekoga da ga koristi.

Za 10 dolara, možemo proizvesti i poslati insekticidom tretirane mreže za krevete, i možemo nekome objasniti kako da ih koriste.


I ne samo da oni štite ljude koji pod njima spavaju, nego koriste i kao zaštita od zaraza.

I, ne samo da one štite ljude koji spavaju pod njima, nego imaju i odlične koristi protiv daljne zaraze.


Ako polovina zajednice spava pod mrežom, druga polovina takođe ima koristi zbog širenja zaraznih bolesti.

Ako pola zajednice spava pod mrežama, druga polovina ima koristi od toga jer se spriječava daljnje širenje bolesti.


Ali i pored toga, tek četvrtina ugrožene dece spava pod mrežama.

I opet, samo četvrtina djece pod rizikom spava pod mrežom.


Društva bi trebalo da žele da sponzorišu mreže, da ih dele besplatno, ili još bolje, da plate ljudima da ih koriste jer štite od zaraze.

Društva bi trebala biti voljna da se potrude i da sponzorišu mreže, da ih daju besplatno, ili, u tu svrhu, platiti ljudima da ih koriste zbog zaustavljanja daljnjeg širenja bolesti.


"" Ako podelite mreže ljudi ih neće ceniti.

"" Ako damo mreže besplatno, ljudi ih neće cijeniti.


Neće ih koristiti, ili ih neće koristiti na krevetima, nego kao mreže za pecanje. "" Dakle, šta ćete uraditi?

Neće ih koristiti, ili ih bar neće koristiti kao mreže za krevet, možda za ribarenje. "" Dakle, šta da radimo?


Podeliti mreže i povećati pokrivenost? Ili ćete naterati ljude da ih plate kako biste ih naveli da ih stvarno cene?

Da damo mreže besplatno, da maksimiziramo pokrivenost? Ili da tražimo da ljudi plate kako bismo bili sigurni da ljudi razumiju vrijednost tih mreža?


Možda je to rešenje. Možda bi trebalo da šaljemo decu u škole.

Možda je to riješenje. Možda bi trebali poslati djecu u školu.


Zaposliti nastavnike? Izgraditi više škola?

Da li da uposlimo profesore? Da izgradimo nove škole?


Ja ne mogu da odgovorim na veliko pitanje, da li je pomoć koristila ili ne,

Ja ne mogu odgovoriti na veliko pitanje, da li je finansijiska pomoć uspješna ili ne,


ali na ova tri pitanja mogu da odgovorim.

ali ova tri pitanja, ja mogu odgovoriti.


Ovo nije Srednji vijek više. Ovo je 21. vijek.


A u 20. veku su nasumična, kontrolisana testiranja preokrenula medicinu, omogućavajući nam da utvrdimo koji lekovi deluju a koji ne.

I u 20. vijeku, randomizirani, kontrolirani pokušaji su revolucionirali medicinu dozvolivši nam da razlikujemo lijekove koji su uspješni i lijekove koji nisu.


Možete sprovoditi ista, nasumična, kontrolisana testiranja socijalne politike.

I možemo uraditi istu stvar randomizirani, kontrolirani pokušaj za društvenu politiku.


Možete da podvrgnete socijalne inovacije istim strogim, naučnim testovima koje koristimo za lekove.

Možemo i za društvenu inovaciju koristiti iste rigorozne, naučne testove koje koristimo za lijekove.


Na ovaj način otklanjate nagađanje iz donošenja zakona, tako što znate šta funkcioniše a šta ne i zašto.

I na taj način, možemo izbaciti nagađanje iz političkih odlučivanja ako znamo šta radi, i šta ne radi, te zašto.


Daću vam neke primere za ta tri pitanja.

I dati ću vam par primjera za ta tri pitanja.


Ovo je okrug Udaipur u Radžastanu, prelepo.

Ovo je Udaipur distrikt, Rajasthan, prekrasno.


Kada sam počela tamo da radim, otprilike 1% dece je bilo vakcinisano.

Kada sam ja krenula tamo raditi, oko jedan posto djece je bilo u potpunosti imunizirano.


To nije zbog toga što vakcina nema. Ima ih i besplatne su. I nije zbog toga što roditeljima nije stalo do svoje dece.

Znaci, to nije zbog toga što vakcine nisu tu. Vakcine su tu, i besplatne su. I nije zato što roditelji ne mare za svojom djecom.


Ako dete nije vakcinisano protiv boginja, a dobije ih, roditelji će potrošiti hiljade rupija da mu pomognu.

Isto dijete koje nije imunizirano protiv ospica, ako dobije ospice, roditelji će platiti hiljade rupija da mu pomognu.


Tako dobijate prazne seoske centre i pune bolnice.

Tako da dobijemo ove prazne seoske polu centre i prepune bolnice.


Pa, deo problema je u tome što ljudi ne razumeju u potpunosti.

Pa, dio problema je, vjerovatno, da ljudi ne razumiju sve to u potpunosti.


Čak i u ovoj zemlji postoje svakavi mitovi i pogrešnja uverenja o imunizaciji.

Na kraju krajeva, u ovoj zemlji također, mnoge vrste mitova i zabluda postoje oko imuniziranja.


Ako je to slučaj, onda je veoma teško jer je ubeđivanje veoma teško.

Tako da ako je to slučaj, to je problematično jer je nagovaranje vrlo teško.


Ali možda postoji drugi problem također.


To je prelazak sa namjere na djelovanje.


Zamislite da ste majka u okrugu Udaipur u Radžastanu.

Zamislite da ste vi majka u Udaipur distriktu, Rajasthanu.


Morate da prepešačite nekoliko kilometara da biste vakcinisali decu.

Morate hodati par kilometara da biste imunizirali svoju djecu.


I možda kada stignete tamo, zatekete ovo. Centar je zatvoren i morate da se vratite. Vi ste vrlo zauzeti, imate toliko drugih stvari da uradite, uvek ćete odlagati i odlagati dok na kraju ne bude kasno.

I možda kada dođete tamo, šta nađete je ovo. Centar za imunizaciju je zatvoren, morate doći ponovo. I vi ste zauzeti, imate mnogo drugih stvari za uraditi, Uvijek ćete polušati da odgodite i odgodite, i na kraju će biti prekasno.


Pa, ako je to problem, onda je mnogo lakše

Dakle, ako je to problem, to je mnogo lakše


jer, A - možemo olakšati i B - možda možemo ljudima dati razlog da reaguju danas, pre nego da čekaju sutra.

jer, A, možemo proces pojednostaviti, i, B, možda možemo dati ljudima razlog da djeluju danas, radije nego sutra.


Ovo su dakle jednostavne ideje, ali mi nismo znali.

Ovo su neke jednostavne ideje, ali nismo znali.


Sproveli smo nasumična, kontrolisanja testiranja u 134 sela u okrugu Udaipur.

Znaći, šta smo uradili su randomizirani kontrolirani pokušaji u 134 sela u Udaipur distriktima.


Učinili smo da bude lako. Objasniću vam za trenutak.

Pojednostavili smo proces. Objasniti ću to za koji moment.


U crvenim tačkama smo olakšali i dali ljudima razlog da odmah reaguju.

U crvenim tačkama, pojednostavili smo proces i dali ljudima razlog da djeluju sada.


Bele tačke su za poređenje, ništa se nije menjalo.

Bijele tačke su usporedbe, ništa se nije mijenjalo.


Olakšali smo tako što smo organizovali mesečni kamp gde ljudi mogu da vakcinišu svoju decu.

Znaći pojednostavili smo to organizirajući mjesećni kamp gdje ljudi mogu dovesti djecu na imunizaciju.


I onda olakšate i date razlog da se reaguje odmah dajući kilogram sočiva za svaku vakcinaciju.

A onda smo to pojednostavili i dali im razlog da djeluju sada dodajući kilogram leća za svaku imunizaciju.


Nikada neće ubediti nekoga da uradi nešto što ne želi da uradi.

Nikada neće nikoga nagovoriti da uradi nešto što ne želi ra uradi.


S druge strane, ako je vaš problem u tome što odlažete, onda vam može dati razlog da reagujete danas a ne kasnije.

U drugu ruku, ako je tvoj problem isključivo odgađanje, onda ti možda da razlog da djeluješ danas radije nego kasnije.


Posle, u kampu, samo u kampu, vakcinacija je povećana sa 6 na 17%.

Kasnije, kamp, samo postojanje kampa, povećalo je imunizaciju sa šest posto na 17 posto.


Olakšajte i dodajte kilogram sočiva i imunizacija se povećava 6 puta.

Pojednostavite proces, i dajte kilogram leća, i umnožit ćete imunizaciju šest puta.


Sada, možete reći, "" Pa to nije održivo.

Sada, možda ćete reći. "" Da, ali to nije održivo.


