Ša Hvanga i Rejčel Binks su spojila zajednička interesovanja: kartografija, vizuelizacija podataka, putovanja, matematika i dizajn, kada su osnovali Mešu.

Sha Hwang i Rachel Binx su iskoristili zajedničko zanimanje za kartografiju, vizualizaciju podataka, putovanja, matematiku i dizajn, kada su osnovali Meshu.


Mešu je kompanija koja pravi nakit po porudžbi, inspirisan geografijom.

Meshu je kompanija koja kreira unikatni nakit inspirisan geografijom.


Ša i Rejčel su došli do ove jedinstvene ideje, ne uprkos, već zbog svog eklektičkog spoja veština i iskustava.

Sha i Rachel su smislile ovu jedinstvenu ideju, ne unatoč, već zbog njihove eklektične mješavine vještina i iskustava.


A multipotencijalisti sa svim svojim iskustvima su u stanju da imaju uvid u mnoge od ovih tačaka preseka.

A multipotencijalisti, sa svom svojom pozadinom, mogu da pristupe većini tačaka presjeka.


Druga supermoć multipotencijalista je brzo učenje.

Druga super moć multipotencijalista je brzo učenje.


Kada se multipotencijalisti zainteresuju za nešto, vredno se bace na to.

Kada multipotencijaliste nešto zanima, jako smo tvrdokorni.


Takođe smo naviknuti na početke jer smo već toliko puta bili početnici, a to znači da nas je manje strah da probamo nove stvari i da iskoračimo iz ustaljenih stanovišta.

Također smo navikli na to da smo početnici, jer smo toliko puta počeli iznova u prošlosti, a to znači da se manje bojimo probati nove stvari i istupiti iz naših zona komfora.


Štaviše, mnoge veštine su primenjive na razne discipline, a mi donosimo sve što smo naučili u svaku novu oblast kojom se bavimo, pa retko počinjemo od nule.

Štaviše, mnoge vještine se mogu prenijeti između disciplina, i sve što smo naučili unosimo u svaku novu oblast koju dotičemo, što znači da rijetko počinjemo od nule.


Nora Dan je zaposlena za stalno kao putnica i honorarna je spisateljica.


Kao dečji koncertni pijanista usavršila je neverovatnu veštinu razvoja mišićne memorije.

Kao dijete je bila koncertni pianista, i razvila je nevjerovatnu sposobnost mišićne memorije.


Sada je najbrži daktilograf kog poznaje.

Danas, najbrže tipka od svih ljudi koje poznaje.


(Smeh) Pre no što je postala pisac, Nora je bila projektant finansija.

(Smijeh) Prije nego što je postala pisac, Nora je bila finansijski planer.


Morala je da nauči prefinjenu mehaniku trgovine kada je započela svoju praksu, a ova veština joj sad pomaže da piše neodoljive ponude urednicima.

Morala je naučiti o prodaji kada je započela praksu, a ta vještina joj danas pomaže u pisanju privlačnih ideja urednicima.


Retko kad je gubljenje vremena sleđenje nečega što vas privlači, čak iako na kraju odustanete.

Rijetko je gubljenje vremena nešto što vas privlači, iako na kraju odustanete.


Možete primeniti to znanje na potpuno drugačiju oblast onako kako niste ni očekivali.

Možda ćete primijeniti to znanje u skroz drugoj oblasti, na način koji niste mogli ni zamisliti.


Treća supermoć multipotencijalista je prilagodljivost; to jest, mogućnost da uskočite u bilo šta što želite da budete u bilo kojoj situaciji.

Treća super moć multipotencijalista je adaptabilnost; to jest, sposobnost pretvaranja u šta god je potrebno da budete u datoj situaciji.


Ejb Kahudo je ponekad reditelj spotova, ponekad je vebdizajner, ponked je konsultant na Kikstarteru, ponekad je nastavnik, a ponekad je, očigledno, Džejms Bond.

Abe Cajudo je nekada video režiser, nekada web dizajner. nekada konsultant za Kickstarter, nekada nastavnik, a nekada, izgleda, James Bond.


(Smeh) Dragocen je jer dobro obavlja posao.

(Smijeh) Vrijedan je jer dobro obavlja posao.


Još je dragoceniji jer može da preuzme različite uloge, zavisno od potreba klijenata.

Čak je i više vrijedan jer može zauzeti razne uloge, ovisno o potrebama klijenata.


Časopis "" Fast Kompani "" je prepoznao moć adaptacije kao veštinu koju je najvažnije razvijati kako biste uspeli u 21. veku.

Magazin Fast Company je identificirao adaptabilnost kao najvažniju vještinu koju treba razviti kako biste napredovali u 21. stoljeću.


Svet ekonomije se menja tako brzo i nepredvidljivo da su oni pojedinci i one organizacije koji znaju kako da se prilagode kako bi susreli potrebe tržišta, ti koji će da uspeju.

Ekonomski svijet se mijenja tako brzo i nepredvidivo da su pojedinci i organizacije koje se mogu usmjeriti s ciljem odgovaranja potrebama tržišta, oni koji će zaista napredovati.


Sinteza ideja, brzo učenje i prilagodljivost; tri veštine kojima su multipotencijalisti veoma vični i tri veštine koje mogu da izgube, ukoliko ih pritiskate da suze svoj fokus.

Sinteza ideja, brzo učenje i adaptabilnost: tri vještine s kojima multipotencijalisti imaju puno iskustva, i tri vještine koje bi mogli izgubiti ukoliko ih natjeramo da se fokusiraju.


Kao društvo, imamo zajednički interes da ohrabrujemo multipotencijaliste da budu to što jesu.

Kao društvo, u interesu nam je da ohrabrimo multipotencijaliste da budu kakvi jesu.


Imamo mnogo složenih, višedimenzionalnih problema trenutno u svetu i potrebni su nam kreativni mislioci koji razmišljaju nekonvencionalno da ih rešimo.

Danas imamo mnogo kompleksnih, multidimenzionalnih problema u svijetu, i trebaju nam kreativni mislioci "" izvan okvira "" koji ih se mogu latiti.


Sad, pretpostavimo da ste duboko u sebi specijalista.

Recimo da ste, u dubini duše, stručnjak.


Izašli ste iz utrobe znajući da želite da budete pedijatar neurohirurgije.

Izašli ste iz maternice sa znanjem da želite biti pedijatrijski neurohirurg.


(Smeh) Zapravo, najbolje ekipe su sačinjene

(Smijeh) U stvari, neki od najboljih timova su sačinjeni od stručnjaka i multipotencijalista, u kombinaciji.


Specijalisti mogu da zarone u oblast i implementiraju ideje, dok multipotencijalisti donose širinu znanja u projekat.

Stručnjak se može udubiti i primijeniti ideje, dok multipotencijalista donosi širok spektar znanja u projekat.


Ali svi bi trebalo da osmišljavamo živote i karijere u sladu s tim za šta smo stvoreni.

Ali svi mi trebamo kreirati živote i karijere koji su u skladu s tim kako funkcionišemo.


I nažalost, multipotencijaliste uglavnom ohrabruju prosto da više liče na svoje kolege specijaliste.

A nažalost, multipotencijaliste većinom potiču da budu više kao njihove kolege stručnjaci.


S tim na umu, ako nešto želim da vam ostane od ovog govora, nadam se da je to sledeće: prigrlite svoj unutrašnji sklop, kakav god on bio.

E pa nakon što je sve rečeno, ako ima ijedna stvar koju trebate upamtiti iz ovog predavanja, nadam se da je ovo: prihvatite vaš unutrašnji sklop, kakav god on bio.


Ako ste u duši specijalista, pa, tako vam svega, specijalizujte se.

Ako ste stručnjak u duši, onda svakako postanite stručnjak.


Na taj način ćete najbolje obavljati posao.


Ali svim multipotencijalistima ovde, uključujući i one koji su možda upravo shvatili, u poslednjih 12 minuta da su baš to - (Smeh) vama kažem: prigrlite svoje brojne strasti.

Ali za multipotencijaliste u prostoriji, uključujući vas koji ste možda tek u zadnjih 12 minuta shvatili da ste to — (Smijeh) vama ću reći: prihvatite vaše razne interese.


Pratite svoju znatiželju niz sve te zečje rupe.

Pratite vašu radoznalost tim raznim smijerovima.


Prihvatanje našeg unutrašnjeg sklopa vodi ka srećnijem, autentičnijem životu.

Prihvatanje našeg unutrašnjeg sklopa vodi do sretnijeg, više autentičnog života.


I možda je još važnije - multipotencijalisti, potrebni smo svetu.

A možda je najvažnije — multipotencijalisti, potrebni smo svijetu.


Овде сам јер имам веома важну поруку. Мислим да смо пронашли најважнији фактор успеха.

Ovdje sam jer imam veoma važnu poruku. Mislim da smo pronašli najvažniji faktor uspjeha.


Пронађен је у близини, на Станфорду.


Пpофесор психологије је узео четворогодишњаке и оставио их потпуно саме у једној соби.

Profesor psihologije je uzeo četverogodišnju djecu i ostavio ih same u sobi.


Рекао би четворогодишњем детету, "" Џони, оставићу те овде 15 минута са пуслицом.

I rekao bi četverogodišnjem djetetu, "" Johnny, ostaviću vas ovdje sa kolačićem, 15 minuta.


Ако пуслица и даље буде ту кад се вратим, добићеш још једну. Имаћеш онда две. "" Рећи четворогодишњаку да чека 15 минута на нешто што воли, исто је као да сте рекли "" Донећу вам кафу за два сата "". (смех) Потпуно исто.

Ako ovaj kolačić bude ovdje kad se vratim, dobit 'ćete još jedan. Tada ćete imati dva. "" Reći četverogodišnjem djetetu da čeka 15 minuta zbog nečega što voli, je isto kao da se nama kaže "" Donijećemo vam kafu za dva sata. "" (Smijeh) Tačna usporedba.


Шта се десило кад је професор изашао из просторије?

Šta se dogodilo kada je profesor otišao iz sobe?


Чим су се врата затворила...


двоје од троје деце је појело пуслицу.


Пет секунди, десет, четрдесет, педесет, два минута, три, осам.

Pet sekundi, 10 sekundi, 40 sekundi, 50 sekundi, dvije minute, četiri minute, osam minuta.


Неки су издржали 14,5 минута.


(смех) Нису могли више да чекају.

(Smijeh) Nisu to mogli učiniti. Nisu mogli čekati.


Занимљиво је да је једно од троје погледало пуслицу и урадило ово...

Ono što je interesantno jeste da bi jedno od troje posmatralo kolačić i ponašalo se ovako...


Погледали би.


Вратили је назад.


Шетали би около. Играли би се са сукњама и панталонама.

Hodali bi uokolo. Igrali bi se sa svojim suknjicama i hlačicama.


Дете је већ са четири године разумело најважнији принцип успеха. Способност да се одложи задовољство.

To četverogodišnje dijete je već razumjelo najvažniji princip uspjeha. To je sposobnost odgađanja zadovoljstva.


Самодисциплина, најважнији фактор успеха.

Samodisciplina, je najvažniji faktor uspjeha.


Четрнаест или петнаест година касније, наставак студије.

Petnaest godina kasnije, 14 ili 15 godina kasnije, dodatno istraživanje.


Шта су сазнали?


Потражии су ту децу која су сад имала 18 и 19.

Otišli su pronaći ovu djecu koja su sada imala 18 i 19 godina.


Установили су да је 100 посто деце која нису појела пуслицу, било успешно.

I otkrili su da je 100 posto djece koja nisu pojela kolačić uspješna.


Имали су добре оцене. Супер им је ишло.

Imali su dobre ocjene. Odlično su napredovali.


Били су срећни. Имали су планове.


Имали су добре односе са наставницима, ученицима.

Bili su u dobrim odnosima sa profesorima, studentima.


Били су добро.


Велики проценат деце која су појела пуслицу, био је у невољи.

Veliki procenat djece koja su pojela kolačić, su imali poteškoće.


Нису уписали факултет.


Имали су лоше оцене. Неки су напустили школу.

Imali su loše ocjene. Neki su odustali od škole.


Неки су још остали са лошим оценама.

Neki su još uvijek pohađali školu sa lošim ocjenama.


Неколико их је имало добре оцене.


Питао сам се: да ли би и хиспано деца реаговала на исти начин као америчка деца?

Pitao sam se: Da li bi djeca latinoameričkog porijekla reagirala na isti način kao i američka djeca?


Отишао сам у Колумбију и поновио експеримент.

Zato sam otišao u univerzitet Kolumbiju. I ponovio sam eksperiment.


Било је веома смешно. Испитивао сам децу од 4, 5 и 6 година.

I to je bilo veoma smiješno. Uzeo sam četverogodišnjake, petogodišnjake i šestogodišnjake.


Показаћу вам шта се десило.

I dozvolite mi da vam pokažem šta se dogodilo.


(смех) Шта се десило у Колумбији?


Од троје Хиспано деце, двоје је појело пуслицу. Једно од троје није.

Latinoamerička djeca, dvoje od troje djece, je pojeo kolačiće. Jedno od troje nije.


Ова девојчица је била занимљива. Појела је унутрашњост пуслице.

Ova mala djevojčica je interesantna. Ona je pojela unutrašnjost kolačića.


(смех) Другим речима, желела је да милсимо да није појела, да би добила две.

(Smijeh) Drugim riječima, ona je željela da pomislimo da ga nije pojela, kako bi dobila dva kolačića.


Али појела ју је.


Дакле знамо да ће бити успешна, али морамо да пазимо.

Tako da znamo da će ona biti uspješna. Ali je moramo posmatrati.


(смех) На пример, не би требало да се бави банкарством, или да ради на каси.

(Smijeh) Ona se ne bi trebala baviti bankarstvom, naprimjer, ili raditi kao blagajnica.


Али биће успешна.


Ово се односи на све. Чак и на продају.

I ovo se primjenjuje svugdje. Čak i u trgovini.


Продавац који - Муштерија каже, "" Желим то "". А особа каже, "" Океј, изволите "". Та особа је појела пуслицу.

Trgovac kojem — klijent kaže, "" Želim to. "" a ta osoba odgovara, "" U redu, izvolite. "" Ta osoba je pojela kolačić.


Ако продавац каже, "" Причекајте.


Желим да сазнам да ли је то добар избор. "" Тада продајете много више.

Dozvolite mi da vam postavim nekoliko pitanja da vidimo da li je ovo dobar izbor. "" Tada ćete prodati više.