Ne možemo stalno davati ljudimo sočivo. "" Pa, ispostavlja se da je to pogrešna računica jer jevtinije je davati ljudima sočivo nego ne davati.

Ne možemo konstantno davati leća ljudima. "" Pa, to je pogrešna računica jer je jeftinije davati leća nego ne davati ih.


Pošto svakako morate da platite sestru, trošak jedne vakcinacije je manji ako im date motivaciju nego ako to ne učinite.

Jer morate platiti medicinsku sestru ionako, trošak po imunizaciji na kraju ispada niži ako damo inicijative nego ako ih ne damo.


Da li da ih poklonite ili da tražite od ljudi da plate?

Da ih damo besplatno, ili da pitamo ljude da plate za njih?


Odgovor se nadovezuje na odgovor na tri jednostavna pitanja.

Dakle odgovor ovisi od odgovora na tri jednostavna pitanja.


Jedno je: ako ljudi moraju da plate za baldahin, da li će ga kupiti?

Prvo je: Ako ljudi moraju platiti za mrežu, da li će je kupiti?


Drugo: ako damo baldahine besplatno da li će ih ljudi koristiti?

Drugo pitanje je: Ako im damo mreže besplatno, da li će ih koristiti?


I treće: Da li poklanjanje baldahina sprečava njihovu kupovinu u budućnosti?

I treće pitanje je: Da li besplatne mreže obeshrabruju kupovinu u budućnosti?


Ovo treće je važno jer ako mislimo da se ljudi naviknu na besplatne stvari to može uništiti tržište, ako delimo baldahine.

Treće pitanje je vrlo bitno jer, ako pomislimo da će se ljudi naviknuti na izdatke, možda uspijemo uništiti market za distribuciju mreža za krevet.


Ovo je debata koja je izazvala mnogo emotivnih i ljutih reči.

Ovo je debata koja je proizvela mnogo emocija i ljutih retorika.


Više je ideološka nego praktična, ali odgovara na jedno lako pitanje.

Više je ideološka nego praktičma. ali ispadne da je jednostavno pitanje.


I mnogo eksperimenata je sprovedeno i svi oni imaju isti rezultat, sada ću vam pričati o jednom.

I mnoge eksperimente, i svi će imati iste rezultate, tako da ću ja govoriti samo o jednom.


Ovo je bilo u Keniji, ljudima su podeljeni vaučeri za popust.

I taj je bio u Keniji, otišli su okolo i podijelili ljudima bonove, bonove za popust.


Ljudi su sa vaučerima mogli da kupe baldahin u lokalnoj apoteci.

Tako da ljudi sa svojim bonovima mogu dobiti mrežu za krevet u lokalnim farmacijama.


Neki ljudi dobiju 100% popusta, neki 20% popusta, neki dobiju 50% popusta itd.

I neki ljudi dobiju 100% sniženje, a neki drugi 20% sniženja, i neki drugi ljudi dobiju 50% sniženja, itd.


I sada možemo vidjeti šta se će se desiti.


Pa, možete videti da kada ljudi treba da plate za baldahine, pokrivenost opada u velikoj meri.

Ono što možemo zapaziti je da kada ljudi moraju platiti za mreže, stopa pokrivenosti uveliko opadne.


Čak i sa delimičnom subvencijom - 3 dolara i dalje nije puna cena baldahina. Sada imate samo 20% ljudi sa baldahinima, gubite [nejasno], to nije dobro.

Dakle i sa djelimičnim popustom — tri dolara nije puna cijena proizvodnje jedne mreže za krevet. I sada imamo samo 20 posto ljudi sa tim mrežama za krevete, gubimo zdravstveni imunitet, to nije dobro.


Druga stvar je, šta se dešava sa korištenjem tih mreža?


Pa, dobra stvar je da će ako imaju baldahine, ljudi da ih koriste, bez obzira kako su do njih došli.

Pa, dobre vijesti su da ljudi ako imaju te mreže, će ih koristiti be obzira na to kako su ih dobili.


Ako su ih dobili na poklon, koristiće ih.


Dugoročno, ljudima koji su dobili besplatne mreže, godinu dana kasnije, ponuđena je opcija da kupe mrežu za 2 dolara.

U budučnosti, ljudi koji su dobili mreže besplatno, godinu poslije, su dobili ponudu da kupe mrežu za krevet za dva dolara.


I oni koji su dobili jednu na poklon češće su kupovali drugu od ljudi koji nisu dobili jednu na poklon.

I ljudi koji su dobili jednu besplatno su ustvari kupili drugu mrežu sa većom vjerovatnoćom nego ljudi koji nisu dobili prvu besplatno.


Znači, ljudi se ne navikavaju na deljenje; navikavaju se na mreže.

Dakle ljudi se ne naviknu na besplatne izdatke, nego na te mreže.


Možda bi trebalo da im ukažemo više poverenja.

Možda im moramo dati malo više kredibilnosti.


To je što se mreža tiče. Pomislićete, "" To je super.

To je primjer mreža za krevet. A vi ćete pomisliti, "" To je super.


Znate kako da vakcinišete, kako da date baldahine. "" Ali političarima su potrebne različite opcije.

Sada znamo kako imunizirati, znamo kako davati mreže za krevete. "" Ali ono što političarima treba je niz mogućnosti.


Oni moraju da znaju: od svih stvari koje mogu da uradim, koji je najbolji način da ostvarim ciljeve?

Oni moraju znati: Od svih stvari koje mogu uraditi, šta je najbolji način da postignem svoje ciljeve?


Pretpostavimo da vam je cilj da upišete decu u škole.

Pa zamislite da je vaš cilj da podstaknete djecu da idu u školu.


Postoji toliko stvari koje možete učiniti. Možete da platite za uniforme, možete da ukinete školarine, da izgradite toalete, možete devojčicama da date uloške, itd.

Postoje mnoge opcije koje možete uraditi. Možete platiti za uniforme, uklonuti potrebne naknade, izgraditi komunalne toalete, možete izgraditi higjenske uloške za djevojke, itd.. itd.


Pa, donekle mislimo da bi sve ove stvari trebalo da uspeju.

Pa, na nekom nivou, mi vjerujemo da bi svaka od ovih trebala biti uspješna.


Da li je to dovoljno, ako mislimo da će to uspeti, intuitivno, da li treba da probamo?

Pa, da li je to dovoljno, da mi intuitivno mislimo da bi opcije trebale raditi, da ih pokušamo?


Pa, u poslovanju to sigurno nije način na koji bismo postupili.

U biznisu, to definitivno nije način na koji bismo prišli ovom problemu.


Pre nego što su kanali izmišljeni u Britaniji, pre industrijske revolucije, roba se prevozila na konjskim zapregama.

Prije nego su kanali izumljeni u Britaniji prije industrijiske revolucije, sredstva su prenošena konjskim zapregama.


Onda su kanali izgrađeni, i sa istim konjem i konjanikom mogli ste da prevezete deset puta više tereta.

Onda su kanali izgrađeni, I sa tim istim jahačem i tim istim konjem, možemo prevoziti deset puta više tereta.


Da li je trebalo da nastave da prenose robu na konjskim zapregama, putem, koje će nekada stići na cilj?

Dakle, da li su trebali nastaviti da prevoze teret na tim konjskim zapregama, na terenu, koji bi na kraju stigli tu?


Pa, da je bilo tako, ne bi došlo do industrijske revolucije.

Pa, ako je to slučaj, onda ne bi bilo industrijiske revolucije.


Dakle, zašto ne bismo učinili isto sa socijalnom politikom?

Zašto onda ne uradimo isto sa društvenom politikom?


U tehnologiji provodimo toliko vremena eksperimentišući, podešavajući, nalazeći najjevtiniji način da nešto uradimo, pa zašto ne radimo to i sa socijalnom politikom?

Sa tehnologijom, mi provodimo toliko vremena eksperimentirajući, ugađanjem, pronalazeći apsolutno najjeftinije načine da nešto uradimo, dakle, zašto ne radimo istu stvar sa socijalnom politikom?


Pa, kod eksperimenata, ono što možete da uradite je da odgovorite na jednostavno pitanje.

Pa, sa eksperimentima, šta možemo uraditi je da odgovorimo na jednostavno pitanje.


Pretpostavimo da imate 100 dolara da potrošite na različite intervencije.

Zamislite da imamo 100 dolara da potrošimo na različite intervencije.


Koliko dodatnih godina obrazovanja dobijate za sto dolara?

Koliko daljnjih godina obrazovanja možemo ostvariti sa stotinu dolara?


Sada ću vam pokazati šta dobijamo različitim intervencijama u obrazovanju.

Sada ću da vam pokažem šta dobijamo sa različitim obrazovnim intervencijama.


Prve se odnose na uobičajene stvari, unajmite nastavnike, školske obroke, uniforme, stipendije.

Dakle prvi su takozvani uobičajeni slučajevi, uposliti nastavnike, jela u školi, školske uniforme, školarine.


To nije loše. Za vaših sto dolara, dobijate između jedne i tri dodatne godine obrazovanja.

I to nije loše. Za stotinu dolara dobijemo između jedne i tri dodatne godine obrazovanja.


Stvari koje ne bi funkcionisale su podmićivanje roditelja, jer toliko mnogo dece već ide u školu, završili biste trošeći puno para.

Stvari koje ne rade tako dobro su potplaćivanje roditelja, jer mnogo učenika već ide u školu tako da na kraju potrošimo dosta novca.


I evo rezultata koji najviše iznenađuju.


Objasnite ljudima dobiti obrazovanja. To se može veoma jevtino uraditi.

Recite ljudima šta su predonsti obrazovanja. To je vrlo jeftino.


Na svakih sto dolara koje potrošite na to, dobijate dodatnih 40 godina obrazovanja.

Tako da za svakih stotinu dolara potrošenih na to, dobijemo 40 dodatnih godina obrazovanja.


I u mestima gde ima glista, crevnih glista, izlečite decu od njih.

I u mjestima gdje imamo crve, crijevne crve, izliječite djeci te crve.


I za svakih sto dolara, dobijate skoro 30 dodatnih godina obrazovanja.

I za svakih stotinu dolara, dobijemo 30 dodatnih godina obrazovanja.


Znači to [nejasno] vaša intuicija. Ljudi ne bi ovo izabrali, a ipak, ovo su programi koji uspevaju.

Dakle ovo nije vaša intuicija. To nisu stvari koje bi ljudi uradili, i opet, to su programi koji su uspješni.


Potrebne su nam takve informacije. Potrebno nam ih je više. I onda je potrebno da usmeravamo politiku.

Nama su potrebne takve informacije. Treba nam što više toga. I onda trebamo da vodimo politiku.


Znači, počela sam od velikog problema i nisam mogla da ga rešim.

Sada, počela sam od velikog problema, i nisam ga mogla odgovoriti.


Podelila sam ga na manja pitanja i imam odgovore na ta manja pitanja.

I podjielila sam ga u manja pitanja, a imam odgovore na manja pitanja.


Tamo je skoro 200 000 ljudi umrlo. Zapravo, po poslednjoj proceni, nešto više.

U Haitiju, oko 200 000 ljudi je umrlo. Ustvari, nešto više od posljednjeg mjerenja.


Odgovor sveta je bio odličan. Dve milijarde dolara je skupljeno samo prošlog meseca. To je oko 10 000 dolara po smrti.

I odgovor svijeta je bio odličan. Dvije milijarde dolara su obećane samo zadnji mjesec. To je oko 10 000 dolara po smrti.


Ne zvuči tako mnogo kad razmišljate o tome.

To ne zvuči tako puno ako pomislite o tome.


Ali ako bismo bili voljni da potrošimo 10 000 dolara na svako dete mlađe od 5 godina koje umre, to bi bilo 90 milijardi godišnje, samo za taj problem.

Ali ako smo spremni potrošiti 10 000 dolara za svako dijete ispod 5 godina koje umre, to bi bilo 90 milijardi godišnje samo za taj problem.


Ja mislim da je deo problema u tome što na Haitiju, iako je problem ogroman, nekako ga razumemo, lokalizovan je.

Ja mislim da dio problema je da, u Haitiju, iako je problem ogroman, nekako ga razumijemo, lokaliziran je.


Date novac Doktorima bez granica, date novac Partnerima u zdravlju, i oni će poslati doktore, poslaće stare stvari, poslaće helikopter da donosi i odnosi stvari.

Ako damo novac Doktorima Bez Granica, damo novac Partnerima u Zdravlju, i oni ce ga potrošiti da šalju doktore, drvo, slati će stvari tamo i nazad.


Prvo, uglavnom je nevidljiv. Drugo, ogroman je. I treće, ne znamo da li činimo ispravnu stvar.

Kao prvo, uglavnom je nevidljiv. Drugo, prevelik je. I treće, ne znamo kako da ga riješimo efikasno.


Ne možete helikopterom izneti ljude iz siromaštva.

Ne možemo poslati helikoptere da spasimo siromaštvo.


Ali pogledajte šta smo upravo danas učinili.

Ali pogledajmo šta smo upravo uradili danas.


Dala sam vam tri jednostavna odgovora na tri pitanja. Dajte sočivo za imunizaciju ljudi, obezbedite besplatne baldahine, izlečite decu.

Dala sam vam tri jednostavna odgovora na tri pitanja. Dajte leća da imuniziramo ljude, dajte besplatne mreže za krevete, i izliječite crve djeci.


Vakcinisanjem ili baldahinima možete spasiti jedan život za 300 dolara po spašenom životu.

Sa imunizacijom ili mrežama, možemo spasiti život za 300 dolara.


Sa lečenjem od glista, dobijate dodatnu godinu obrazovanja za tri dolara.

Sa liječenjem crva, možemo dobiti dodatne godine obrazovanja.


Ne možemo još uvek iskoreniti siromaštvo, ali možemo početi.

Dakle ne možemo izliječiti sirmoaštvo još uvijek, ali možemo krenuti.


Možda možemo početi s malim stvarima za koje znamo da su učinkovite.

I možda je to mali početak sa stvarima za koje znamo da su efikasne.


Ovo je primjer kako ovo može biti efikasno.


Gliste imaju problem sa dospevanjem u naslove.

Crvi imaju mali problem da se nađu na početnim vijestima.


Ali ipak, kada je mladi vođa u Davosu pokazao brojeve koje sam vam dala, započeo je "" Deworm the World "" ("" Oslobodimo svet od glista "").

Ali ipak, kada je mladi globalni vođa u Davosu pokazao statistike koje ste vidjeli, počeli su "" Deworm the World "".


I zahvaljujući tome, i naporu mnogih vlada i fondacija, 20 miliona dece školskog uzrasta je izlečeno u 2009.

I hvala "" Deworm the World "", i trudu mnogih zemalja i fondacija, 20 miliona školskog uzrasta dijece je izliječeno u 2009.


Morate stalno da eksperimentišete, i ponekad ideologiju mora da pobedi praktičnost.

Moramo eksperimentisati, i nekada se ideologije moraju skovati na osnovi praktičnosti.


A ponekada nešto što uspeva na jednom mestu, ne uspeva na drugom.

I nekada nešto što radi negdje, ne radi svuda.


Dakle to je spor proces, ali ne postoji drugi način.

Dakle, spor proces, ali ne postoji drugi način.


Ova računica koju predlažem je kao medicina dvadesetog veka.

Ova eknomija koju predlažem, je kao medicina 20. vijeka.


To je spor, promišljen proces otkrivanja.


Ne postoji čudotvorni lek, ali moderna medicina spašava milione života svake godine, a mi možemo da učinimo isto.

Ne postoje medicinska čuda, ali moderna medicina spašava milione života svake godine, i mi možemo uraditi istu stvar.


I sada se možda možemo vratiti većem pitanju s kojim sam počela.

I sada, možda se možemo vratiti velikom pitanju koje smo postavili na početku.


Ne mogu da vam kažem da li je pomoć koju smo dali u prošlosti značila nešto, ali možemo li se vratiti ovde za 30 godina i reći, "" Ono što smo ovde uradili je stvarno ubrzalo promenu na bolje. "" Verujem da možemo i nadam se da hoćemo.

Ne mogu vam reći da li je finansijiska pomoć potrošena u prošlosti napravila promjene, ali se možemo vratiti ovdje za 30 godina i reći, "" Šta smo uradili, je ustvari napravilo promjenu ka boljem. "" Vjerujem da možemo, i nadam se da hoćemo.


курс за студенте под називом Глобално здравље. Али када добијете

kursom za dodiplomce, nazvanim Globalno Zdravlje. Ali kada vam se


И једно од питања из којег сам много научио је било ово:

I jedno od pitanja iz kojeg sam ponajviše naučio jeste ovo:


Ово су резултати шведских студената. Затим сам добио

I evo koje rezultate sam dobio od švedskih studenata. Rezultate sam uradio tako


(смех) и за мој курс.


заиста сам схватио своје откриће. Показао сам

ustvari sam shvatio moje otkriće. Pokazao sam


(смех) Јер шимпанзе би имале пола тачних одговора, ако им дам

Smijeh jer bi čimpanze dale pola tačnih odgovora da sam im dao


када су сагледавали свет, и када сам их питао,

kad gledaju na svijet, i kada sam ih ja upitao:


Имамо врло добре податке од око 1960, 1962. год. о величини породица у свим државама.

Imamo vrlo dobre podatke od 1962., pardon, 1960-te, o veličini porodica u svim zemljama.