Дакле ово је применљиво у свим професијама.

Prema tome, ovo se može primjeniti u svim sferama života.


Завршићу - Кореанци су урадили следеће.

Završiću sa – Korejanci su ovo također uradili.


Знате шта? Ово је тако добро да желимо дечију књигу о пуслици.

Znate li to? Ovo je tako dobro da želimo Knjigu o kolačiću za djecu.


И направили смо је. Она се шири Корејом.

Napravili smo jednu za djecu. I sada je rasprostranjena širom Koreje.


Подучавају децу управо овом принципу.

Oni podučavaju ovu djecu upravo ovom principu.


Морамо га научити и овде у Америци. Јер имамо велики дуг.

I mi trebamo naučiti taj princip ovdje u SAD-u. Jer imamo veliki dug.


Једемо више пуслица него што можемо произвести.

Konzumiramo više kolačića nego što proizvodimo.


Много вам хвала.


Ако погледамо у животињу као што је овај рачић који плива у тегли,

Kada gledamo životinju kao što je remipedia kako pliva u tegli, on ima ogromne kljove pune otrova.


и складишти се у стенама у овим пећинама.

Prodire u zemljište i taloži se u stenama unutar ovih pećina.


Дакле, никада нисам постала астронаут, као што сам одувек желела,

I tako ja nikada nisam postala astronaut kao što sam želela, ali ovaj uređaj za kreiranje mapa koji je dizajnirao Dr. Bill Stone će biti.


o čoveku koji je trojici svojih sinova ostavio 17 kamila.

o čovjeku koji je trojici svojih sinova ostavio u nasljedstvo 17 kamila.


Ako razmislite o ovoj priči na trenutak,


Kako izlazimo na kraj sa našim najdubljim razlikama,

Kako se nositi prema onom u čemu se duboko razlikujemo,


koji žive život u priličnoj meri kao što su i naši preci živeli


u istoj prostoriji gde su se odvijala sudjenja

u istoj sobi gdje se Jugoslovenski sud za ratne zločine


jer ćete biti optuženi za ratne zločine. ""

jer će te ionako biti na sudu za ratne zločine. ""


Da li je moguće tu doći do "" Balkona ""?


Hiljadu puta je veći broj ljudi koji su umrli


pre 4000 godina, čovek i njegova porodica

Prije 4 hiljade godina, čovjek i njegova familija


Ali nije stvar samo u tome za šta se on zalagao,

Ali ne samo da je bio za jedinstvo, njegova poruka je važna.


zato što Ibrahim zastupa gostoprimstvo -


E sad, nije dovoljno samo ispričati priču -


I to je prvi korak onoga do čega smo došli ovde.


Iz tog razloga, tokom pregovora, kada stvari postanu teške, ljudi idu da se prošetaju po šumi.

Zbog toga često u pregovorima, kad se stvari zakomplikuju, ljudi odu prošetati u u šumu.


čija je duga istorija blisko povezana sa Avramom.

koji ima dugu istoriju povezanu sa Ibrahimom.


I ova žena ovde, Um Ahmad, je žena koja živi na stazi u severnom Jordanu.

I ova žena ovdje, Um Ahmad, živi na putu u sjevernom Jordan-u.


Delimično je slepa, njen muž ne može da radi,


koja je od sviježih biljaka iz okolice sela.


Postoje bukvalno stotine ovakvih zajednica


čiji sam dobar deo proveo, nakon rođenja u Čikagu,

i dobrog dijela gdje sam ga proveo, poslije mog rođenja u Čikagu.


Dakle, moje pitanje je, ako je to moglo biti izvedeno u Evropi,

Tako da je moje pitanje, ako je to moguće u Evropi,


Zašto ne, zahvaljujući zajdeničkom identitetu -

Zašto da ne, zahvaljujući zajedničkom identitetu -


Volim dobru misteriju, i oduševljavam se najvećim nerešenim misterijama u nauci, možda jer je to za mene lično.

Volim veliku misteriju, i fasciniran sam najvećom nerazriješenom misterijom u nauci, vjerovatno zato jer je lična.


Radi se o tome ko smo mi, i ne mogu da ne budem radoznao.

Radi se o tome ko smo mi, i ne mogu da ne budem znatiželjan.


Misterija je ovo: kakav je odnos između mozga i svesnog iskustva kao što je recimo osećaj ukusa čokolade ili dodir somota?

Misterija je sljedeća: koji je odnos između tvog mozga i tvog svjesnog iskustva, kao što je tvoje iskustvo ukusa čokolade ili dodir baršuna?


U godini 1868, Tomas Haksli je napisao: "" Kako to da nešto tako izuzetno kao svest nastaje kao rezultat nadraživanja nervnog tkiva, a istovremeno je isto tako neshvatljivo kao pojavljivanje duha kada Aladin protrlja čarbnu lampu? "" Haksli je znao da su moždana aktivnost i svesno iskustvo povezani, ali nije znao kako.

1868. godine Thomas Huxley je napisao, "" Kako nešto tako izvanredno kao što je stanje svijesti dolazi kao rezultat nadraženog živčanog tkiva je podjednako neobjašnjivo kao pojavljivanje duha kada Aladin protrlja svoju lampu "". Huxley je znao da su moždane aktivnosti povezane sa svjesnim iskustvima, ali nije znao zašto.


Za nauku njegovog doba, to je bila misterija.

Nauci njegovog vremena to je bila misterija.


U godinama nakon Hakslija, nauka je spoznala mnogo toga o moždanoj aktivnosti, ali odnos između moždane aktivnosti i svesnog iskustva je ostao misterija.

Godinama nakon Huxley-a, nauka je otkrila mnogo o moždanoj aktivnosti, ali je odnos između moždane aktivnosti i svjesnih iskustava ostao misterija.


Zašto? Zašto je bilo tako malo napretka?

Zašto? Zašto smo smo tako malo napredovali?


Pa, neki stručnjaci smatraju da ne možemo rešiti ovaj problem jer nam nedostaju neophodni koncepti i inteligencija.

Pa, neki stručnjaci smatraju da mi ne možemo riješiti ovaj problem zbog pomanjkanja neophodnih koncepata i inteligencije.


Ne očekujemo od majmuna da rešavaju probleme kvantne mehanike, i izgleda, isto tako ne možemo očekivati da naša vrsta može rešiti ovaj problem.

Ne očekujemo od majmuna da riješe probleme kvantne mehanike, kao što ne možemo očekivati ni od naše vrste da riješi ovaj problem.


Pa, ne slažem se. Ja sam malo više optimističan.

Ali, ja se ne slažem s tim. Ja sam više optimističan.


Mislim da smo jednostavno napravili pogrešnu pretpostavku.

Mislim da smo jednostavno stvorili lažnu pretpostavku.


Čim to popravimo, možda bismo i mogli rešiti ovaj problem.

Kada jednom to izmijenimo, možda ćemo i moći riješiti ovaj problem.


Danas bih da vam ispričam kakva je to pretpostavka,

Danas ću vam reći koja je to pretpostavka, zašto je lažna, i kako je izmijeniti.


Hajde da krenemo od pitanja: Da li vidimo stvarnost onakvu kakva ona jeste?

Počnimo pitanjem: vidimo li stvarnost onakvu kakva ona jeste?


Otvorim oči, i doživim iskustvo koje opisujem kao crveni paradajz na metar udaljen od mene.

Otvorim oči i imam iskustvo koje opisujem kao crveni paradajz na metar od mene.


Kao rezultat, verujem da i u stvarnosti postoji crveni paradajz na metar udaljenosti.

Kao rezultat ovoga, vjerujem da se u stvarnosti, crveni paradajz nalazi na metar od mene.


Onda zatvorim oči, i moje iskustvo se menja u sivo polje, ali da li je u stvarnosti još uvek na metar od mene taj crveni paradajz?

Onda zatvorim oči, i moje iskustvo se mijenja u sivo polje, ali da li je još uvijek u stvarnosti, crveni paradajz na metar od mene?


Mislim da jeste, ali da li je moguće i da nisam u pravu?


Da li je moguće da nisam dobro protumačio prirodu mojih opažanja?

Možda pogrešno tumačim prirodu svojih opažanja?


I ranije smo pogrešno tumačili naša opažanja.

Pogrešno smo tumačili naša opažanja i ranije.


Mislili smo da je Zemlja ravna ploča, jer nam tako izgleda.

Mislili smo da je Zemlja ravna ploča, jer izgleda tako.


Pitagora je otkrio da nismo bili u pravu.


Onda smo mislili da je Zemlja centar svemira, opet jer nam tako izgleda.

Zatim smo mislili da je Zemlja nepokretni centar svemira, jer izgleda tako.


Kopernik i Galileo su još jednom otkrili da nismo u pravu.

Kopernik i Galileo su otkrili ponovo, da smo u krivu.


Galileo se onda zapitao da li je moguće da pogrešno tumačimo naša opažanja i na druge načine.

Galileo se onda zapitao, može li biti da pogrešno tumačimo naša iskustva i na druge načine.


Napisao je: "" Mislim da ukusi, mirisi, boje i tako dalje, obitavaju u našoj svesti.

Napisao je: "" Mislim da okusi, mirisi, boje itd prebivaju u našoj svijesti.


Zato, ako bi živa bića nestala, i sve ove stvari bi nestale sa njima. "" Pa, ovo je zapanjujuća tvrdnja.

Stoga, ako bi se živa bića uklonila, sva ova iskustva bi bila poništena. "" E to je zapanjujuća tvrdnja.


Možda stvarno toliko pogrešno tumačimo naša opažanja?

Je li moguće da toliko pogrešno tumačimo naša iskustva?


Šta moderna nauka ima da kaže na sve ovo?


Pa, neuronaučnici kažu da se oko trećina moždane kore bavi vidom.

Pa, neurolozi kažu da je skoro trećina moždane kore odgovorna za vid.


Kada jednostavno otvorimo oči i pogledamo ovu prostoriju, milijarde neurona i bilioni sinapsi se uključuju.

Kad samo otvorite oči i pogledate po ovoj prostoriji, milijarde neurona i bilioni sinapsi se angažuju.


To je pomalo iznenađujuće jer u meri u kojoj uopšte razmišljamo o vidu, razmišljamo o njemu kao o kameri.

Ovo je prilično iznenađujuće, jer u mjeri u kojoj mi razmišljamo o vidu uopšte, zamišljamo ga kao foto aparat.


On nam samo daje sliku objektivne stvarnosti takva kakva jeste.

On samo uslika objektivnu stvarnost kakva jeste.


I postoji deo vida koji je baš kao kamera: oko ima sočivo koje fokusira sliku u zadnjem delu oka gde se nalazi 130 miliona fotoreceptora, pa je oko kao kamera sa 130 megapiksela.

E sad, postoji dio vida koji jeste poput foto aparata: oko sadrži leću koja fokusira sliku na pozadinu oka gdje se nalazi 130 miliona fotoreceptora, tako da je oko nešto poput foto aparata od 130 megapiksela.


Ali to ne objašnjava milijarde neurona i bilione sinapsi koje su tokom vida aktivne.

Ali to ne objašnjava rad milijarde neurona i biliona sinapsi koje omogućuju vid.


Pa, neuronaučnici kažu da oni stvaraju, u realnom vremenu, sve oblike, objekte, boje i pokrete koje vidimo.

Pa, neurolozi nam kažu da oni stvaraju, u realnom vremenu, sve oblike, predmete, boje i pokrete koje vidimo.


Osećaj je kao da samo pravimo fotografiju ove prostorije onakva kakva je, ali zapravo, stvaramo sliku svega što vidimo.

Čini se kako mi samo pravimo snimak ove prostorije kakva jeste; dok zapravo mi konstruišemo sve što vidimo.


Konstruišemo samo ono što nam je potrebno u trenutku.


Pa, postoje mnoge demonstracije koje su prilično ubedljive da sami stvaramo sve što vidimo.

Postoje mnogi dokazi, koji su prilično uvjerljivi, da mi konstruišemo ono što vidimo.


U ovom primeru, vidimo crvene diskove kojima su odsečeni delovi ali ako samo malo zarotiram diskove, odjednom vidimo 3D kocku koja se pojavljuje na ekranu.

U ovom primjeru, vidite crvene diskove kojima su neki dijelovi izrezani, ali ako samo malo zarotiram ove diskove, odjednom vidite trodimenzionalnu kocku koja se pojavljuje na ekranu.


Ekran je, naravno, ravan, pa trodimenzionalna kocka koju vidimo mora biti naša konstrukcija.

Ekran je naravno ravan, stoga je trodimenzionalna kocka koju vidite samo vaša konstrukcija.


U sledećem primeru, vidimo svetleće plave pruge sa prilično jasnim ivicama koje se pomeraju preko tačkastog polja.

U sljedećem primjeru, vidite svijetleće plave trake prilično oštrih ivica kako se kreću preko polja tačaka.


Sve što radim je da od kadra do kadra menjam boju tačaka iz plave u crnu, ili iz crne u plavu.

Sve što radim, iz kadra u kadar, jeste mijenjanje boje tačaka iz plave u crnu, ili iz crne u plavu.


Ali kada ovo radim brzo, vizuelni sistem stvara sliku svetlećih plavih pruga sa jasnim ivicama i u pokretu.

Ali kada ovo radim brzo, vaš vizuelni sistem kreira svijetleće plave trake oštrih ivica i u pokretu.


Postoji još mnogo primera, toga da sami stvaramo sve što vidimo.

Postoji još mnogo primjera, a ovo su samo dva da vi konstruišete ono što vidite.


Oni tvrde da mi rekonstruišemo stvarnost.


Pa, kada imam iskustvo koje opisujem kao crveni paradajz, to iskustvo je zapravo precizna rekonstrukcija svih svojstava pravog crvenog paradajza koji bi postojao čak i kada ne bih gledao.

Tako kada imam iskustvo koje opisujem kao crveni paradajz, to iskustvo je zapravo tačna rekonstrukcija svojstava stvarnog crvenog paradajza koji bi postojao čak i ako ne gledam.


Pa, zašto neuronaučnici kažu da ne samo da stvaramo, već i rekonstruišemo?

E sad, zašto neurolozi kažu da mi ne samo da konstruišemo, nego i rekonstruišemo?


Pa, standardni argument je uglavnom evolucione prirode.

Pa, standardni argument je uglavnom evolucioni.


Oni naši preci koji su mogli da vide preciznije imali su prednost u odnosu na one koji su videli slabije, i zato je bila veća verovatnoća da će oni preneti svoje gene.