И 1962 год. постојала је група земаља овде које су биле индустријализоване земље и имале су мале породице и дуге животе.

A 1962, imamo grupu zemalja, industrijaliziranih zemalja, i one su imale male porodice i duge živote.


Он се помера у онај горе ћошак. А 90их имамо страшну ХИВ епидемију

Pomjeraju se u taj ćošak. A devedesetih godina, imamo užasnu epidemiju virusa HIV


где имамо дуге животе и мале породице, и имамо потпуно нови свет.

gdje imamo dulje živote i male porodice, i imamo potpuno novi svijet.


Хајде да направимо директно поређење између САД и Вијетнама.

Dopustite mi da napravim direktno poređenje između Sjedinjenih Američkih Država i Vijetnama.


било је напретка у очекиваном животном веку. До краја године,

primjećujemo poboljšanje, odnosno povećanje životnog vijeka. Do kraja godine,


прво друштвена промена пре економске промене.

ustvari prvo bila društvena, pa tek onda ekonomska promjena.


расподелу прихода у свету. Ово је светска расподела прихода људи.

raspodjelu u svijetu prihoda. Ovo je svjetska rapodjela prihoda ljudi.


И ако погледамо где заврши приход, ово је 100% годишњег светског прихода. Најбогатијих 20%

A ako pogledamo gdje završavaju prihodi — prihodi — ovo je 100% od svjetskog godišnjeg prihoda. A najbogatijih 20%,


како ови људи овде дају помоћ овим људима овде. Али у средини,

kao da ovi ljudi pomažu ove ljude ovdje. Ali u sredini,


видећете да како се становништво увећава,

vidjet ćete da porastom stanovništva, stotine


и из Азије и из Африке, и ставимо их одвојено, и можемо да проширимо ову осу, и даћу јој нову димензију овде, додајући социолошке вредности, преживљавање деце.

bilo afričke ili azijske, i stavimo ih odvojeno, zatim proširimo ovu osu, dodamo novu dimenziju, dodavajući društvene vrijednosti i opstanak djece.


И када се поделила, величина државе-балончића је величина популације.

Kada se raspukne, veličina kruga koji predstavlja zemlju predstavlja stanovništvo.


у Уганди, помоћ за развој, време за улагање, а на Маурицијус

Ovdje u Ugandi, pomoć pri razvoju. Ovdje — možete ulagati, tamo -


Да поделим сад Јужну Африку. Индија је велики балончић у средини.

Ovdje mogu podijeliti Južnu Aziju. Indija je veliki krug u sredini.


Али огромна је разлика између Афганистана и Шри Ланке.

Ali ogromna je razlika između Šri Lanke i Afganistana.


Постоји маргина несигурности, али овде видимо разлику:

Postoji moguća nesigurnost u podatke, ali ipak možemo vidjeti razliku:


Ово је Мао Цедунг, донео је здравље Кини. И онда је умро.

Ovo je Mao Cetung. On je donio zdravlje u Kinu. I onda je umro,


И ако се вратимо уназад, и наместимо да остављају траг иза себеврло, врло различита, и да се државе мање-више крећу

Ako se vratimo nazad, ovdje, te ako im pokažemo putanju,veoma, veoma različita, i države se manje-više kreću


И да бих то показао, узећемо пример Уедињених Арапских Емирата.

Kako bismo vam to pokazali, pogledajmo putanju Ujedinjenih Arapskih Emirata.


Они су земља минерала, долазе одавде. Узели су сву нафту,

Došli su odavde, iz zemlje minerala. Imaju velike rezerve nafte,


Тако да имамо далеко хомогенији приказ света, у којем све земље углавном користе новац

Zbog svega ovoga imamo svijet koji ide jednakim kolosijekom, gdje sve zemlje teže da iskoriste novac


постоји прилична разлика у Уганди. Ово су квинтили Уганде.

primjetit ćemo velike razliku. Ovo su raspodijeljene petine u Ugandi.


Све на овом свету постоји у Африци. Не можете

Afrika ima sve što i ostali svijet. I ne možete


Зато што су подаци скривени у базама података.

Ne uzima maha jer se podaci sakrivaju u bazama podataka.


не укључују јавно-финансиране статистике. Постоје веб странице

ne uključuju statistike sponzorirane od strane javnosti. Postoje neke web stranice


али људи стављају цену на њих, глупе лозинке и досадне статистике.

pa na podatke stavljaju cijene i glupe šifre i imaju glupu statistiku.


(смех) (аплауз)


и неке државе дају да њихове базе података буду доступне свету,

Neke zemlje pristaju na to da njihove baze podataka mogu putovati svijetom,


и да их пошаљемо у свет. И шта чујемо када мало идемо около?

i da ih takve predstavimo svijetu. I šta čujemo kao reakciju?


Само је рекао: „Ми то не можемо да урадимо. ''Баш има кликер, зар не? (смех)

On samo kaže: '' Mi to možemo uraditi. ''Poprilično pametan lik, zar ne? Smijeh


Тако да, видимо да ће свашта да се дешава са подацима ових година.

Možemo vidjeti dosta dešavanja na polju podataka u nadolazećim godinama.


Моћи ћемо да гледамо на расподеле прихода на потпуно нове начине.

Distribuciju prihoda ćemo moći posmatrati na jedan sasvim drugačiji način.


и расподела прихода Сједињених Држава из 1970. год.

zatim distribucija prihoda SAD-a, iste godine.


Скоро као дух, зар не, а?


Баш застрашујуће. Али мислим да је врло важно имати све ове информације.

To je poprilično zastrašujuće. Ali ja mislim da je veoma važno imati sve ove informacije.


Волео бих да завршим тако што ћу приказати број корисника интернета на 1000

volio bi da sumiram sve posmatrajući korisnike interneta u odnosu na 1000 stanovnika.


али на осама лако можете да имате коју год хоћете варијаблу.

ali na ovim osama ovdje, možete, i to veoma lagano, dobiti koju god varijablu želite.


у графичке формате, у којима можемо одмах да их разумемо.

grafički format kako bi ih svi momentalno razumjeli.


Е сад, статистичари ово не воле, зато што кажу да ово

Ali statističarima se to ne sviđa, jer kako kažu


Завршићу сад са светом. Тамо, интернет се појављује.


Ja sam turistički preduzetnik i održavalac mira, ali nisam ovako počeo.

Ja sam turistički poduzetnik i mirotvorac, ali nisam tako započeo svoju karijeru.


Kada sam imao sedam godina, sećam se da sam gledao televiziju i video sam ljude kako bacaju kamenje i mislio sam, mora da je ovo zabavno.

Kada sam imao sedam godina, sjećam se da sam gledajući na televiziji vidio ljude kako bacaju kamenje, pomislio sam kako je to zabavno.


Tako sam izašao na ulicu i bacao sam kamenje, ali nisam shvatio da treba da ih bacam na izraelske automobile.

Izašao sam na ulicu i počeo da bacam kamenje, nisam tada shvatio da treba da gađam Izraelske automobile.


Zapravo sam kamenovao automobile mojih komšija. (Smeh) Nisu bili oduševljeni mojim patrotizmom.

Umjesto njih, gađao sam automobile svojih komšija. (Smijeh) Nisu bili oduševljeni mojim patriotizmom.


Ja sam manji, i znam šta mislite. "Baš si bio sladak, pobogu, šta ti se desilo?"

Ovo sam ja, mali, i znam šta mislite: "Izgledao si tako slatko, šta se desilo s tobom?."


Ali mog brata, koji je stariji od mene, su uhapsili kada je imao 18 godina i odveli su ga u zatvor pod optužbama da je bacao kamenje.

Ali moj brat, koji je stariji od mene, biva uhapšen kada je imao 18, odveden je u zatvor pod, optužbom da je bacao kamenje.


Prebili su ga kada je odbio to da prizna, i za posledicu je imao unutrašnje povrede koje su izazvale njegovu smrt ubrzo nakon izlaska iz zatvora.

Pretučen je kada je odbio, da prizna da je on bacao kamenje, rezultat toga su bile unutrašnje povrede koje su prouzrokovale smrt, nedugo nakon izlaska iz zatvora.


Bio sam ljut i ogorčen i samo sam želeo osvetu.

Bio sam ljut, bio sam ogorčen, i sve što sam želio jest osveta.


Ali to se promenilo kada sam napunio 18 godina.

Ali to se promjenilo kada sam napunio 18.


Odlučio sam da mi je hebrejski potreban kako bih našao posao, i kada sam krenuo u učionici da učim hebrejski, tada sam prvi put sreo Jevreje koji nisu bili vojnici.

Odlučio sam da mi je Hebrejski neophodan da dobijem posao, i kada sam počeo da učim Hebrejski tada sam prvi put upoznao Jevreje, koji nisu bili vojnici.