Oni naši preci koji su vidjeli preciznije, imali su konkurentsku prednost u odnosu na one koji su vidjeli manje precizno, i zato su su imali više izgleda da prenose svoje gene.


pa zato možemo da se uzdamo da su, u normalnom slučaju, naša opažanja tačna.

Mi smo potomci onih koji su vidjeli preciznije, tako da možemo biti sigurni da su, u normalnom slučaju, naše percepcije tačne.


Jedan, na primer, kaže: "" U evolucionom smislu, vid je koristan baš zato što je tako precizan. "" Dakle, ideja je da su precizna opažanja bolja opažanja.

U jednom udžbeniku stoji, na primjer, da "" U kontekstu evolucije, vid je koristan baš zato što je tako tačan. "" Dakle ideja je da su tačne percepcije pogodnije percepcije.


Hajde da prvo pogledamo par primera iz prirode.

Pa, prvo pogledajmo nekoliko primjera iz prirode.


Ova vrsta australijskih krasaca je hrapava, sjajna i smeđe boje.

Australijski krasnik je jamičast, sjajan i braon.


Mužjak leti, naravno, u potrazi za dobrom ženkom.

Mužjak leti, u potrazi, naravno, za primamljivom ženkom.


U pozadini, postoji još jedna vrsta. Homo sapijens.

Postoje još neke vrste u australskoj divljni, Homo sapiensi.


Mužjak ove vrste ima masivan mozak koji koristi u potrazi za hladnim pivom.

Mužjak ove vrste ima masivan mozak koji koristi za lov na hladno pivo.


(Smeh) I kada ga pronađe, iskapi ga, i ponekad samo ostavi flašu iza sebe.

(Smijeh) Kada ga pronađe, iskapi ga, i ponekad baci flašu nazad u divljinu.


E sad, kako to već biva, ove flaše su hrapave, sjajne, i baš takve braon boje da mogu da zagolicaju maštu ovih buba.

E sad ove boce imaju sitna ispupčenja, sjajne su i takve nijanse smeđe da zagolicaju maštu ovih buba.


Mužjaci se sjate preko flaša u pokušaju da se pare.

Mužjaci se počnu rojiti oko ovih boca, pokušavajući ih pariti.


Klasična priča gde mužjak napušta ženku zbog flaše.

Klasični slučaj kad muškarac napusti ženu zbog boce.


(Smijeh) (Aplauz) Ova vrsta insekata je skoro izumrla.


Australija je morala da promeni izgled flaša da bi spasila svoje bube.

Australija je morala da promijeni boce za pivo, kako bi spasila svoje bube.


(Smijeh) Mužjaci su uspješno pronalazili ženke hiljadama, vjerovatno i milionima godina.


Činilo se da su doživljavali stvarnost takvu kakva jeste, ali očigledno nisu.

Činilo se da su oni vidjeli stvarnost onakvu kakva jeste, ali očigledno nisu.


Ženka je sve što je hrapavo, sjajno i braon, što veće to bolje.

Ženka je sve što je bradavičasto, sjajno i smeđe, što veća to bolja.


(Smeh) Čak i nakon što bi prešao preko cele flaše

(Smijeh) Čak i puzajući po cijeloj boci, mužjak nije uvidio svoju grešku.


Moglo bi se reći, bube, naravno, jako su jednostavna stvorenja, ali sigurno ne i sisari.

E sada, možete reći, bube, naravno, one su veoma jednostavna stvorenja, ali takvi sigurno nisu sisari.


Pa nećemo se zadržavati na ovome, ali shvatate poentu. (Smeh) Ovo nas tera da postavimo važno tehničko pitanje: Da li prirodna selekcija zaista ide u prilog

Pa ne bih se baš zadržavao na ovome, ali ideja vam je jasna. (Smijeh) Ovim se postavlja važno tehničko pitanje: da li prirodna selekcija zaista favorizuje viđenje stvarnosti onakve kakva ona jeste?


Srećom, ne moramo da odmahnemo rukom i nagađamo; evolucija je matematički precizna teorija.

Srećom, ne moramo mahati rukama i pogađati; evolucija je matematički precizna teorija.


Možemo koristiti jednačine evolucije da bismo proverili.

Možemo da ovo provjerimo koristeći jednačine evolucije.


Ključni pojam u ovim jednačinama je sposobnost.

Ključni pojam u ovim jednačinama je podobnost.


Uzmimo u obzir ovaj odrezak: Šta on čini za sposobnost neke životinje?

Pogledajmo ovaj odrezak: šta ovaj odrezak predstavlja u kontekstu podobnosti životinje?


Pa za gladnog lava koji bi jeo, povećava sposobnost.

Pa, za gladnog lava koji traži hranu, on povećava podobnost.


Za sitog lava koji bi se pario, ne povećava.

Za dobro uhranjenog lava koji je u potrazi za parom, ne povećava podobnost.


A za zeca u bilo kom stanju, ne povećava sposobnost, tako da ona zapravo zavisi od stvarnosti takve kakva jeste, da, ali takođe i od organizma, njegovog stanja i aktivnosti.

I za zeca u bilo kojem stanju, odrezak ne povećava podobnost, tako da podobnost ne zavisi od stvarnosti kakva jeste, da, ali takođe i od organizma, njegovog stanja i njegovog djelovanja.


Sposobnost nije isto što i stvarnost takva kakva jeste, i sposobnost organizma, a ne stvarnost takva kakva jeste, zapravo je ono oko čega se vrti jednačina evolucije.

Podobnost nije isto što i stvarnost kakva jeste, i podobnost je ta, ne stvarnost kakva jeste, koja je centralna tačka u jednačini evolucije.


Pa, u mojoj laboratoriji, pokretali smo stotine hiljada simulacija igara evolucije sa mnogo različitih nasumično odabranih svetova i organizama koji se takmiče za resurse u tim svetovima.

Tako, u mojoj laboratoriji, izvodili smo stotine hiljada simulacija evolucijskih igara sa mnogo različitih, nasumice odabranih okruženja i organizama koji se takmiče za resurse u ovim okruženjima.


Neki od organizama vide celu stvarnost, drugi vide samo njen deo, a neki ništa, samo imaju sposobnost.

Neki organizmi vide cjelokupnu stvarnost, drugi vide samo njene dijelove, dok drugi ne vide ništa od stvarnosti, samo podobnost.


Pa, žao mi je što ovo moram da vam saopštim,

Pa, mrzim što ovo moram da kažem, ali percepcija stvarnosti izumire.


U skoro svakoj simulaciji, organizmi koji nisu videli ništa od stvarnost već su samo bili naštimovani na sposobnost doveli su do izumiranja sve organizme koji su videli stvarnost takvu kakva je.

U skoro svakoj simulaciji, organizmi koji nisu vidjeli ništa od stvarnosti, ali su podobni istrijebili su sve organizme koji su vidjeli stvarnost kakva jeste.


Kako može biti da neposmatranje sveta precizno zapravo daje prednost u preživljavanju?

Kako može biti da nam to što ne vidimo svijet precizno daje prednost za opstanak?


Buba je preživljavala hiljadama, možda milionima godina, koristeći se jednostavnim trikovima i nagoveštajima.

Krasnik je preživjeo hiljadama, vjerovatno milionima godina, koristeći se jednostavim trikovima i hakovima.


Ono što nam jednačina evolucije govori je da su svi organizmi, uključujući i nas, u istom sosu kao i bube.

Ono što nam jednačine evolucije govore je da su svi organizmi uključujući i nas, u istoj situaciji kao i buba krasnik.


Oblikovani smo trikovima i nagoveštajima koji nas održavaju u životu.

Oblikovani smo trikovima i hakovima koji nas održavaju u životu.


Ipak, potrebna je pomoć našim intuicijama.


Kako neopažanje stvarnosti takve kakva je može biti korisno?

Kako može biti korisno da ne vidimo stvarnost kakva jeste?


Srećom, imamo veoma korisnu metaforu: desktop interfejs na kompjuteru.

Pa srećom, imamo veoma korisnu metaforu: sučelje desktopa na vašem kompjuteru.


Pogledajmo tu plavu ikonicu za TED govor koji pišete.

Zamislite plavu ikonicu za TED govor kojeg pišete.


Sada, ikona je plava i četvrtasta i smeštena u donjem desnom uglu desktopa.

Ikonica je plava i pravougaona i nalazi se u donjem desnom uglu na desktopu.


Da li to znači da je sama tekst datoteka na kompjuteru plava, četvrtasta i smeštena u donjem desnom uglu kompjutera?

Da li to znači da je i sam tekst u kompjuteru plav, pravougaon, i u donjem desnom dijelu kompjutera?


Svako ko tako misli pogrešno tumači svrhu interfejsa.

Svako ko tako misli je pogrešno shvatio svrhu sučelja.


Nije tu da pokaže kakva je stvarnost kompjutera.

Ono nije tu da vam pokaže stvarnost kompjutera.


Ono je tu, zapravo, da sakrije tu stvarnost.


Ne želite da znate o diodama i rezistorima i svim megabajtima softvera.

Ne želite znati o diodama rezistorima i svim megabajtima softvera.


Prostor i vreme, kako ih sada vidimo, su desktop.

Prostor i vrijeme, kako ih vi sada doživljavate, su vaš desktop.


Fizički objekti su jednostavno ikonice na tom desktopu.

Fizički objekti su samo ikonice na desktopu.


samo jedna od ikonica na vašem desktopu, zašto ne stojite onda ispred njega?

Hoffman, ako misliš da je voz koji juri prugom 200 milja / h samo ikonica na tvom kompjuteru, zašto ne staneš pred njega?


Pa, ne bih stao ispred voza iz istog razloga zbog kojeg ne bih bezbrižno odvukao tu ikonicu u kantu za otpatke: ne zato što tu ikonu uzimam zdravo za gotovo - fajl nije stvarno plav ili četvrtast - ali uzimam je za ozbiljno.

Pa, ja ne bih stao pred taj voz iz istog razloga iz kojeg ne bih neoprezno tu ikonicu bacio u kantu za smeće: ne zato što doživljavam samu ikonicu doslovno - fajl nije doslovno plav ili pravougaon - ali je ipak ozbiljno tretiram.


Slično tome, evolucija nas je oblikovala perceptivnim simbolima koji su tu da nas održe u životu.

Slično tome, evolucija nas je oblikovala uz pomoć simbola opažanja dizajniranih da nas održe živima.


Ako ugledate zmiju, nemojte je podizati.


Ako ugledate liticu, nemojte skočiti s nje.


Oni su dizajnirani da nas drže na bezbednom,

Ovi simboli su dizajnirani zbog naše bezbjednosti i treba ih shvatati ozbiljno.


Još jedan nedostatak: u ovome nema zapravo ništa novo.

Još jedna primjedba: ništa od ovog nije zapravo novo.


Fizičari su nam dugo govorili da metal na tom vozu izgleda čvrsto ali zapravo je on većinom prazan prostor

Fizičari nam već dugo ukazuju na to da metal tog voza djeluje čvrsto ali je zapravo najviše prazan prostor sa mikroskopskim česticama koje jure naokolo.


To je kao kad bismo rekli: "" Znam da ta plava ikonica na dekstopu nije stvarnost kompjutera ali ako izvučem svoju lupu i pogledam izbliza, vidim male piksele, i to je stvarnost kompjutera. ""

To je kao da kažete, znam da ta plava ikonica na desktop-u ne predstavlja stvarnost tog kompjutera, ali ako bih uzeo lupu i zagledao se u nju izbliza, vidio bih sitne piksele, i to je stvarnost kompjutera.


Pa, baš i nije - još uvek smo na desktopu, i u tome je stvar,

Pa, i ne baš - još uvijek ste na desktop-u, i to je sva poenta.


te mikroskopske čestice su još uvek u prostoru i vremenu: još uvek su u interfejsu.

Ove mikrosopske čestice i dalje postoje u prostoru i vremenu još uvijek su u sučelju korisnika.


Govorim nešto mnogo radikalnije u odnosu na one fizičare.

Tako da ja iznosim nešto znatno radikalnije od ovih fizičara.


i reći da svi mi vidimo voz tako da niko od nas taj voz nije stvorio.

Napokon, možete mi prigovoriti, vidi, svi mi vidimo voz, samim tim niko od nas ne konstruiše voz.


U ovom primeru, svi vidimo kocku, ali ekran je ravan, pa je tako kocka koju vidimo, kocka koju smo sami stvorili.

U ovom primjeru, svi mi vidimo kocku, ali ekran je ravan, tako da je kocka koju vidite kocka koju ste sami stvorili.


Svi vidimo kocku jer svi mi, svako od nas, stvara kocku koju vidimo.

Svi vidimo kocku jer smo svi mi, svi do jednog, stvorili kocku koju vidimo.


Svi vidimo voz jer svi vidimo voz koji sami stvaramo, i isto je istinito za sve fizičke objekte.

Svi vidimo voz jer svi vidimo voz koji smo konstruisali, i isto vrijedi za sve fizičke predmete.


Teorija evolucije nam govori da je ovo netačna interpretacija našeg opažanja.

Teorija evolucije nam govori da je ovo pogrešno tumačenje naših opažanja.


Umesto toga, stvarnost je više nalik na 3D desktop koji je dizajniran da sakrije kompleksnost stvarnog sveta i navodi naše ponašanje prilagođavanja.

Naprotiv, stvarnost je više poput trodimenzionalnog desktop-a dizajniranog tako da sakrije složenost realnog svijeta i usmjerava prilagodljivo ponašanje.


Prostor onakav kakav ga vidimo je desktop.


Fizički objekti su samo ikonice na tom desktopu.

Fizički predmeti su samo ikonice na tom dekstop-u.


Navikli smo da mislimo da je Zemlja ravna jer nam tako izgleda.

Nekad smo mislili da je Zemlja ravna ploča jer je tako izgledalo.


Onda smo pomislili da je Zemlja nepokretan centar stvarnosti jer nama ona tako izgleda.

Onda smo mislili da je Zemlja nepokretni centar stvarnosti jer je tako izgledalo.


Sada verujemo da su prostor, vreme i objekti priroda stvarnosti onakve kakva je.

Sada vjerujemo da su vrijeme / prostor i predmeti priroda stvarnosti kakva jeste.


Teorija evolucije nam govori da još jednom grešimo.

Teorija evolucije nam kaže da opet griješimo.


Pogrešno tumačimo sadržaj naših opažajnih iskustava.

Pogrešno tumačimo sadržaj naših perceptivnih iskustava.


Ima nešto što postoji i kada ne posmatramo, ali to nije vreme-prostor, ni fizički objekti.

Nešto postoji kada ne gledate ali to nije vrijeme / prostor niti su to fizički objekti.


Za nas je teško da napustimo vreme-prostor i objekte kao što je za bubu da napusti flašu.

Ali nama je teško otpustiti vrijeme / prostor i predmete kao što je teško za bubu krasnika da pusti svoju flašu.


Zašto? Zato što smo slijepi za naše sopstveno sljepilo.


Ali imamo prednost u odnosu na bubu: nauku i tehnologiju.

Ali, imamo prednost u odnosu na bubu krasnika: u našoj nauci i tehnologiji.


Gledajući kroz teleskop otkrili smo da Zemlja nije nepokretan centar stvarnosti, i gledajući kroz sočivo teorije evolucije otkrili smo da vreme-prostor i objekti nisu priroda stvarnosti.

Gledajući kroz leće teleskopa otkrili smo da Zemlja nije nepokretni centar stvarnosti, i gledajući kroz leće teorije evolucije, otkrili smo da vrijeme / prostor i predmeti nisu prava priroda stvarnosti.


Kada imamo opažajno iskustvo koje sam opisao kao crveni paradajz, ja sam u interakciji sa stvarnošću ali stvarnost nije crveni paradajz, i nije mu čak ni nalik.

Kada proživljavam perceptivno iskustvo koje opisujem kao crveni paradajz, ja sam u interakciji sa stvarnošću, ali ta stvarnost nije crveni paradajz i nije ni slična crvenom paradajzu.


Slično tome, kada primam iskustvo koje opisujem kao lav ili šnicla, ja sam u interakciji sa stvarnosti, ali stvarnost nije lav ili šnicla.

Slično tome, kada imam iskustvo koje opisujem kao lav ili odrezak, ja sam u inetarkciji sa stvarnošću, ali ta stvarnost nije lav ili odrezak.


A ovde je i caka: kad primam opažajno iskustvo koje opisujem kao mozak, ili neuron, ja sam u interakciji sa stvarnošću, ali stvarnost nije mozak ili neuron i nije ni nalik mozgu ili neuronu.

U ovome je fora: kada imam perceptivno iskustvo koje opisujem kao mozak, ili neurone, ja sam u interakciji sa stvarnošću, ali ta stvarnost nije mozak ili neoroni, niti je slična mozgu ili neuronima.


Ta stvarnost, šta god da je, je stvaran izvor uzroka i posledica u svetu - ne mozak, ne neuroni.

je stvarni izvor uzroka i posljedice u svijetu - to nije mozak niti su to neuroni.


Mozak i neuroni nemaju nikakvu stvarnu moć.


Mozak i neuroni su skup simbola specifični za svaku vrstu.

Mozak i neuroni su vrste - specifični skup simbola, hakovanje.


Na primer, možda je stvarnost velika mašina koja uzrokuje naše svesno iskustvo.

Na primjer, uzmimo da je stvarnost neka ogromna mašina koja uzrokuje naša svjesna iskustva.


Sumnjam u to, ali je vrijedno istražiti.


Možda je stvarnost neka velika, interaktivna mreža agenasa svesti, jednostavnih i složenih, koji međusobno uzrokuju jedan drugom svesna iskustva.

Pretpostavimo da je stvarnost velika mreža interakcija između agenata svjesnosti, jednostavna i kompleksna, koja uzrokuje međusobna iskustva svjesnosti.


Zapravo, ovo nije tako luda ideja kako se možda čini, i trenutno je istražujem.

Zapravo, ovo nije tako blesava ideja kao što se čini, i ja je trenutno istražujem,


Ali u ovome je poenta: čim jednom napustimo naše većinski intuitivno ali većinski lažnu pretpostavku o prirodi stvarnosti, otvaraju nam se novi načini razmišljanja o velikoj životnoj misteriji.

Ali, u ovome je poenta: jednom kada se odreknemo naše uveliko intuitivne ali jako pogrešne pretpostavke o prirodi same stvarnosti, otvoriće se nove perspektive o najvećoj misteriji života.


Kladim se da će na kraju ispasti da je stvarnost mnogo više fascinantna i neočekivana nego što smo i zamišljali.

Kladim se da će se stvarnost pokazati fascinantnijom i više nepredvidivom nego što smo ikada zamišljali.


Teorija evolucije nam predstavlja najveći izazov: izazov da prepoznamo da suština percepcije nije u tome da vidimo istinu, već u tome da imamo decu.

Teorija evolucije daje nam konačni izazov: usudi se prepoznati da opažanje nije u tome da se spozna istina, nego da se rađaju djeca.


Usput, čak je i ovaj TED samo u vašoj glavi.

I usput, čak je ovaj TED samo u vašim glavama.


(Aplauz) Kris Anderson: Ako ste ovo stvarno Vi ovde, hvala vam.

(Aplauz) Chris Anderson: Ako ste to stvarno Vi tamo, hvala Vam.


Mislim, pre svega, neki ljudi mogu postati veoma depresivni i na samu ovu pomisao,mislim, zar to u nekoj meri ne potcenjuje naše napore ovde, ili svu našu mogućnost da mislimo da možemo da mislimo o istini,

Mislim, prije svega, neki ljudi mogu postati duboko depresivni razmišljajući o tome da, ako evolucija ne favorizuje stvarnost, zar to u nekoj mjeri, ne podriva sva naša nastojanja, našu sposobnost da mislimo da možemo saznati istinu, vjerovatno ukjučujući i vašu teoriju, ako idemo tako daleko?


Ono što imamo je jedna teorija za koju se ispostavilo da je pogrešna,

Ono što imamo je jedna teorija, koja se pokazala krivom, da je opažanje isto što stvarnost, i da je stvarnost ono što opažamo.


Za tu teoriju se ispostavilo da je pogrešna.


To nas ne sprečava da onda stvaramo različite nove teorije o prirodi stvarnosti, pa je zapravo napredak prepoznati neistinitost jedne od naših teorija.

To nas ne sprečava da postulišemo razne vrste drugih teorija, o prirodi stvarnosti, tako da je napredak prepoznati da je jedna od naših teorija neispravna.


Tako nauka nastavlja normalno dalje. Nema tu problema.

Nauka nastavlja kao i inače. Nema problema tu.


K.A: Znači mislite da je moguće... To je super, ali kako Vi kažete, mislim da je moguće da evolucija još uvek može da nas tera na rezonovanje.

CA: Znači mislite da je moguće - (Smijeh) - To je cool, ali ono što Vi kažete, mislim, da je moguće da vas evolucija ipak može urazumiti.


D.H: Da. To je veoma, veoma dobro razmišljanje.


Igre simulacije evolucije koje sam pokazao ovde bile su baš o percepciji, i pokazuju da je naše opažanje oblikovano da nam ne prokaže stvarnost kakva jeste,

Simulacije evolucijskih igara koje sam pokazao su konkretno o našim opažanjima, i one pokazuju da naša opažanja nisu oblikovana tako da nam pokažu stvarnost kakva jeste, ali to nije ista stvar sa našom logikom ili matematikom.


Nismo radili te simulacije, ali kladim se da ćemo naći da postoje neki selekcioni pritisci za našu logiku i našu matematiku koji su makar u pravcu istine.

Nismo radili takve simulacije, ali se kladim da ćemo otkriti da postoje određeni selekcijski pritisci na našu logiku i matematiku da se makar kreću u pravcu istine.


Mislim, ako ste kao ja, matematika i logika vam nisu laki.

Mislim, ako ste poput mene, matematika i logika nisu lagane.


Zato mislim da ćemo shvatiti da moramo da posmatramo kognitivne sposobnosti

Mislim da ćemo otkriti da moramo posmatrati svaku kognitivnu sposobnost


D.H: Pa, malko je drugačije od Barklija.

DH: Pa, malo je drugačije od Berkeley-a.


Barkli je mislio da, on je bio deista, i mislio jeTako da je ipak malo drugačije.

Berkley je smatrao da, on je bio vjernik, i mislio je da je krajnja priroda stvarnosti bog i tako dalje, i ja ne idem tamo gdje je on išao, tako da je malo drugačije od Berkeley-a.


Ovo zovem svesni realizam. Zapravo je to veoma drugačiji pristup.

Ja ovo zovem realizmom svjesnosti. Zapravo je veoma drugačiji pristup.


K.A: Done, bukvalno bih sa Vama pričao satima, i nadam se da ćemo to i moći.

CA: Don, ja doslovno mogu pričati s Vama satima, i nadam se da će biti tako.


Hvala Vam mnogo za ovo. D.H: Hvala Vama. (Aplauz)

Hvala mnogo na tome. DH: Hvala Vama. (Aplauz)


ja sam ovisnik o avanturi, i kao mali dečak, radije sam gledao kroz prozor ka pticama na drveću i nebu nego u tu dvodimenzionalnu tablu,a ponekad i umire.

Ovisan sam o avanturama i kao dječak radije bih kroz prozor gledao ptice, drveće i nebo nego dvodimenzionalnu tablu umrljanu kredom gdje je vrijeme nepomično ili ga uopšte nema.


Moji učitelji su mislili da nešto sa mnom nije u redu jer nisam pazio na času.

Moji nastavnici su mislili da sa mnom nešto nije u redu jer nisam pazio na času.


ili šta je iza tog sledećeg drveta i učenje ne samo o našoj okolini već i o nama samima.

ili iza onog drveta i da naučimo više ne samo o našem okruženju nego i on nama samima.


Sada, san svih mojih snova: želim da idem da istražujem okeane na Marsu, ali, dok ne budemo mogli da tamo idemo, mislim da okeani još uvek sadrže poprilično mnogo tajni.

San mojih snova je da istražujem Marsove okeane ali dok ne stignemo dotle mislim da okeani ovdje još uvijek čuvaju poprilično tajni.


Zapravo, ako našu planetu posmatrate kao oazu u svemiru, što ona i jeste, i analizirate je kao životni prostor, okeani predstavljaju preko 3,4 milijarde kubnih metara zapremine, od koje smo istražili manje od pet procenata.

Zapravo, ako shvatite našu planetu kao oazu u svemiru i secirate je, vidjećete da okean zauzima preko 3,4 milijardi kubnih kilometara zapremine, od koje smo istražili manje od 5 posto.


Pogledam ovo i pomislim, pa, postoje alatke pomoću kojih možemo da idemo dublje, duže i dalje: podmornice, podmornice na daljinsko upravljanje pa čak i ronjenje.

Kad vidim to, pomislim da postoje sredstva kojima se može otići dublje i dalje: podmornice, vozila na daljinsko upravljanje pa i ronjenje s bocom.


Ali ako hoćemo da istražimo krajnju granicu na ovoj planeti, moramo tamo da živimo.

Ali ako želimo da istražimo zadnju granicu na ovoj planeti, moramo da živimo tu.


Moramo da izgradimo, takoreći, brvnaru na dnu mora.

Moramo da sagradimo brvnaru na dnu mora.


I tako je moja duša bila ispunjena velikom znatiželjom kada sam išao da posetim dobitnika TED nagrade,

U mojoj duši je ležala velika radoznalost kada sam otišao da posjetim TED govornika, dr Sylviu Earle.


poslednju podvodnu morsku laboratoriju, da pokuša da je spase, da pokuša da zahteva da je ne iskomadamo i vratimo nazad na kopno.

Prije 2 godine radila je u posljednjoj podvodnoj laboratiji kako bi je pokušala spasiti kako bi se zauzela za to da ne odustanemo od nje i vratimo je na kopno.


Imali smo samo desetak naučnih laboratorija na dnu mora.


Samo jedna od njih još postoji: ona je udaljena 14 km od obale

Ostala je samo još jedna na svijetu: udaljena je od kopna 14 km na dubini od 20 metara.


Akvarijus je, na neki način, dinosaurus, drevni robot okovan za dno, Levijatan.

Vodolija je u neku ruku dinosaurus, drevni robot zakovan za dno mora. Ona je Levijatan.


I tako sam tom posetom shvatio da imam malo vremena ukoliko želim da iskusim kako je biti akvanaut.

Poslije te posjete shvatio sam da nisam imao puno vremena ako sam htio da iskusim kako je biti akvanaut.


meseci mučenja i dve godine pripreme, ovo stanište koje je čekalo da nas pozove je bilo kao novi dom.

Kada smo se zaputili prema njemu posle velike muke i dugogodišnje pripreme ovo stanište koje nas je zvalo bilo je poput novog doma.


A cilj silaska i življenja u ovom staništu nije bio da se ostane unutra.

Poenta odlaska dole i života u ovom staništu nije bila da ostanemo unutra,


Bio je da nam se da luksuz vremena, da ga provodimo napolju, da lutamo, istražujemo, da razumemo više o ovoj okeanskoj konačnoj granici.

Poenta je bila luksuzu vremena odvojenog kako bismo lutali napolju, istraživali, naučili nešto više o zadnjoj okeanskoj granici.


Ova raža orao se prilično često sreće u okeanima.

Ovaj morski golub je česti prizor u okeanima.


Ali zbog čega je ovo tako važno i zbog čega je ova slika pokazana je to što je baš ova životinja dovela svoje prijatelje, i umesto da budu okeanske životinje kakve jesu, one su se zainteresovale za nas,i činili nešto sa planktonima.

A razlog zašto je ovo važno, zašto je ova slika ovdje je zato što je ova životinja dovela i svoje prijatelje i umjesto da se ponašaju kao tipične morske životinje bile su radoznale o nama, strancima koji su se useljavali u njihovo susjedstvo i radili nešto sa planktonima.


Mi smo izučavali različite vrste životinja i stvorenja, i one su nam se sve više i više približavale, i zbog luksuza vremena, ove životinje, ovi stanovnici koralnog grebena, su počeli da se na nas navikavaju,

Proučavali smo razne životinje i stvorenja i oni su se sve više približavali, i zbog luksuza vremena ove životinje, ovi stanovnici koraljnih grebena počeli su da se navikavaju na nas


Ova konkretna životinja je zapravo kružila pun 31 dan tokom naše misije.

Ova životinja je kružila oko nas 31 dan u toku naše misije.


Tako da Misija 31 nije bila toliko vezana za rušenje rekorda

Misija 31 nije bila puno vezana za rušenje rekorda


da izučavamo životinje poput ajkula i škarpina u skupinama kakve nikada ranije nismo videli.