Povezali smo se preko vema malih stvari, poput toga da volim kantri muziku, što je za Palestince veoma čudna stvar.

Povezale su nas male stvari, ja volim country muziku, što je stvarno čudno, za jednog Palestinca.


Ali tada sam i shvatio da svi imamo zid besa, mržnje i neznanja koji nas razdvaja.

Tada sam također shvatio, da imamo zid mržnje između, zid prezira i neznanja, koji nas je razdvajao.


Odlučio sam da nije bitno šta mi se desi.


Bitno je zapravo kako se ja prema tome odnosim.


Stoga sam odlučio da svoj život posvetim rušenju zidova koji razdvajaju ljude.

S toga sam odlučio da svoj život posvetim rušenju zidova koji razdvajaju ljude.


Turizam je jedan od njih, ali tu su i mediji i obrazovanje, i možda se pitate, da li turizam zaista može da promeni stvari?

Turizam je jedan od njih, ali i mediji i edukacija, možda se čudite da li turizam, može da promjeni tu situaciju?


Turizam je najbolji održiv način za rušenje tih zidova i stvaranje održivog načina za međusobno povezivanje i stvaranje prijateljstava.

Turizam je najbolji dugoročni put da se sruše ti zidovi i da se kreira održiva veza, jednog naroda s drugim i da se stvore prijateljstva.


2009. sam osnovao Meždi Turs, društvni poduhvat koji za cilj ima povezivanje ljudi, a to sam uradio sa dva prijatelja Jevreja. Model koji smo napravili, na primer u Jerusalimu, imao bi dva vodiča, jednog Izraelca i jednog Palestinca koji zajedno vode ture i iznose istoriju i priče i arheologiju i konflikt iz potpuno različitih perspektiva.

U 2009., suosnovao sam Mejdi Tours, socijalni poduhvat s ciljem da poveže ljude, sa dvojicom prijatelja koji su Jevreji, i napravili smo model, gdje npr, u Jerusalemu imamo dva turistička vodiča, jednog Izraelca i jednog Palestinca koji vode putovanje zajedno, prepričavajući historiju i arheologiju kao i konflikte iz dvije različite perspektive.


Sećam se da sam zajedno vodio turu sa prijateljem Kobijem - skupina Jevreja iz Čikaga, tura je bira u Jerusalimu — i poveli smo ih do izbegličkog kampa, kampa za Palestince, i tu smo jeli neverovatnu hranu.

Sjećam se kada sam vodio turiste, zajedno sa svojim prijateljem imena Kobi — bila je to Jevrejska zajednica iz Čikaga, put je bio u Jerusalemu —gdje smo imali ovu zanimljivu hranu.


Ovo je Palestinsko jelo, koje se zove maqluba.


To znači "" naopačke "". Kuva se sa pirinčem i piletinom i okrene se naopačke.


Ali kada smo otišli, sa obe strane je bilo plakanja jer niko nije želeo da ide.

Ali kada smo krenuli, obje strane, su plakale, nisu željele da se rastanu.


Nakon tri godine, te veze još uvek postoje.

Tri godine poslije, te veze i dalje postoje.


Zamislite sa mnom kada bi milijarda ljudi koji putuju van svojih zemalja svake godine putovalo ovako, a ne u autobusu od jedne do druge strane, od jednog do drugog hotela, slikajući iza prozora svojih autobusa, ljudi i kultura, već se zapravo povezujući sa ljudima?

Zamislite kada bi milijardu ljudi koji putuju međunarodno svake godine, putovali na ovaj način, kada ne bi uzimali autobus da pređu s jedne na drugu stranu, iz jednog hotela u drugi, da slikaju iz svojih autobusa, ljude i njihovu kulturu, umjesto da se povežu sa njima.


Znate, sećam se grupe muslimana iz Ujedinjenog kraljevstva,

Sjećam se, kada sam imao grupu Muslimana iz Velike Britanije,


išli su do kuće jedne pravoslavne jevrejske porodice, i prvi petak uveče su proveli na večeri za sabat i zajedno su jeli hamin, jevrejsku vrstu čorbe, prosto su se povezivali nakon što su shvatili da su pre sto godina njihove porodice potekle iz istog mesta u Severnoj Africi.

i kada smo ušli u kuću ortodoksnih Jevreja, zajedno smo večerali na prvi Petak, Sabbath večeru, zajedno smo jeli hamin, Jevrejsko jelo, paprikaš, malo poslije, smo shvatili da su njihove porodice prije stotinu godina došle iz istog mjesta iz Sjeverne Afrike.


Ovo nije profilna slika za vaš FB profil.


Ovo je budućnost putovanja i pozivam vas da uradite upravo to, da promenite način putovanja.

Ovo je budućnost putovanja, i ja vas pozivam da mi se pridužite, da promjenimo način putovanja.


To radimo sada širom sveta, od Irske, preko Irana, do Turske i vidimo sebe kako idemo svuda kako bismo promenili svet.

od Irske do Irana i Turske, i vidimo se čak i dalje, da promjenimo svijet.


OK, ovog jutra ću govoriti o problemu korupcije.

Jutros ću da vam pričam o problemu korupcije.


A korupcija se definiše kao zloupotreba poverenja zbog sopstvene koristi - ili u našem kontekstu, vaših prijatelja, porodice ili vaših ulagača.

Korupcija se definiše kao zloupotreba položaja radi lične koristi, ili u kontekstu ove priče, radi koristi vaših prijatelja, porodice ili mecena.


Ali moramo razumeti šta mi podrazumevamo pod korupcijom i moramo razumeti da smo pogrešno učeni o tome i moramo priznati to.

Ali, moramo shvatiti šta razumijemo o korupciji. Moramo da shvatimo da su nas pogrešno učili o njoj, i to se mora priznati.


Moramo imati hrabrosti da to priznamo da bismo počeli mijenjati svoj odnos prema njoj.


Prvo, najveći mit je to da ona u stvari i nije zločin.


Kada komesar policije na TV-u govori o kriminalu, on ne priča o korupciji.

Kada policijski komesar na TV govori o kriminalu, on ne govori o korupciji.


A zasigurno znamo da kada Ministar nacionalne sigurnosti

Sigurno znamo da ni ministar sigurnosti, kada govori o kriminalu, ne govori o korupciji.


Poenta jeste da je to zapravo krivično delo.


U pitanju je privredni kriminal, jer podrazumeva

To je privredni kriminal, jer se pljačka novac poreskih obveznika.


Korupcija u javnom i privatnom sektoru je realnost.


Kao neko ko dolazi iz privatnog sektora,

Kao pripadnik privatnog sektora mogu vam reći da u njemu ima jako puno korupcije koja nije povezana sa vladom.


Ista podmićivanja, mita i poslovi "" ispod stola "" se dešavaju i u privatnom sektoru.


Danas ću se fokusirati na korupciju u javnom sektoru, u kojem učestvuje i privatni sektor.

Danas ću se fokusirati na korupciju u javnom sektoru u kojem i privatni sektor taođer ima udjela.


Drugi važan mit koji je potrebno razumeti - jer moramo razbiti ove mitove, razmontirati, uništiti ih i rugati im se - drugi važan mit koji je potrebno razumetida je korupcija zapravo mali problem - da ako je problem, u stvari je mali problem, da zapravo čini samo malih 10 ili 15 posto, da postoji od davnina i da će se verovatno nastaviti i u budućnosti i da nema nikakvog smisla usvajati zakone, jer zapravo ne možemo mnogo šta učiniti.

Drugi važan mit kojeg treba shvatiti, jer moramo razbiti te mitove, ogoliti ih, rasturiti i učiniti ih apsurdnim, taj drugi mit kojeg treba shvatiti je onaj u kojem se kaže da je korupcija zapravo samo mali problem. Ako predstavlja problem, onda je to mali problem koji zapravo čini tek 10-15%, da oduvijek postoji, da će vjerovatno uvijek postojati, i da nema svrhe donositi zakone, jer se malo šta može uraditi.


Ja želim da pokažem da je i to veoma opasan mit.


To je lažno predstavljanje stvari u javnosti.


I želim da kažem nešto, o periodu 30 godina unazad.

Želim da govorim malo o vremenu prije 30 godina.


Mi smo danas Trinidad i Tobago, mala karipska zemlja, bogata resursima i početkom '70-ih došlo je do velikog porasta u bogatstvu zemlje, što je prouzrokovano porastom svetske cene nafte.

Danas se javljamo iz Trinidada i Tobaga, male karipske zemlje bogate prirodnim resursima. Početkom '70-ih došlo je do velikog bogaćenja zemlje, a do toga je došlo zbog rasta cijena nafe u svijetu.


Zovemo ih petrodolarima. Državna kasa je pucala od količine novca.