Luksuz vremena nam je omogućio da proučavamo životinje poput ajkula i kirnja u jatima kakva nismo dosad vidjeli.


To je bilo kao da smo videli pse i mačke kako se odlično slažu.

Isto kao da smo vidjeli pse i mačke kako se slažu.


Naravno, kao i sve komšije, nakon izvesnog vremena, ukoliko se umore, golijat škarpina laje na nas, i ovaj lavež je toliko snažan da ona zapravo zapanji svoj plen pre nego što ga celog usisa

Naravno, kao i svaki susjed ako se umore na kraju, ova kirnja bi lajala na nas i taj lavež je tako snažan da parališe svoj plijen prije nego ga usisa u sebe u djeliću sekunde.


Nama samo govori da se vratimo u stanište i ostavimo ih na miru.


Puno smo se bavili naukom, i ponovo, zahvaljujući vremenskom luksuzu, mogli smo da uradimo više od tri godine naučnog rada

Puno smo se bavili naukom tamo i zahvaljujući luksuzu vremena uspjeli smo da 3 godine nauke pređemo za 31 dan.


metodu merenja fluorescencije saturacijskim pulsom.

U ovom konkretnom slučaju koristili smo PAM ili, da vidim ako mogu da to sročim, fluorometar impulsno-amplitudne modulacije.


A naši naučnici sa FIU-a, MIT-a i sa Severnoistočnog univerziteta su mogli da izmere šta koralni grebeni čine kada mi nismo u blizini.

I naši naučnici sa univerziteta FIU, MIT i Sjevernoistočnog univerziteta mogli su da izmjere šta rade koraljni grebeni kada mi nismo tu.


Merenje fluorescencije saturacijskim pulsom, ili MFSP, meri fluorescenciju korala u njihovom odnosu sa zagađivačima u vodi kao i sa pitanjima promene klime.

Fluorometar impulsno-amplitudne modulacije ili PAM mjeri fluorescentnost koralja jer ona ima veze sa zagađenošću vode kao i problemima uzrokovanim promjenom klime.


Koristili smo razna najmodernija oruđa, kao ovu sondu, koju volim da zovem proktologom sunđera, gde sama sonda meri stope metabolizma u ovom konkretnom slučaju, bačvastog sunđera, ili sekvoja okena.

Koristili smo raznolike savremene alate poput ove sonde, ili kako je ja zovem, proktolog za sunđere. Ova sonda testira stopu metabolizma burastog sunđera, u ovom konkretnom slučaju, ili crvenog drveta okeana.


onoga što se dešava ispod vode u vezi sa pitanjima promene klime, i kako ta dinamika utiče na nas ovde na zemlji.

onoga što se dešava pod vodom u odnosu na probleme uzrokovane promjenom klime i utjecaje dinamike ovoga na nas na kopnu.


I konačno, posmatrali smo ponašanje grabljivac-plen.

Promatrali smo ponašanje između predatora i plijena.


Ovaj odnos je jako interesantan, jer kako odnosimo neke od grabljivaca sa koralnih grebena širom sveta, plen, ili furaž ribe se ponašaju mnogo drugačije.

To je bilo jako zanimljivo jer kako smo uzimali neke od predatora na ovim grebenima širom svijeta plijen, tj. sitne ribe, ponašale bi se sasvim drugačije.


Ono što smo shvatili je da one ne samo da prestanu da se brinu o koralnom grebenu, hitajući, grabeći malo algi i vraćajući se svojim domovima, one počinju da se rasejavaju i nestaju sa ovih određenih koralnih grebena.

Uočili smo da ne samo da prestaju da se brinu za greben ulećući unutra i grabeći nešto algi i potom se vraćale kući, nego su se i rasprostirale nestajale sa mjesta gdje su ti grebeni.


Pa, tokom 31 dana, uspeli smo da proizvedemo više od 10 naučnih radova na svaku od ovih tema.

Unutar 31 dana uspjeli smo da napišemo 10 naučnih radova na svaku od navedenih tema.


Ali, cilj avanture nije samo da se nauči, već i da se to znanje podeli sa svetom, i s tim u vezi, zahvaljujući dvojici inženjera sa MIT-ado 20.000 kadrova u sekundi u maloj kutiji koja košta 3.000 dolara.

Ali poenta avanture nije bila samo učenje, nego i mogućnost da se znanje podijeli sa svijetom i zahvaljujući inžinjerima sa MIT-a, mogli smo da iskoristimo kameru Edgertronic da napravimo usporene snimke i do 20.000 okvirova po sekundi u maloj kutiji vrijednoj 3.000 dolara.


I ta konkretna kamera nam daje uvid u to šta prilično obične životinje rade ali što ne možemo da vidimo ni krajičkom oka.

Ta kamera nam daje uvid u ono što životinje obično rade ali mi ne možemo da vidmo jer jer prebrzo.


Dopustite da vam pokažem kratak snimak onoga šta ova kamera može.

Da vam pokažem brzo snimak onoga šta ta kamera radi.


Možete da vidite svilenkast mehur kako izlazi iz naših kaciga.

Možete vidjeti svilenkast mjehur kako izlazi iz naših tvrdiš šljemova.


To nam daje uvid u neke životinje u čijoj smo neposrednoj blizini bili 31 dan i na šta nikada normalno ne bismo obratili pažnju, kao što su rakovi bogomoljke.

Daje nam uvid u životinje pored kojih smo sjedjeli 31 dan, ali na koje inače nismo obraćali pažnju, kao što je rak samac.


Sada, koristiti najnoviju tehnologiju koja nije namenjena upotrebi u okeanima nije uvek lako.

Korištenje savremene tehnologije koja nije namijenjena za okeane nije uvijek lako.


Ponekad smo morali da postavimo kameru naopako, povežemo je sa laboratorijom, i zapravo povučemo okidač iz same laboratorije.

Morali smo nekada da okrenemo kameru naopako, povežemo je kablom za laboratoriju i aktiviramo je iz same laboratorije.


Ali ono što ovim dobijamo je mogućnost da posmatramo i analiziramo u naučnim i inženjerskim terminima neke od zapanjujućih oblika ponašanjau pokušaju da ulovi plen. tokom oko 0,3 sekunde.

Ovo nam pruža mogućnost da u naučnom i inženjerskom smislu analiziramo neka zapanjujuća ponašanjakao što je pokušaj ove škamp bogomoljke da uhvati svoj plijen u roku od 0,3 sekunde.


kao što su ovi jelka crvi kako se uvlače i rastvaraju na način koji oko ne može da vidi, ili, u ovom slučaju ribu koja povraća zrna peska.

Ali sada možemo da vidimo poput ovih božićnih crva kako se uvlače i zatvaraju na način nedostupan ljudskom oku ili u ovom slučaju vidite ribu kako baca zrnca pijeska.


Ovo je pravi glavoč i ukoliko ga pogledate u realnom vremenu, ne vidite ovaj pokret širenja i sklapanja

Ovo je pravi glavočić repaš i ako ga pogledate u stvarnom vremenu, uopšte se ne vidi kretanje njegovih peraja jer je tako brzo.


je bežični internet,sa svetom u realnom vremenu sa dna mora i podelimo sva ova iskustva.

Jedna od najvrednijih darova koje smo imali pod vodoom bio je WiFi i tokom 31 dana mogli smo se povezati sa svijetom u pravom vremenu sa dna mora kako bismo podijelili ova iskustva.


Doslovno odatle sam koristio Skajp u učionici sa jednim od šest kontinenata i nekim od 70.000 studenata koje smo svakodnevno

Ondje doslovno skajpam u učionici sa jednim od 6 kontinenata i nekih 70.000 studenata sa kojima smo se čuli svaki dan.


Zapravo, pokazujem fotografiju koju sam snimiogolijat škarpinu kako leži na dnu.

Zapravo, pokazujem vam sliku golijat kirnje kako leži na dnu i koju sam uslikao smartfonom.


kada ćemo imati podvodne gradove, i možda, samo možda, ukoliko pomerimo granice avanture i nauke, i ukoliko delimo to znanje sa drugima, možemo da rešimo razne probleme.

Sanjam o danu kada ćemo imati gradove pod vodom i možda ako uspijemo da prevaziđemo granice avantura i znanja i podijelimo naše znanje sa drugima možemo da riješimo razne probleme.


Moj deda je govorio: "" Ljudi štite ono što vole "".

Moj djed je govorio "" Ljudi štite ono što vole "".


Moj otac: "" Kako ljudi mogu da zaštite ono što ne razumeju? "" I ja o ovome razmišljam čitavog života.

Moj otac: "" Kako da ljudi zaštite ono što ne razumiju? "" Razmišljao sam o ovome čitav život.


Treba da sanjamo, treba da budemo kreativni, i svi treba da imamo avanturu kako bismo mogli da kreiramo čuda u mračnim vremenima.

Moramo da sanjamo, budemo kreativni i moramo da budemo avanturisti kako bismo stvorili čuda u najcrnjim vremenima.


I da li se radi o klimatskim promenama ili iskorenjivanju siromaštva ili vraćanju budućim generacijama onoga što mi uzimamo zdravo za gotovo, radi se o avanturi.

Ticalo se to klimatskih promjena ili iskorjenja siromaštva ili vraćanja budućim generacijama onogasve je to jedna avantura.


I ko zna, možda će biti gradova ispod vode, i možda će neki od vas postati budući akvanauti.

I ko zna, možda će i postojati podvodni gradovi i možda će neko od vas biti budući akvanaut.


Један од најуобичајенијих начина поделе света је на вернике и невернике - на религиозне и атеисте.

Jedan od najraširenijih načina za podjelu svijeta je podjela na one koji vjeruju i one koji ne vjeruju — na vjernike i ateiste.


Ови људи, од којих многи живе у северном Оксфорду тврде - тврде да је веровање у бога слично веровању у бајке и да је, у суштини, цела ствар једна детињаста игра.

Ti ljudi, od kojih je većina živjela u sjevernom dijelu Oxforda, tvrdili su - tvrdili su da vjerovanje u Boga je u stvari zahtjev za vjerovanje u bajke i da je suštinski cijelo to pitanje u stvari samo dječija igra.


Мислим да је то превише једноставно. Превише је једностано

Sad, ja tvrdim da bi to bilo prejednostavno. Bilo bi suviše jednostavno


одбацити комплетну религију на тај начин.


То је просто к 'о пасуљ.


Ја данас желим да представим нови начин да се буде атеиста - ако желите, нову врсту атеизма коју бисмо могли звати Атеизам 2.0

I ono što bih želio uvesti danas je novi način prakticiranja ateizma — odnosno, ako tako želite, nova verzija ateizma koju bismo nazvali Ateizam 2.0.


Шта је атеизам 2.0?


Почиње од веома једноставне премисе: наравно да не постоји бог.

Naime, počinje osnovnom pretpostavkom: naravno da Bog ne postoji.


Мене интересује она групација која размишља отприлике овако: "" Не могу да верујем у све то.

Zanima me takva vrsta sljedbenika koji ovako razmišljaju: koja misli, "" Ne mogu vjerovati ni u šta od toga.


Не верујем да су доктрине тачне.


Али "", веома важно али, "" волим божићне песме.

Ali "" veoma važno ali, "" sviđaju mi se božićne pjesme.


Свиђа ми се Мантењина уметност.


Волим да листам Стари Завет. "" О чему год да се ради, знате о каквим стварима говорим - људи који су привучени ритуалној страни, моралистичкој, заједничкој страни религије, али који не подносе доктрину.

Volim listati stranice Starog zavjeta. "" Šta god to bilo, znate o kojoj vrsti stvari govorim — ljudi koji su privučeni ritualističkom stranom, moralističkom, društvenom stranom religije, ali ne mogu prihvatiti doktrinu.


Или прихватате доктрину и онда можете имати све добре ствари или је одбацујете и живите у некаквој духовној пустари под вођством CNN -а и Макси дисконта.

Izbor težak gotovo kao ili prihvatate dogmu i onda možete uživati u svim lijepim stvarima, ili ćete odbaciti doktrinu i biti prepušteni nekoj vrsti duhovne praznine u kojoj preovladavaju CNN i Walmart.


То је тежак избор.


Мислим да не морамо да бирамо.

Ne mislim da moramo birati na taj način.


Мислим да постоје начини - истовремено имам много и нимало поштовања - да крадемо од религија.

Mislim da postoje načini — sada sam i pun poštovanja i potpuno bezbožan — da se od religija nešto ukrade.


За мене, атеизам 2.0 обухвата, како рекох, оба начина, истовремено са и без поштовања, за пребирање по религијама и питање "" Шта можемо овде да искористимо? "" Секуларни свет је пун рупа.

I za mene, ateizam 2.0. je istovremeno, kako ja to kažem, način pun poštovanja i istovremeno nevjernički, da se preispitaju religije s pitanje, "" Šta se ovdje može iskoristiti? "" Sekularni svijet je pun praznina.


Тврдим да смо лоше секулaризовали.


Помна студија религије могла би нам дати свакакве увиде у сегменте живота који не ваљају.

I detaljna studija religije mogla bi nam dati odgovore o područjima koja nisu sasvim uspješna.


Данас желим да прођем кроз неколико.

I želio bih proći kroz neke od njih danas.


Почео бих са погледом на образовање.


Образовање је поље у које секуларни свет веома верује.

Dakle, obrazovanje je oblast u koju sekularni svijet zaista vjeruje.


Образовање нам неће дати само комерцијалне и производне вештине, оно ће нас учинити бољим људима.

Edukacija nam neće dati samo komercijalne, industrijske vještine nego ća nas učiniti boljim ljudima.


Знате како на матурским свечаностима и церемонијама кажу они песнички говори да ће нас процес образовања, посебно високог, учинити племенитијим и бољим људским бићима.

Poznati su nam momenti poput promocija, dodjela diploma sva ta lirska obećanja da će nas proces obrazovanja, posebno visokog učiniti boljim i plemenitijim ljudima.


Почетком деветнаестог века, одлазак у цркву у западној Европи је нагло опао и људи су се успаничили.

Početkom 19. vijeka u Zapadnoj Evropi prisustvo u crkvama počelo je naglo opadati i ljudi su se uspaničili.


Запитали су се следеће:


где ће људи пронаћи моралност, где ће пронаћи усмеравање, и изворе утехе?

Pitali su se gdje će ljudi pronaći moral, gdje će pronaći usmjerenja, gdje će naći izvore utjehe?


У култури би требало да тражимо усмерење, утеху, моралност.

U kulturi trebamo tražiti usmjerenja, utjehu, moralnost.


Погледајмо Шекспирове комаде, Платонове дијалоге, романе Џејн Остин.

Pogledajmo djela Shakespearea, Platonove dijaloge, novele Jane Austen.


Мислим да је то веома лепа и тачна идеја.

Mislim da je to predivna i istovremeno realna ideja.


То је такође идеја коју смо заборавили.


Да одете на врхунски факултет - рецимо на Харвард, Оксфорд или Кембриџ - и кажете: "" Дошао сам јер трагам за моралношћу, водиљом, утехом; желим да научим да живим "", показали би вам пут до душевне болнице.

Ako ste pohađali vrhunski univerzitet — recimo, ako ste otišli na Oxford ili Cambridge — sa izjavom, "" Ovdje sam u potrazi za moralom, usmjerenjem i utjehom; želim znati kako da živim, "" uputili bi vas u umobolnicu.


Једноставно, то није оно чиме се наше најбоље и највеће институције високог образовања баве.

To jednostavno nije ono čime se najbolje visokoškolske institucije bave.


Зашто? Не мисле да нам је то потребно.

Zašto? Oni ne misle da je to nama potrebno.


Не мисле да нам хитно треба помоћ.

Oni ne misle da je nama hitno potrebna asistencija.


Религије настају на много другачијем месту.

Religije polaze od drugačije pretpostavke.


Све велике религије нас у неком тренутку називају децом.

Sve religije, najveće religije, zovu nas djecom tu i tamo.


И мисле да, као и деца, имамо велику потребу да нам се помогне.

I baš kao i djeca, religije vjeruju da imamo ozbiljnu potrebu za pomoći.


Једва остајемо прибрани.


Можда само ја, можда и ви.


Углавном, једва се држимо.

ali ipak, možda se svi mi tek jedna snalazimo.


И потребна нам је помоћ. Наравно.

I pomoć nam je potrebna. Naravno da nam treba pomoć.


Потребно нам је усмеравање и дидактичко учење.

Kao što nam je potrebno i usmjerenje i nauk.


Знате, у 18. веку у Британији је највећи религиозни проповедник био Џон Везли који је ишао земљом и држао проповеди, саветујући људе како да живе.

Znamo da je u 18. vijeku u Velikoj Britaniji najveći propodvjednik bio čovjek koji se zvao John Wesley, koji je obilazio zemlju držeći propovijedi savjetujući ljude kako da žive.


Путем проповеди је покушавао да говори људима како да живе, а проповед је класичан медиј религије.

Savjetovao je ljude kako da žive koristeći medij propovijedanja, klasični medij širenja vjere.


Ми смо одустали од идеје проповеди.


Ако бисте модерном, либералном индивидуалисти рекли: "Хеј, хоћемо на проповед?"

Ako biste danas modernom liberalnom individualisti ponudili propovijed


рекли би вам, "" Не, не. Не треба ми то.

rekao bi: "" Ne, ne, meni to ne treba. ""


Ја сам независна особа. "" Каква је разлика између проповеди и нашег модерног, секуларног начина - предавања?

"Ja sam neovisna jedinka." U čemu je razlika propovijedi i modernog, sekularnog načina - predavanja?


Па, проповед жели да вам промени живот, а предавање да вам да неку информацију.

Dakle, u tome što propovijed želi promijeniti vaš život a predavanja želi dati neke informacije.


Традиција проповедања је веома вредна, јер нам је потребно усмерење, моралност и утеха - и религије то знају.

Tradicija propovijedanja je visoko vrijedna. jer nam je potrebno usmjerenje, moralnost i utjeha - i religije to znaju.


Још нешто у вези с образовањем: у модерном, секуларном свету верујемо да ако некоме кажете нешто једном, они ће запамтити.

Dalje, kad govorimo o obrazovanju: u modernom sekularnom svijetu težimo vjerovanju da, kad nekom nešto kažemo jednom, to će se i zapamtiti.


Ставите их у учионицу са 20 година, причајте о Платону, пошаљите да раде као менаџмент консултанти 40 година, а ту лекцију ће запамтити.

Poredaj ih u učionicu, ispričaj o Platonu dok imaju 20 godina, neka nakon toga nastave karijeru kao poslovni savjetnici 40 godina i ta lekcija će ostati s njima zauvijek.


Религије кажу: "" Глупост.


Клекните и понављајте. "" То нам све религије говоре: "Клекните и понављајте 10, 20 или 15 пута дневно."

Zato, na koljena i ponavljaj. "" Zato nam religije govore: "klekni i ponavljaj 10 ili 15 puta dnevno."


У супротном, наши умови су као сито.


Дакле религије су културе понављања.


Оне изнова и изнова подвлаче велике истине.

One se vrte oko velikih istina iznova i iznova.


А ми понављање везујемо са досадом.


Увек говоримо: "" Дајте нам ново.

"" Daj nam nešto novo, "" uvijek govorimo.


Ново је боље од старог. ""


Кад бих вам рекао: "" Нећемо имати нови TED.

Kada bih vam rekao, "" Nećemo imati novi TED.


Проћи ћемо кроз старе и гледати их пет пута јер су заиста истинити.

Samo ćemo pregledati sve stare i ponoviti svaku pet puta jer su tako istinite.


Пет пута ћемо гледати Елизабет Гилберт јер она говори паметне ствари "", осећали бисте се преварено.

Gledaćemo Elizabeth Gilbert pet puta jer je to što ona govori tako pametno, "" - vi biste se osjećali prevareno.


Остало чиме се религије баве је уређење времена.

Sljedeće u čemu je religija jako dobra je planiranje vremena.


Начин да будемо сигурни да ћете током године наићи на неке веома важне идеје.

Kalendar je način osiguranja da tokom godine susretnemo određene veoma važne ideje.


И то не случајно; сетићете се јер сте усмерени да се сетите.

Ne biste to učinili slučajno, nego jer ste usmjereni ka tome.


Ми не размишљамо на тај начин.


У секуларном свету мислимо да ћемо налетети на важну идеју,

U sekularnom svijetu mi mislimo, "" ako je ideja važna, sjetiću je se.


само ћемо наићи на њу. Глупости, каже религијски поглед на свет.

Naići ću na nju. "" Besmislice, kaže religioni pogled na svijet.


Он каже да су нам потребни календари и структурисање времена, морамо да синхронизујемо сусрете.

Religije kažu da su nam kalendari potrebni da oblikujemo vrijeme, moramo uskladiti susrete.


На пример, Месец. Веома је важно гледати у Месец.

Mjesec, na primjer. Važno je gledati u Mjesec.


Када гледате у Месец, мислите: "Заиста сам мали. Шта су моји проблеми?" Он поставља ствари у перспективу, итд.

Znaš, kada gledaš u Mjesec, pomisliš: "" Veoma sam mali. Šta su moji problemi? "" To postavlja stvari na pravo mjesto i tako dalje.


Требало би да чешће гледамо Месец, а то не чинимо.

Trebali bismo gledati u Mjesec češće, što mi ne činimo.


Зашто? Па, ништа нам не говори: "" Гледај у Месец. "" Али ако сте Зен Будиста усред септембра, мораћете да изађете напоље, станете на платформу и славите фестивал Цукими, где ћете читати песме у част Месеца и проласка времена и крхкости живота на коју нас подсећа.

A zašto? Pa ništa nam ne govori: "" Gledaj u Mjesec. "" Ali, ako ste zen budista, sredinom septembra, biće vam naređeno da izađete iz kuće, stanete na kanoničku platformu i da slavite festival Tsukimi biće vam date poeme za čitanje u slavu Mjeseca i prolaznosti vremena i slabosti života koji je pred nama.


Добићете пиринчани колач.


То је веома добро.


Друга ствар које су религије веома свесне је: говори убедљиво - мени то баш и не иде - али реторика је кључна за религије.

Ostale stvari o kojima nas religije uče su dobro govorništvo - Iako nisam baš najbolji primjer ovdje - ali oratorstvo, govornička vještina je ključna za religiju.


У секуларном свету можете проћи кроз факултет као лош говорник и имати одличну каријеру.

U sekularnom svijetu, možete proći univerzitetsko obrazovanje, loše govoriti, a ipak imati sjajnu karijeru.


Али религиозни свет не мисли тако.


Оно што говорите мора да подржи веома убедљив начин на који говорите.

Ono što govorite mora biti potkrijepljeno veoma uvjerljivim umjećem govora.


Ако одете у афричко-америчку Пентекосталну цркву на југу Америке и слушате како говоре, чућете да одлично говоре.

Tako, ako odete u afro-američku Pentecostalist crkvu na američkom Jugu i ako slušate šta govore, zaboga, baš dobro govore.


После сваке убедљиве тачке кажу: "" Амен, амен, амен "". На крају сваког просветљујућег пасуса, устају и говоре: "" Хвала Исусе, хвала господе, хвала спасиоче. "" Да ми тако радимо - не радимо то, али да то радимо - рекао бих вам: "" Култура треба да замени свето писмо "". Ви бисте рекли: "" Амен, амен, амен "". На крају мог говора сви бисте устали и рекли: "" Хвала Платону, Шекспиру и Џејн Остин. "" И знали бисмо да смо постигли ритам.

Nakon svake uvjerljive poente, ljudi odgovaraju "" Amen, amen, amen. "" A na kraju veoma inspirativnog pasusa, oni će ustati, i reći, "" Hvala Isusu, Hvala Kristu, Hvala Spasitelju. "" Kada bismo ovdje to radili - ipak nemojmo, ali kada bismo - ja bih vama rekao nešto kao, "" Kultura treba zamijeniti svete knjige. "" A vi biste odgovorili "" Amen, amen, amen. "" A na kraju mog govora, svi biste ustali i ponavljali "" Hvala Platone, hvala Shakespeare, hvala Jane Austen. "" I znali bismo da smo dobro započeli ritam.


У реду, у реду, на добром смо путу.

Dobo, dobro, napredujemo... napredujemo...


(аплауз) Религије знају и да немамо само мозгове, него и тела.

(Aplauz) Nadalje, religije znaju da nemamo samo mozak, nego i tijelo.


Они веома цене опроштај и нови, свежи почетак.

Jevreji su veoma zainteresirani za oprost i kako da počnu ispočetka.


О томе немају само проповеди.


Не дају нам само књиге или речи.


Кажу нам да се окупамо.


Ми то не радимо.


Наше идеје су у једној сфери, а понашање и тело у другој.

Naše ideje su jedno, a tjelesno ponašanje nešto drugo.


Религије на фантастичан начин комбинују та два.

Fascinira način kako religije uspjevaju povezati oboje.


Погледајмо сада уметност.


У секуларном свету имамо високо мишљење о уметности. Мислимо да је веома важна.

Umjetnost je nešto o čemu u sekularnom svijetu imamo visoko mišljenje. Mislimo da je umjetnost jako važna.


Чули сте те изреке.


Мислим да постоји потенцијал, али да смо потпуно изневерили себе.

Mislim da tu ima potencijala, ali smo sami sebe potpuno iznevjerili.


Светом круже две заиста лоше идеје које блокирају наш капацитет да црпимо снагу из уметности: прва је да уметност постоји ради уметности - смешна идеја - уметност треба да живи у херметичком балону и не покушава ништа да уради са светом у невољи.

Dvije veoma loše ideje lebde u modernom svijetu i sprečavaju nas da izvučemo snagu iz umjetnosti. Prva ideja je da umjetnost treba biti sama sebi svrhom — što je vrijedno podsmijeha — da umjetnost treba postojati u hermetički zatvorenom oblaku i da ne bi trebala imati veze sa problematičnom stvarnošću.


Не слажем се са овим.


Зато је веома уобичајено осећање у музеју - признајмо то - "" Не знам о чему се овде ради "". Али ако смо озбиљни, то не признајемо.

Stoga često u muzejima imamo osjećaj - - hajde da priznamo - "ne razumijem o čemu je ovdje riječ." Ali budući da smo ozbiljni ljudi, nećemo to priznati.


Религије имају много разумнији став према уметности.

Religije imaju puno zdraviji pristup umjetnosti.


Немају проблем да нам кажу о чему се ради.

Njima ne smeta pojasniti o čemu govori umjetnost.


У свим великим верама, уметност има двојаку функцију.

Umjetnost u svim velikim religijama govori o dvije važne stvari


Прво, да вас подсети шта треба волети.

Prvo, ona je tu da bi vas podsjetila šta treba voljeti.


И друго, да подсети чега се треба бојати и шта треба мрзети.

Zatim, ona je tu da bi vas podsjetila čega se pojati i šta mrziti.


То је уметност.


Уметност је интуитивни сусрет са идејама ваше вере.

Umjetnost je bazični susret sa njavažnijim idejama vjere.


Дакле, док ходате црквом или џамијом или катедралом, оно што својим очима и чулима покушавате да упијете, су истине које иначе сазнајете умом.

Tako, kada uđete u crkvu, džamiju ili katedralu, ono što pokušavate upiti, očima i svim čulima, istine koje su inače svjesno došle do vašeg uma.


У основи је то пропаганда.


Реч "" пропаганда "" активира аларме.

Danas nam riječ "" propaganda "" pali upozoravajuće lampice


Помислимо на Хитлера, Стаљина. Али не увек.

Pomislimo na Hitlera, Staljina, što nije nužno.


Пропаганда је начин да подучавамо нечему у шта верујемо.

Propaganda je način podučavanja u čast nečemu.


Ако је то нешто добро, онда нема никаквих проблема.

Ako se radi o nečen dobro, onda tu nema problema.


Мислим да би музеји могли да науче од религија.

Mislim da bi muzeji trebali uzeti strnicu iz religijskih knjiga.


Требало би да се постарају да кад уђете, да сам ја кустос, направио бих просторију за љубав, за великодушност.

Trebali bi se pobrinuti da kada uđete u muzej- kada bih ja bio muzejski kustos, opremio bih prostoriju posvećenu ljubavi, ili sobu za velikodušnost.


Сва уметничка дела нам нешто говоре.

Sva umjetnička djela nam govore o nečemu.


Да можемо да преуредимо просторе тако да наиђемо на дела која би нам говорила, да користимо уметност да зацементирамо те идеје у нама, добили бисмо много више од уметности.

Kada bismo mogli urediti prostor gdje bismo se susreli da djelima gdje bi nam bilo rečeno da ih koristimo da utvrdimo te ideje u našu svijest, imali bismo puno više koristi od umjetnosti.


Уметност треба да подучава.