To nazivamo "" petro-dolari "". Državna kasa bila krcata novcem.


jer se danas nalazimo u Centralnoj banci.

Ironija je u tome što smo danas u Centralnoj banci.


Danas se nalazimo u Centralnoj banci, a Centralna banka je odgovorna za mnoge stvari o kojima ću danas pričati.

Danas smo u Centralnoj banci a ona je odgovorna za mnogo toga o čemu ću govoriti.


Govorimo o činjenici da je preko puta terase kula Ministarstva finansija, i postoji velika veza sa nama danas,

Govorimo o činjenici da se preko puta nalazi toranj Ministarstva finansija,


Ja sad imam privilegiju da vodim neprofitnu organizaciju zvanu Savet zajedničke inicijative.

da vodim jedno neprofitno Mješovito konsultantsko vijeće.


Naš sajt je jcc.org.tt, i mi smo lideri u borbi za izgradnju novog sistema javnih nabavki i toga kako se javni novac koristi.

Naša web adresa je "" jcc.org.tt "" i mi smo lideri u borbi za stvaranje novog sistema javnih nabavki za prenos državnog novca.


Za one od vas koji su zainteresovani da saznaju više o tome

Oni koji žele da saznaju više ili da nam se pridruže ili potpišu neku od peticija, samo izvolite.


zbog jedne od mojih privatnih kampanja, koju vodim već više od tri i po godine i koja se odnosi na transparentnost i odgovornost vezane za spasavanje od bankrota kompanije CL Fajnenšl.

Preći ću na drugu stvar koja je povezana, jer je jedna od moji ličnih kampanja koju vodim već duže od tri i po godine za transparetnost i odgovornost u vezi sa pomaganjem kompaniji "" CL Financial "".


CL Fajnenšel je najveći karipski konglomerat svih vremena, ok?

CL Financial je najveći konglomerat na Karibima.


I bez ulaženja u sve detalje, navodno je propao - biram svoje reči vrlo pažljivo - navodno je propao u januaru 2009. godine, što je sada već skoro četiri godine.

Da ne bih ulazio u detalje, priča se da je propao. Pažljivo biram riječi. Priča se da je propao u Januaru 2009. godine i od tada je prošlo već skoro četiri godine.


U nezapamćenom izlivu velikodušnosti - a morate biti veoma sumnjičavi kad su ovi ljudi u pitanju -nezapamćenom izlivu velikodušnosti, tadašnja vlada je potpisala, pismeno se obavezala da vrati sve dugove poveriocima.

U jednoj neviđenoj navali velikodušnosti, a morate biti sumnjičavi kada su ti ljudi u pitanju, u neviđenoj, i ovdje pažljivo biram riječi, u neviđenoj navali velikodušnosti, tedašnja vlada potpisuje, pismeno se obavezuje, da će isplatiti sve kreditore.


I mogu vam reći bez straha da budem kontradiktoran,

I kažem vam to bez straha od oprečnog mišljenja da se to nije desilo nigdje na planeti.


Da probamo da razumemo, nedostaje nam kontekst.


Nije kao u ostalim delovima sveta. (Aplauz) Nije kao na drugim mestima sveta. Prosto nije.


Ovdje je jedno, a tamo negdje ne nešto drugo.


Slušajte. Imali su finansijska spašavanja i na Vol Stritu.

Poslušajte. Na Wall Streetu su pomagali kompanijama.


U Africi, bilo je finansijskih spašavanja. U Nigeriji šest najvećih banaka je doživelo kolaps u isto vreme, zar ne?

U Africi su pomagali. U Nigeriji, šest najvećih komercijanil banaka je propalo u isto vrijeme kada i naše.


Nigde na planeti nisu svi poverioci isplaćeni više od onog što im je zakonski pripadalo.

Nigdje na planeti nisu kreditori isplaćeni više nego što im je po statutu pripadalo.


Samo ovde. Pa šta je bio razlog za ovu velikodušnu isplatu?

Samo ovdje. Pa zbog čega tolika velikodušnost?


Je li naša vlada toliko darežljiva? Možda i jeste.

Je li naša vlada toliko velikodušna? A možda i jeste.


Počeo da istažujem i da pišem i taj ceo posao možete naći na sajtu AfraRaymond.com, što je moje ime.

Tako sam počeo da tražim i pišem, itd. itd. i taj rad, moj lični rad, se može naći na stranici AfraRaymond.com, što je ujedno i moje ime.


Nije tako popularan kao od nekih ljudi, ali šta da radim.

Nije popularan kao što su neki drugi, ali šta je tu je.


Ali poenta je da me je to gorko iskustvo Odeljka 34, zavere da se opstruira Parlament, to gorko iskustvo koje se dogodilo u avgustu, kada smo trebali da proslavimo našu nezavisnost, nateralo da u septembru promislim, da revidiram moj stav, i vratim se na stvari koje sam napisao, i razmenu koju sam imao sa zvaničnicima i da vidim o čemu se zapravo radi.

(Smijeh) Poenta je u tome da me je to gorko iskustvo Člana 34, ta zavjera za izopačenjem parlamenta, koja se desila u avgustu, kada smo trebali da slavimo Dan nezavisnosti, početkom septembra, natjerala da se preispitam provjerim svoj kompas, i vratim se nekim radovima koje sam pisao i nekim razmjenama sa zvaničnicima da vidim šta je zaista šta.


Kako kažemo kod nas, da vidim ko je ko i šta je šta?

Kao što ovdje kažemo, koje ko, i šta je šta?


I podneo sam zahtev u skladu sa Zakonom o slobodi informacija

U maju sam napravio aplikaciju "" Sloboda informacija "" za Ministarstvo finansija.


Ministarstvo finansija je sledeća kula pored.

Ministarstvo finansija je u sljedećem tornju preko puta.


Kako nam je rečeno, Ministarstvo finansija podleže odredbama Zakona o slobodnom pristupu informacijama.

Rečeno nam je da Ministarstvo finansija podliježe odredbama Zakona o slobodi informacija.


Provešću vas kroz primer da li je to zapravo tako.

Dat ću vam jedan praktični primjer da vidite je li baš tako.


Centralna banka u kojoj se jutros nalazimo je izuzeta od odredbi Zakona o slobodnom pristupu informacijama.

Centralna banka u kojoj se jutros nalazimo ne podliježe odredbama Zakona o slobodi informisanja.


Tako da ih možete pitati bilo šta, a oni ne moraju da vam odgovore.

Stoga im ne možete ništa tražiti, i ne moraju ništa odgovarati.


Ipak sam ušao u borbu i postavio četiri pitanja.

Zato sam uskočio u tu borbu i postavio četiri pitanja.


Predstaviću vam pitanja ukratko, zajedno sa odgovorom, kako biste mogli razumeti, kao što sam rekao, gde se nalazimo.

Reći ću vam ta pitanja ukratko skupa sa odgovorima, tako da shvatite gdje se nalazimo.


tražio sam da vidim račune firme CL Fajnenšel, a ako ne možete da mi pokažete račune - ministar finansija daje izjave, usvaja zakone, drži govore, itd.

Prvo pitanje: Tražio sam da vidim račune kompanije CL Financial, a ako ne možete da mi pokažete račune, Ministar finansija daje izjave, donosi nove zakone, drži govore i tako dalje,


To je kao onaj vic: uzeću ono što on pije.

To je poput onog vica: "" Ja ću ono što onaj tamo pije. ""


I odgovorili su mi, na šta zapravo mislite?

I oni su odgovorili i napisali mi, šta tačno mislite?


Odgovorili su na moje pitanje, pitanjem.


Druga tačka: želim da vidim ko su poverioci grupe koja je bila isplaćena?

Druga stvar: Želim da vidim ko su kreditori grupe kojoj je plaćeno?


Napraviću pauzu da bih vam rekao da je 24 milijarde dolara našeg novca bilo potrošeno na ovo.

Dozvolite da prekinem ovdje da vam naglasim da je zo ovo potrošeno 24 milijarde dolara našeg novca.


To je otprilike oko tri i po milijarde američkih dolaraOK?

To je oko 3,5 milijarde američkih dolara. koji potiču iz male... a nekada smo bili karipska zemlja bogata prirodnim resursima.


I postavio sam pitanje, ko dobija te tri i po milijarde dolara?

I postavio sam pitanje, ko je dobio te 3,5 milijarde dolara?


Želim opet da napravim pauzu da stavim stvari u kontekst,

I opet ću prekinuti radi konteksta, jer nam pomaže da jasnije shvatimo ovo.


Postoji jedna osoba koja je trenutno u vladi.

U vladi sada postoji jedna posebna osoba.


I ta osoba je napravila karijeru koristeći Zakon o slobodnom pristupu informacijama,

Ta osoba je izgradila karijeru koristeći Zakon o slobodi informacija u korist svog političkog cilja.