Помислимо на нешто друго.


Људи у модерном, секуларном свету, који су заинтересовани за духовност, за ствари ума, за више ствари душе, обично су изоловани појединци.

Ljudi u današnjem modernom, sekularnom svijetu, koji su zainteresirani za duhovna pitanja, za pitanja uma, za više duhovne sfere, često su izolovani pojedinci.


То су песници, филозофи, фотографи, ствараоци филма.

oni su pjesnici, filozofi, fotografi, filmski stvaraoci.


Они су углавном индивидуалци.


То су мали предузетници. Осетљиви, сами људи.

Oni su kućne radinosti. Oni su ranjivi, usamljeni ljudi.


Сами тугују и падају у депресију.

Postaju depresivni i tužni tako usamljeni.


Помислите сада на организоване религије.

Sada pomislite na organizovanu religiju.


Шта оне раде?


То има много предности.


Прво, величина, снага.


"" Wall Street Journal "" наводи да је Католичка црква прошле године зарадила 97 милиона долара.

Katolička crkva prikupila je 97 milijardi dolara prošle godine prema Wall Street Journalu.


То су огромне машине.


То су све веома добре особине.


Препознајемо их код корпорација.


Корпорације на много начина личе на религије, само што су на самом дну пирамиде потреба.

Korporacije liče na religije na mnogo načina, osim što se nalaze na dnu piramide potreba.


Продају нам ципеле и аутомобиле.


Само књиге које су написале усамљене особе неће променити ништа.

Same knjige, koje su napisali pojedinci, neće ništa promijeniti.


Морамо да се групишемо.


Ако желите да промените свет, морате да се групишете и сарађујете.

Ako želimo promijeniti svijet, moramo se grupisati i sarađivati.


Као што рекох, оне су мултинационалне, брендиране, имају јасан идентитет, како се не би загубиле у ужурбаном свету.

One su multinacionalne, kao što rekoh. one su brendirane, imaju jasan identitet, tako da se ne izgube u pretrpanom svijetu.


Желим да завршим.


Желим свима вама, који радите у различитим областима, да кажем да има шта да се научи из примера религије - чак иако не верујете у њу.

Ono što zapravo želim reći je da za sve vas koji radite u različitim poljima, postoji nešto što se od religije može naučiti — čak i ako ne vjerujete ni u šta od toga.


Ако сте укључени у неку заједницу, нешто што окупља људе, онда за вас постоји нешто у религији.

Ako se bavite bilo čime zajedničkim, što uključuje više ljudi zajedno, postoje stvari u religiji za vas.


Ако сте, на пример, било како укључени у туризам, погледајте ходочашћа.

Ako se uključeni u industriju, recimo u industriju putovanja na bilo koji način, pogledajte hodočašća.


Пажљиво погледајте ходочашћа.


Нисмо ни загребали површину могућности путовања јер нисмо гледали како то религије раде.

Nismo ni zagrebali površinu onoga što bi putovanje moglo biti jer nismo sagledali šta religije čine s putovanjima.


И ако сте на било који начин едукатор, опет, погледајте како религије шире идеје.

Ako podučavate na bilo koji način opet, pogledajte kako religije šire ideje.


Можда се не слажете са идејама, али боже, то су изузетно ефектни механизми.

Možda se ne slažete sa idejama, ali, zaboga, postoje veoma efikasni mehanizmi za širenje ideja.


Мој закључак је, можда се не слажете са религијом, али на крају, религије су тако суптилне и сложене и на много начина интелигентне, да их не треба оставити само религиознима; оне су за све нас.

Tako da je moj zaključak da se ne morate slagati sa religijom, ali na kraju dana, religije su tako suptilne, tako kompleksne, tako inteligentne na mnogo načina da ih nije prikladno prepustiti samo vjernicima; one su za sve nas.


(аплауз) Крис Андерсон: Ово је заиста храбар говор, јер на неки начин се препуштате томе да вас одређени људи исмеју.

(Aplauz) Chris Anderson: Ovo je zapravo hrabar govor, jer ste se izložili na neki način podsmijehu nekih krugova.


АБ: Обе стране могу да вас убију.


И тврдоглави атеисти, али и прави верници.

Mogu vas ubiti tvrdokorni ateisti, ili oni koji potpuno vjeruju.


КА: Сваког тренутка стижу пројектили из северног Оксфорда.

CA: Svakog momenta mogu stići projektili iz sjevernog Oxforda.


АБ: Тако је.


КА: Али изоставили сте један аспект религије за који би многи рекли да вам је потребан, а то је тај осећај - то је вероватно најважније сваком ко је религиозан - осећај духовног искуства, некакве повезаности са нечим већим од нас самих.

CA: Ipak ste izostavili jedan aspekt religije za koji mnogi ljudi kažu da ih možete posudi u svoju svrhu, u smislu da je — vjerovatno najvažnija stvar za sve koji su religiozni — duhovno iskustvo, neke vrste povezanosti sa nečim većim od nas samih.


АБ: Апсолутно. Ја такође срећем људе који кажу: "" Зар не постоји нешто друго, веће од нас? "" Одговарам: "" Наравно "", а они питају: "" Зар ниси донекле религиозан? "" Кажем да нисам. Зашто тај осећај мистерије, осећај збуњујуће величине универзума мора да буде праћен мистичним осећањем?

AB: Apsolutno Kao i mnogi od vas koji će reći, "" Zar ne postoji nešto veće od nas, našto drugo? "" Ja na to kažem, "" Naravno. "" i oni odgovaraju, "" Pa zar te to ne čini religioznim? "" Na šta ja odgovaram. "" Ne. "" Čemu taj osjećaj misterije, taj osjećaj vrtoglave veličine svemira, mora biti vezan za mističnost?


Универзум је велик, ми смо ситни, без потребе за даљом религијском суперструктуром.

Svemir je tako velik a mi tako mali, bez dodatne potrebe za religijskom superstrukturom.


КА: Допустите ми једно питање.

CA: Zapravo, dozvolite mi jedno pitanje.


АБ: Рекао бих да у секуларном свету има много рупа, али оне могу бити запушене.

AB: Rekao bih da postoje mnog praznine u sekularnom životu koje treba popuniti.


Тужно је што упорно говоримо: "" Нисам верник, и не могу да имам заједницу и одсечен сам од моралности, и не могу да идем на ходочашће. "" Желимо да кажемо: "" Глупост. Зашто не? "" То је суштина мог говора.

Tužno je da stalno govorimo, "" Ja nisam vjernik pa ne mogu imati zajednicu, odsječen sam od moralnosti, i ne mogu ići na hodočašće. "" Želi se reći, "" Besmislice. Zašto ne? "" I to je zapravo srž moga govora.


Толико тога можемо да прихватимо.


Атеизам не мора да се одвоји од богатих извора религије.

Ateizam se ne bi trebao distancirati od bogatih izvora religije.


КА: Делује ми да у TED заједници има много атеиста.

CA: Čini mi se da postoji mnogo ljudi u TED zajednici koji su ateisti.


Да ли смо будаласти ако верујемо у могућност да у свету, уместо што је религија узрок раздора и рата, она постане мост?

Jesmo li naivni u svom optimizmu da je moguć svijet gdje, umjesto da religija bude bojni poklič podjele i rata, da bude poveznica?


АБ: Не, морамо да будемо учтиви према разликама.

AB: Ne, moramo biti fini naspram razlika.


Учтивост је запостављена особина.


Виђена као дволичност.


Али морамо доћи до тога да, ако сте атеиста и неко каже: "" Знаш, молио сам се пре неки дан "", ви то љубазно изигноришете.

Ali moramo doći u stanje gdje, kada ste ateista i neko kaže, "" Znaš, molio sam neki dan, "" vi to ljubazni ignorišete.


Мислим да су то религиозни ратови прошлости игнорисали.

I mislim da su to vjerski ratovi ignorisali.


Могућност сложног неслагања.

Ignorisali su mogućnost hramoničnog neslaganja.


КА: Коначно, да ли је тој новини коју предлажете, која није религија него нешто друго, потребан вођа и да ли се пријављујете да будете Папа?

CA: Na kraju, da li je novost koju predlažete koji nije vjera nego nešto drugo, ako bude trebala vođu. javljate li se dobrovoljno da budete papa?


(смех) АБ: Па, сви смо неповерљиви према појединачним вођама.

(Smijeh) AB: Naime, jedna stvar o kojoj smo veoma sumnjičavi su individualni lideri.


Није потребан вођа.


Скицирао сам некакв широк оквир.


Али кажем, ако сте у туризму, допринесите на тај начин.

Ali gdje god da ste, ako ste u putničkoj industriji, prihvatiti dio o putovanjim,


Ако сте у заједници, погледајте религију и допринесите.

ako ste u društvenoj industriji, učite iz vjera dio o zajednicama.


(смех) КА: Алане, хвала на инспирацији за касније разговоре.

(Smijeh) CA: Alain, hvala za podsticanje brojnih narednih diskusija.


Da li vaš način razmišljanja odgovara mojim podacima?

Da li vaš način razmišljanja odgovara podacima koje imam?


(Smeh) Ako ne, jedno ili drugo mora da se unapredi, zar ne?

(Smijeh) Ako ne, jedno ili drugo treba unaprijediti, zar ne?


Kada pričam sa mojim studentima o globalnim pitanjima, i slušam ih na pauzi za kafu, uvek spominju 'nas' i 'njih'. I kada se vrate u učionicu pitam ih "" Kako mislite 'mi' i 'oni ""?.

Kada svojim studentima govorim o globalnim pitanjima, i kada ih slušam u pauzama za kafu, oni uvijek govore o 'nama' i 'njima'. I kada se vrate u salu za predavanja pitam ih: "" Šta želite reći sa 'mi' i 'oni'? ""


"" Oh pa lako je. Zapadni svet i svet u razvoju. "" - kažu oni.

"" Oh, to je bar lako. Postoji zapadni svijet i zemlje u razvoju "", kažu oni.


I šta je onda definicija? "" Definicija?


"" Pa onda znate i vi "", uporno insistiram.


I jedna devojka je rekla, vrlo pametno, "" Lako je.

Jedna djevojka pametno reče: "" To je veoma jednostavno.


Zapadni svet je dug život i mala porodica.

Zapadni svijet znači dug život i mala porodica.


Svet u razvoju je kratak život i velika porodica. 'I sviđa mi se ta definicija, jer mi omogućava da prenesem njihovo mišljenje u podatke.

Zemlje u razvoju znače kratak život i velika porodica. "" I meni se svidjela ta definicija, jer mi je omogućila da prenesem njihovo mišljenje u bazu podataka.


I vidite da imamo na ovoj osi ovde veličinu porodice. Jedan, dva, tri, četiri, pet deteta po ženi na ovoj osi.

Možete vidjeti da je na ovoj osi veličina porodice. Jedno, dvoje, troje, četvoro, petoro djece za svaku ženu na ovoj osi.


I ovde dužina života, očekivana dužina života, 30, 40, 50.

A ovdje je prikazan očekivani životni vijek, 30, 40, 50.


Upravo ono što su studenti rekli da je njihov koncept o svetu.

Upravo ono što su studenti govorili da opisuje njihov koncept svijeta.


Da li muškarac i žena odluče da imaju malu porodicu, i da se brinu o deci, i koliko dugo će da žive.

Da li su muškarac i žena odlučili da imaju malu porodicu i brinu o svojoj djeci, te koliko dugo će živjeti.


Sve je o spavaćoj sobi i kuhinji. Ako imate sapun, vodu i hranu, znate, duže živite.

Ovdje se radi o kupatilu i kuhinji. Ako imate sapun, vodu i hranu, znate, možete živjeti dugo.


I studenti su bili u pravu. Nije da se svet sastoji ovaj svet ovde, iz jedne grupe zemalja ovde koje imaju velike porodice i kratak život. Svet u razvoju.

I studenti su bili u pravu. Nije da se svijet sastoji — svijet se sastoji, od jedne grupe zemalja ovdje, koje imaju velike porodice i kratak životni vijek. Svijet u razvoju.


I imali smo jedan skup zemalja koji je Zapadni svet.

Zatim, tu je jedna grupa zemalja ovdje koja predstavlja zapadni svijet.


Oni imaju male porodice i dug životni vijek.


I videćete ovde neverovatnu stvar koja se desila u svetu za vreme mog života.

I sada ćete ovdje vidjeti nešto zapanjujuće što se dogodilo u svijetu za vrijeme mog života.


I onda su zemlje u razvoju primenile sapun i vodu, vakcinisanje.

Tada su zemlje u razvoju primijenile sapun i vodu, vakcinaciju.


I svet u razvoju je počeo da primenjuje planiranje porodice.

I cijeli svijet u razvoju je počeo planirati porodicu.


I delom zbog SAD-a koji su pomogle tehnološkim savetima i investicijama.

I djelimično zbog SAD-u koji pomaže u davanju tehničkih savjeta i investicija.


I vidite da se svet kreće prema porodicama sa dvoje dece, i životu od 60-70 godina.

Vidite da se cijeli svijet se pomjera prema porodicama sa dvoje djece i životnom vijeku od 60 do 70 godina.


Ipak neke zemlje zaostaju u ovoj oblasti ovdje.


Još uvijek možete vidjeti Afganistan ovdje dolje.


Pa je problem koji sam imao je da je pogled koji su moju studenti imali na svet odgovarao realnosti godine u kojoj su njihovi profesori rođeni.

Tako da je moj problem bio taj, da je pogled na svijet mojih studenata odgovarao stvarnosti u svijetu u godini kada su njihovi učitelji rođeni.


(Smeh) (Aplauz) I ustvari, kada smo puštali ovo u svetu —

(Smijeh) (Aplauz) I u stvari, kada smo prezentirali ovo širom svijeta —


Bio sam na Konferenciji Globalnog Zdravlja u Vašingtonu, prošle nedelje, i video sam da pogrešan koncept i dalje imaju aktivni ljudi u SAD-u. Nisu shvatili da napredak u Meksiku, i Kini, u poređenju sa SAD-om.

Bio sam na Globalnoj konferenciji ovdje u Washingtonu prošle nedjelje, i mogao sam vidjeti pogrešan koncept koji su čak i aktivni ljudi u Sjedinjenim državama imali, koji nisu uvidjeli napredak Meksika ovdje i Kine u poređenju sa Sjedinjenim državama.


Pogledajte sada kada ih pomjerim unaprijed.


On je na nivou sa SAD-om u ove dve socijalne dimenzije.