Ne zaslužuje da se imenuje. Želim da napravim poentu.

Ne bih mu davao značaj. Dolazim do poente.


je bio kad smo razotkrili skandal skivenih školarina, gde se zapravo oko 60 miliona dolara državnog novca delilo na različite školarine, koje nisu ni bile javno objavljene, itd.

A najpoznatiji slučaj je onaj kojeg smo nazvali Skandal tajnog stipendiranja, gdje se oko 60 miliona dolara državnog novca rasulo u čitavom nizu stipendija a stipendije nisu objavljivane, itd. itd.


I on je uspeo da dođe do suda, koristeći taj zakon, Zakon o slobodnom pristupu informacijama,i ja sam pomislio kako je to odlično.

On je bio u stanju da natjera sud, pomoću Zakona o parlamentu, Zakona o slobodi informaicja, da objavi te podatke i ja sam mislio da je to odlično.


Ali vidite, pitanje je ovo: ako mi možemo da se pozivamo na Zakon o slobodnom pristupu informacijama i da koristimo sud kako bi se razotkrilo korišćenje oko 60 miliona državnog novca, trebalo bi da možemo da razotkrijemo korišćenje te 24 milijarde dolara.

Ali vidite, pitanje je sljedeće: Ako je ispravno da koristimo Zakon o slobodi informacija i da koristimo sud da prisilno objelodani oko 60 milona dolara državnog novca, mora da je ispravno da natjeramo i objelodanjivanje 24 milijarde dolara.


Vidite? Ali Ministarstvo finansija, Stalni sekretar Ministarstva finansija,

Vidite? Ali, Ministarstvo finansija, Stalni sekretar Ministarstva finansija, mi je pisao i rekao da je i taj podatak izuzet.


Treća stvar koju ću vam reći jeste da sam takođe pitao za direktore CL Fajnenšela, da li su u stvari davali izveštaje

Treće što ću vam reći jeste da sam takođe pitao da li su direktori "" CL Financial "", slali prijave u skladu sa Zakonom o integritetu u javnom životu


I zvaničnici su u obavezi da podnose izveštaj o ličnoj imovini.

Javni zvaničnici moraju prijaviti šta je to što imaju u smislu sredstava i obaveza.


Naravno, tad sam otkrio da to ne rade, pa čak i da Ministar finansija nije to tražio od njih.

I naravno, od tada sam otkrio da ne prijavljuju i da im Ministar finansija zapravo nikada nije tražio da prijave.


Tu smo. Imamo situaciju gde se osnovne garancije integriteta i odgovornosti i transparentnosti ne poštuju.

Dakle, ovdje imamo situaciju gdje su odbačeni osnovna zaštita integriteta, odgovornosti i transpertnosi.


Postavio sam pitanje na zakonski i ispravan način.

Pitanje sam postao zakonski i prema pravilu.


Ono što nas je motivisalo u vezi sa Odeljkom 34, moramo da nastavimo sa tim.

Zbog onog što nas je motivisalo oko Člana 34 moramo da nastavimo raditi na tome. Ne možemo to zaboraviti.


Podveo sam ovo pod najveći trošak u istoriji zemlje.

To sam definisao ka najveći pojedinačni rashod u historiji zemlje.


Takođe je prema ovoj jednačini, najveći primer javne korupcije.

Takođe je najveći pojedinačni primjer javne korupcije, a prema ovoj jednačini.


Gde god da imate trošenje državnog novca bez ikakve odgovornosti na netransparentan način, biće uvek jednako korupciji, bez obzira da li živite u Rusiji, Nigeriji ili na Aljasci, uvek će biti jednako korupciji i to je ono sa čim se mi ovde nosimo.

Tamo gdje se novac javno troši bez odgovornosti i bez transparentnosti, to će uvijek biti jednako korupciji, bilo da ste u Rusiji, Nigeriji ili na Aljasci. Uvijek će se izjednačavati sa korupcijom, i o tome govorime.


Nastaviću da radim, da vršim pritisak, kako bih dobio neke odgovore na ova pitanja od Ministarstva finansija.

Nastavit ću sa radom, pritiskati, da dobijem neka rješenja tih stvari u Ministarstvu finansija.


o svojoj borbi protiv državne korupcije i ona me je upoznala sa sajtom, Alaveteli.com.

Govorio nam je novinar Brok o njenoj borbi protiv korupcije vlade i ona mi je pokazala ovu web stranicu: alaveteli.com


Alaveteli.com je način da imamo otvorenu bazu za podnošenje zahteva po osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama

Alavateli.com je način da imamo otvorenu bazu podataka za prijave slobode informacija, i da razgovaramo međusobno.


Vi možete da vidite šta sam ja podneo i koje odgovore sam dobio.

Vi možete da vidite za šta sam se ja prijavio i kako mi je odgovoreno.


jednim simpatičnim indijskim sajtom, koji se zove IPaidABribe.com.

Posljednja stvar koju želim da kažem je povezana sa ovim, što je ujedno i divna web stranica iz Indije pod nazivom IPaidABribe.com


Imaju međunarodnu mrežu, i važno je za nas da se uključimo u ovo.

Oni imaju međunarodne ogranke i važno nam je da se uključimo u ovu.


IPaidABribe.com (dao sam mito) je vrlo važan sajt, toliko da odete i proverite.

IPaidABribe.com je veoma važan dobar za posjetiti i vidjeti.


Napraviću pauzu ovde. Tražiću od vas malo hrabrosti.

Ovdje ću zastati i zamoliti vas da budete hrabri.


Odbacite prvi mit; to jeste krivično delo.


Odbacite drugi mit; to jeste velika stvar.


To je veliki problem. U pitanju je privredni kriminal.

To je ogroman problem. To je privredni kriminal.


da doprinesmo stabilnosti i održivosti našeg društva. Hvala vam.

I nastavimo da radimo skupa. da poboljšamo situaciju, stabilnost i održivost u našem društvu. Hvala.


Podignite ruke, ako su vas ikada pitali: "Šta želite da budete kad porastete?"

Podignite ruku ako su vam ikada postavili pitanje "Šta želiš biti kada porasteš?"


A sada, podignite ruku ako je pitanje "Šta želiš biti kada porasteš?"


Ja sam neko ko nikada nije mogao da odgovori na pitanje: "Šta želiš da budeš kad porasteš?"

Ja sam neko ko nikada nije uspio odgovoriti na pitanje "Šta želiš biti kada porasteš?"


Vidite, problem nije bio to što uopšte nisam imala interesovanja - već sam ih imala previše.

Jer, problem nije bio u tome što me ništa nije zanimalo — nego što me je previše toga zanimalo.


U srednjoj školi sam volela engleski, matematiku, likovno i svirala sam gitaru u pank bendu pod nazivom "" Isfrustrirani teleoperater "".

U srednjoj školi sam voljela engleski, matematiku, umjetnost, i svirala sam gitaru u punk bendu "" Frustrirani telefonski operater "".


(Smeh) Tako je bilo i nakon srednje škole i u određenom momentu sam počela da opažam obrazac kod sebe, gde bih se zainteresovala za jednu oblast i bacila bih se na to, potpuno bi me obuzelo i postala bih prilično dobra, u čemu god to bilo, a potom bih stigla do momenta kad bih počela da se dosađujem.

(Smijeh) To se nastavilo nakon srednje škole, i u određenom trenutku sam primijetila šablon kod sebe gdje bih se počela zanimati za neku oblast i upustila bih se, postala opsjednuta, i postala bih prilično dobra u tom nečemu, a onda bih došla do tačke gdje se počinjem dosađivati.


I obično bih se u svakom slučaju trudila i istrajavala jer sam već posvetila toliko vremena i energije, a ponekad i novca u datu oblast.

Obično bih pokušala ipak ustrajati, jer sam već posvetila toliko vremena i energije, a nekada i novca, na tu oblast.


Ali naposletku bi onaj osećaj dosađivanja, onaj osećaj, kao: da, kapiram ovo, ovo za mene više nije izazov - postajalo bi previše.

Ali u konačnici taj osjećaj dosade, taj osjećaj, kao, ma ja, znam ovo, ovo više nije izazov — postalo bi previše.


Ali onda bih se zainteresovala za nešto drugo, nešto potpuno nevezano i bacila bih se na to i postala bih obuzeta i u fazonu: "" To! Pronašla sam moj poziv "", a potom bih ponovo stigla do tačke u kojoj sam se dosađivala.

Ali onda bi me počelo zanimati nešto drugo, nešto potpuno nepovezano, pa bih se upustila u to, postala opsjednuta, i mislila, "" To! Našla sam pravu stvar, "" i onda bih opet došla do tačke gdje se počinjem dosađivati.


Ali onda bih otkrila nešto novo i potpuno drugačije i bacila bih se na to.

Ali onda bih otkrila nešto potpuno novo i potpuno drugačije, i upustila bih se u to.


Ovaj obrazac mi je uzrokovao mnogo nespokoja iz dva razloga.

Ovaj šablon mi je stvarao dosta anksioznosti, iz dva razloga.


Prvi je bio u tome što nisam bila sigurna kako da sve ovo pretvorim u karijeru.

Prvi je bio što nisam bila sigurna kako ću išta od toga pretvoriti u karijeru.


Mislila sam da ću na kraju morati da izaberem nešto, da negiram sve svoje ostale strasti i da prosto pristanem na dosađivanje.

Mislila sam da ću na kraju morati izabrati jednu stvar, odreći se svih drugih zanimanja, i jednostavno se pomiriti s tim da će mi biti dosadno.


Drugi razlog za toliko nespokoja je bio malo više ličan.

Drugi razlog što mi je to stvaralo toliko anksioznosti je bio malo više ličan.


Brinula sam se da nešto nije u redu s ovim i da nešto nije u redu sa mnom jer nisam u stanju da se držim bilo čega.

Brinula sam se da nešto nije u redu sa ovim, i da nešto nije u redu sa mnom jer nisam mogla ostati pri nečemu.


Brinula sam se da me je strah od obaveza ili da sam rasejana ili da samu sebe sabotiram, u strahu od sopstvenog uspeha.

Brinula sam se da me plaši obaveza, ili da sam rastresena, ili da se sama sabotiram, u strahu od vlastitog uspjeha.


Ako se prepoznajete u mojoj priči i u ovim osećanjima, volela bih da se zapitate nešto što bih volela da sam samu sebe nekada pitala.

Ako se možete poistovijetiti sa mojom pričom i ovim osjećanjima, voljela bih da si postavite pitanje koje bih voljela da sam sebi postavila tada.


Zapitajte se gde ste naučili da značenje pogrešnog i nenormalnog pripisujete bavljenju velkim brojem poslova.

Pitajte se gdje ste naučili da dodijelite epitete pogrešno ili abnormalno za raditi više stvari.


Reći ću vam odakle ste to naučili: naučili ste to iz kulture.

Reći ću vam gdje ste to naučili: naučili ste to iz kulture.


Prvi put nas pitaju: "" Šta želiš da budeš kad porasteš? "" kada imamo oko pet godina.

Prvi put nam postave pitanje "" Šta želiš biti kada porasteš? "" kada nam je otprilike pet godina.


I istina je da nikog nije zaista briga šta govorite u tom uzrastu.

Činjenica je da nikoga nije briga za vaš odgovor u tim godinama.


(Smeh) To se smatra bezazlenim pitanjem za malu decukao: "" Želim da budem astronaut "", ili: "" Želim da budem balerina "", ili: "" Želim da budem pirat. "" Ovde ubacite kostim za Noć veštica. (Smeh)

(Smijeh) Smatra se bezazlenim pitanjem,ili "" Želim biti gusar. "" Ovdje ubaciti kostim za Noć Vještica. (Smijeh)


Ali ovo nam pitanje postavljaju iznova i iznova kako odrastamo u raznim oblicima - na primer, đake u srednjoj školi mogu da pitaju na čemu će da diplomiraju.

Ali ovo pitanje nam se postavlja opet i opet kako starimo, u raznim oblicima — na primjer, srednjoškolce pitaju koji će fakultet upisati.


I u nekom momentu: "Šta želiš da budeš kad porasteš?"

I u jednom momentu, "Šta želiš biti kada porasteš?"


pređe put od nekad simpatične vežbe do onoga što nas drži budnim po noći.

se iz slatke vježbice koja je nekad bila, pretvori u ono što nam ne da spavati noću.


Vidite, iako ovo pitanje podstiče decu da sanjaju o tome šta bi mogla da budu, ne podstiče ih da sanjaju o svemu što bi mogla da budu.

Vidite, iako ovo pitanje inspiriše djecu da sanjaju o tome šta mogu biti, ne inspiriše ih da sanjaju o tome šta sve mogu biti.


Zapravo, postiže upravo suprotno jer kada vas neko pita šta želite da budete, možete da odgovorite 20 različitih stvari, iako će se dobronamerni odrasli verovatno kikotati, u fazonu: "" O, kako je to slatko, ali ne možeš da budeš graditelj violina i psiholog.

Ustvari, čini upravo suprotno, jer kad vas neko pita šta želite biti, ne možete odgovoriti 20 različitih stvari, iako bi se dobronamjerni odrasli vjerovatno nasmijali i rekli "" Jao, kako slatko, ali ne možes biti tvorac violina i psiholog.


Moraš da izabereš. "" Ovo je dr Bob Čajlds - (Smeh) i on je graditelj žičanih instrumenata i psihoterapeut.

Moraš se odlučiti. "" Ovo je Dr. Bob Childs — (Smijeh) i on je lutier i psihoterapeut.


A ovo je Ejmi Ang, urednica časopisa koja je postala ilustrator, preduzetnica, učiteljica i kreativna direktorka.

A ovo je Amy Ng, urednica magazina koja je postala ilustrator, poduzetnik, nastavnik i kreativni rukovodioc.


Ali deca većinom ne slušaju o ovakvim ljudima.

Ali većina djece ne čuje za ovakve ljude.


Sve što čuju je da će morati da odaberu.

Sve što čuju je da će se morati odlučiti.


Pretpostavka o usko usredsređenom životu je veoma romantizovana u našoj kulturi.

Pojam usko fokusiranog života se jako idealizira u našoj kulturi.


To je predstava o sudbini ili jednom pravom pozivu, predstava o tome da svi imamo jednu važnu stvar kojom nam je suđeno da se bavimo dok smo na zemlji i da morate da pronađete šta je to i da tome posvetite svoj život.

To je ideja o sudbini ili jednog pravog poziva, ideja da svi mi imamo jednu veliku stvari posvetiti život tome.


Ali šta ako ste neko ko nema takav sklop?

Ali šta ako ste neko ko ne funkcioniše tako?


Šta ako ima mnogo različitih oblasti koje vas interesuju i mnogo toga što želite da radite?

Šta ako postoji mnogo različitih oblasti koje vas zanimaju, i mnogo različitih stvari koje želite raditi?


Pa, nema mesta za ljude poput vas u ovom poretku.

E pa, nema mjesta za nekog poput vas u tim okvirima.


Možda ćete se osjećati kao da nemate svrhu.


I možete da osećate kako nešto nije u redu s vama.

I možda ćete se osjećati kao da nešto nije u redu s vama.


Vi ste ustvari "" multipotencijalista "".


(Smeh) (Aplauz) Multipotencijalista je neko ko ima mnogo interesovanja i kreativnih težnji.

(Smijeh) (Aplauz) Multipotencijalista je neko ko ima puno zanimanja i kreativnih pohoda.


Možda bi pomoglo, ako bismo je razložili na tri dela: multi, potencijal i ista.

Možda će vam pomoći da je podijelite na tri dijela: Multi, potencijal, i ista.


Možete takođe da koristite druge termine koji označavaju isti pojam, kao svestrana osoba, renesansna osoba.

Također možete koristiti neki od drugih pojmova za istu ideju, kao što su polimat, renesansna osoba.


Zapravo, tokom perioda renesanse smatralo se idealnim biti dobar u različitim disciplinama.

Ustvari, u periodu Renesanse, smatralo se idealnim ako ste vični u raznim disciplinama.


Barbara Šer nas naziva "" skenerima "". Koristite termin koji želite ili izmislite sopstveni.

Barbara Sher nas naziva "" skenerima. "" Koristite koji god izraz želite, ili izmislite vlastiti.


Moram da kažem da mi je to nekako prikladno da kao zajednica ne možemo da se složimo oko jednog pojma.

Moram reći da je nekako ironično što se kao zajednica, ne možemo složiti o jedinstvenom terminu.


(Smeh) Lako je posmatrati vašu multipotencijalnost kao ograničenje i muku koju treba prevazići.

(Smijeh) Lako je vidjeti multipotencijalnost kao ograničenje ili nesreću koju morate prevazići.


Ali naučila sam, razgovarajući s ljudima i pišući o ovim idejama na mom vebsajtu da u ovoj osobini leži ogromna snaga.

Ali ono što sam naučila kroz razgovor sa ljudima i pisanje o tim idejama na mojoj web stranici, je da je potrebna neizmjerna snaga kako biste bili ovakvi.


Ovo su tri supermoći multipotencijalista.

Navest ću tri super moći multipotencijalista.


To jest, kombinovanje dve ili više oblasti i stvaranje nečeg novog na njihovom preseku.

Znači, kombinovanje dvije ili više oblasti i stvaranje nečeg novog u presjeku.