Izjednačen je sa Sjedinjenim državama u dvije socijalne dimenzije.


Manje od 5% specijalista u globalnom zdravlju je bilo svesno ovoga.

Manje od pet procenata specijalista u Svjetskom zdravstvu je bilo svjesno ovog.


Ova velika nacija, Meksiko, ima problem da oružje dolazi sa severa, preko granice. I morali su da zaustave to. Jer imaju čudan odnos sa SAD-om, znate.

Ova sjajna država, Meksiko, imala je problem oružja koje je stizalo sa sjevera, preko granice, tako da su to morali zaustaviti, jer imaju taj čudni odnos sa Sjedinjenim državama, kao što znate.


Ali ako bih promenio ovu osu ovde, vidite, i na primer bih stavio dohodak po osobi.

Ali ako bih promijenio ovu osu ovdje, radije bih ubacio dohodak po osobi.


Dohodak po osobi, mogu to ubaciti ovdje.


I tada ćemo vidjeti potpuno drugačiju sliku.


I usput, učim vas kako da koristite naš sajt, Gapminder World, dok ispravljam ovo jer je besplatno na netu.

Usput, učim vas kako da koristite našu web stranicu Gapminder World, dok ja ovo korigujem, jer je ovo besplatan alat na internetu.


I sada kada sam to napravio, mogu da idem 200 godina unazad.

I kada sam to konačno popravio, mogu otići 200 godina nazad u istoriju.


I mogu dopustiti da se prikažu i ostale države.


I sada imam dohodak po osobi na ovoj osi.

I sada ovdje imam dohodak po osobi na ovoj osi.


I SAD su imale oko 2 000 dolara, u to vreme.

Sjedinjene države su imale samo jednu do dvije hiljade dolara u to vrijeme.


I očekivana dužina života je bila oko 30 do 40 godina, isto kao Afganistan danas.

I očekivani životni vijek bio je 35 do 40 godina, isto kao u Afganistanu danas.


I šta se desilo sa svetom, pokazaću sada.

Šta se dogodilo u svijetu, sada ću pokazati.


Ovo je umesto jedne godine studiranja na fakultetu.

Ovo je umjesto jedne godine studiranja istorije na univerzitetu.


Gledajte me jedan minut i videćete celu stvar.

Možete me gledati jedan minut i vidjećete sve.


(Smeh) Vidite kako braon mehurići, a to je zapadna Evropa, i zeleni, što je SAD, bogatiji su sve više i više i počinju da budu zdraviji i zdraviji.

(Smijeh) Možete vidjeti smeđe mjehuriće, to je zapadna Evropa, i žuti, to su Sjedinjene države, oni postaju bogatiji i bogatiji i takođe postaju zdraviji i zdraviji.


I ovo je pre 100 godina gde ostatak sveta zaostaje.

Ovo je prije 100 godina, dok ostatak svijeta zaostaje.


I zato smo toliko uplašeni od gripa, zar ne?


I dalje se pamti. Pad očekivanja dužine života.

Još uvijek je u sjećanju. Pad očekivanog životnog vijeka.


I onda se podigne. Ali ne pre nezavisnosti.

I zatim se penjemo. Ne prije početka nezavisnosti.


Pogledajte ovde Kinu, imate Indiju ovde, i evo šta se desilo.

Pogledajte ovdje Kinu, i ovdje Indiju, i ovo je to što se desilo.


Jeste li primijetili da je Meksiko ovdje gore?


Meksiko uopšte nije uz SAD. Ali su blizu.

Meksiko uopšte nije u istoj ravni sa Sjedinjenim državama, ali su prilično blizu.


I dosta je interesantno za videti Kinu i SAD, tokom 200 godina. Jer moj najstariji sin sada radi za Google, nakon što je Google kupio ovaj program.

I posebno je zanimljivo vidjeti Kinu i Sjedinjene države tokom 200 godina, jer moj najstariji sin sada radi za Google, nakon što je Google kupio ovaj software.


Ustvari ovo je dečija radna snaga. Moj sin u njegova žena su bili u senci mnogo godina i razvili su ovo.

Zapravo, ovo je rad djece. Moj sin i njegova žena su bili u pozadini mnogo godina i razvili su ovo.


I moj najmlađi sin, koji je studirao kineski u Pekingu.

I moj namlađi sin, koji studira kineski u Pekingu.


Pa oni imaju 2 različite perspektive. Znate?

Oni dakle dolaze sa dvije perspektive koje imam, znate?


I moj sin, najmlađi koji je studirao u Pekingu, u Kini, dobio je dugotrajnu perspektivu.

I moj najmlađi sin koji studira u Pekingu, u Kini, dobio je dugoročnu perspektivu.


Dok moj stariji sin, koji radi za Google, on bi razvijao za četvrtinu ili polovinu godine.

Dok moj najstariji sin, koji radi za Google, bi trebalo da je razvije za kvartal ili za pola godine.


Ili, Google je baš velikodušan, tako da ima jednu ili dve godine.

Ili Google je veoma širokogrud, tako da može imati još godinu ili dvije.


Ali u Kini posmatraju generacije jer se sećaju sramotnog perioda od 100 godina kad su išli unazad.

Ali u Kini gledaju generaciju za generacijom jer se sjećaju sramotnog perioda, tokom 100 godina, kada su išli unazad.


Ali bi oni zapamtili prvi deo poslednjeg veka, koji je stvarno bio loš. I posmatraćemo ovaj takozvani 'veliki skok unapred'.

Tada bi se sjetili prvog dijela prošlog vijeka, koji je bio veoma loš, i mogli bismo ići ovim takozvanim 'Velikim zamahom naprijed'.


Mao Tse-Tung je na kraju ipak doneo zdravlje u Kini. I onda je umro. I onda je Deng Xiaoping neverovatno krenuo napred.

Ipak je na kraju, Mao Tse-Tung uveo zdravlje u Kinu i zatim umro. Tada je počeo Deng Xiaoping ovaj zapanjujući pomak unaprijed.


Nije li čudno videti SAD kako je prvo razvila ekonomiju, i postepeno se bogatila.

Zar nije čudno vidjeti da su Sjedinjene države prvo izgradile ekonomiju i tek zatim se postepeno obogatile?


Gde bi Kina mogla biti zdrava mnogo ranije. Jer oni primenjuju znanje iz obrazovanja, ishrane, i bolje im je uz penicilin i vakcine, i planiranje porodice.

Dok je Kina puno ranije mogla postati zdrava, jer su primijenili znanje iz obrazovanja, ishrane, i takođe koristi od penicilina, vakcina i planiranja porodice.


I Azija može da se socijalno razvije pre nego što se ekonomski razvije.

I Azija je mogla imati socijalni razvoj prije nego što su dostigli ekonomski razvoj.


Pa meni, kao zdrastvenom profesoru, nije čudno da se ove zemlje sada brzo razvijaju.

Tako da meni, kao profesoru javnog zdravstva, nije čudno da sve ove zemlje sada nastavljaju brzi rast.


Jer ono što vidite ovde je ravna zemlja Tomasa Fridmana. Zar nije?

Jer ono što vidite ovdje, ono što vidite, je ravni svijet Thomasa Friedmana, zar ne?


Ali zemlje sa prosečnim primanjima, i ovo preporučujem mojim studentima, prestaju da koriste koncept 'zemalja u razvoju'. Jer posle svega, priča o svetu u razvoju je kao da imamo 2 poglavlja istorije SAD-a.

Ali zemlje sa srednjim dohotkom — i ovdje sugeriram svojim studentima, da prestanu korištenje koncepta 'zemlje u razvoju'. Jer nakon svega, govoreći o svijetu u razvoju je kao imati dva poglavlja u istoriji Sjedinjenih država.


Poslednje poglavlje je o sadašnjosti i predsedniku Obami. I drugo je o prošlosti. Gde je sve pokriveno od Vašingtona do Ajzenhauera.

Posljednje poglavlje je o sadašnjosti i predsjedniku Obami, a drugo je o prošlosti, koja pokriva sve od Washingtona do Eisenhowera.


Jer od Vašingtona do Ajzenhauera, to je ono što nalazimo u zemljama u razvoju.

Jer od Washingtona do Eisenhowera, je ono što nalazimo u svijetu u razvoju.


Zapravo idemo od Mejflaura do Ajzenhauera, i to bi bilo stavljeno u svetu u razvoju. Koji razvija gradove na neverovatan način. Koji ima neverovatne investitore, ali takođe zemlje u kolapsu.

Mogli bismo zapravo otići od Mayflowera do Eisenhowera, stavljeno zajedno u svijet u razvoju, koji razvija gradove na zapanjujući način, koji ima sjajne poduzetnike, ali takođe ima i propale države.


Jedan način je da pokušamo da vidimo ako možemo da pogledamo raspodelu dohotka.

Jedan način je da pokušamo da vidimo može li se posmatrati raspodjela dohotka.


Ovo je raspodela dohotka naroda u svetu, od jednog dolara. Ovde imate hranu.

Ovo je distribucija dohotka u svijetu, od jednog dolara. Ovo je gdje imate hranu za jelo.


Ovo je 10 dolara, nebitno da li imate javni ili privatni zdrastveni sistem. Ovde možete da obezbedite zdrastvenu uslugu za porodicu, i školu za decu. I ovo su OECD zemlje. Zeleno, Latinska America, Istočna Evropa.

Ovo je 10 dolara, bez obzira imate li javni ili privatni sistem zdravstvene zaštite. Ovdje možete osigurati zdravlje za svoju porodicu i školovanje za svoju djecu, a ovo su OECD zemlje: Zelene, Latinska Amerika, Istočna Evropa.


Ovo je Istočna Azija. I svetlo plavo je Južna Azija.

Ovo je Istočna Azija, i svijetlo plava je Južna Azija.


Vidite kako raste? Kako stotine miliona i milijardi izlazi iz siromaštva u Aziji?

Možete li vidjeti kako raste? I kako stotine miliona i milijardi izlazi iz siromaštva u Aziji?


I sada ulazim u projekcije. I sada moram da stanem ovde kod Leman Braće. Znate. Jer... (Smeh) Jer projekcije tamo nisu više validne.

I sada ulazim u projekcije, ali moram stati na vratima Lehman Brothers-a ovdje, jer, vidite — (Smijeh) tu projekcije više nisu validne.


Ali manje-više će se ovo desiti. I imamo svet na koji više ne možemo da gledamo kao podeljen.

Ali manje-više, to će se desiti, i imamo svijet koji više ne možemo posmatrati kao podijeljen.


Imamo ovde zemlje sa velikim primanjima, sa SAD kao vodećom silom. Imamo u sredini zemlje koje se razvijaju, koje dosta finansijski obezbeđuju pomoć. I ovde imamo zemlje sa malim primanjima.

Imamo zemlje sa visokim dohotkom ovdje, sa Sjedinjenim državama kao vodećom snagom; imamo ekonomije u nastajanju u sredini, koje će osigurati mnogo sredstava za izlazak iz krize; i imamo zemlje sa niskim dohotkom ovdje.


Da, činjenica je da odavde dolazi novac. Štedeli su, znate, poslednjih 10 godina.

Da, činjenica je da odatle dolazi novac. oni su štedjeli, znate, tokom posljednje dekade.


I ovde imamo zemlje sa malim primanjima gde su investitori.

I ovdje imamo zemlje niskog dohotka gdje su poduzetnici.


I ovde imamo zemlje u kolapsu i ratu, kao Afganistan, Somalija, deo Konga, Darfur.

I ovdje imamo zemlje u propadanju i ratovima, kao Afganistan, Somalija, dijelovi Konga, Darfur.


Zato je problematično opisati šta se desilo u svetu u razvoju.

Zato je problematično opisati šta se dogodilo u zemljama u razvoju.


Jer je tako različito, šta se tamo desilo.

Jer je tako različito, to što se tamo događalo.


I zato sam predložio malo drugačiji prilaz od onoga kako biste ste već nazvali.

I zato ja sugerišem malo drugačiji pristup od onoga kako biste ga nazvali.


I imate velike razlike i unutar zemalja.

Takođe postoje i velike razlike unutar zemalja.


Imate ovde Sub-Saharsku Afriku, Južnu Aziju, Istočnu Aziju, Arapske zemlje, Istočnu Evropu, Latinsku Ameriku, i OECD.

Ovdje imate Subsaharsku Afriku, Južnu Aziju, Istočnu Aziju, Arapske države, Istočnu Evropu, Latinsku Ameriku, i OECD.


I na ovoj, zdravlje, koliko dece preživi. I nije čudno da Afrika, južna Sahara, je na dnu.

A na ovoj, zdravlje, preživljavanje djece i nije iznenađenje da je na dnu Afrika i jug Sahare.


Ali ako podelim na mehuriće veličina mehurića je populacija.

Ali kada ih podijelim na mjehuriće po zemljama, veličina mjehurića ovdje predstavlja populaciju.


I vidite da su Siera Leone i Mauricijus kompletno različiti.

Vidite da su Sierra Leone i Mauritius, potpuno drugačiji.


Postoji takva razlika unutar Sub-Saharske Afrike.

Ovdje je takva razlika unutar Subsaharske Afrike.


I mogu da razdvojim druge. Ovde je Južna Azija, Arapski svet.

Mogu podijeliti i ostale. Ovdje je Južna Azija, Arapski svijet.


Istočna Evropa, Latinska Amerika, i OECD zemlje.


Ovde dole je Mejfauer. Ovde je Vašington, zemlje koje se grade.

Mayflower je ovdje. Washington je ovdje, gradeći, gradeći države.


Ovo Ajzenhauer donosi novitete u zemlje.

To je Eisenhower koji donosi modernizaciju u države.


A ovo su Sjedinjene države danas, ovdje gore.


I sada bitna stvar razumevanja kako se svet promenio.

Ovo je važno u razumijevanju kako se svijet promijenio.


U ovom momentu sam odlučio da napravim pauzu.

Na ovom mjestu sam odlučio napraviti pauzu.


(Smeh) I to je moj zadatak, u ime ostatka sveta, da prenesem zahvalnost američkim poreskim obaveznicima, za Demografsko Zdrastveno istaživanje.

(Smijeh) I moj zadatak je, u ime ostatka svijeta, da prenesem zahvalnost poreskim obveznicima u SAD-u za Demografsku anketu o zdravlju.


Mnogi ne znaju za nju — ne, ovo nije šala.


Zahvaljujući SAD-ovom stalnom sponzorstvu tokom 25 godina i dobroj metodologiji za merenje smrtnosti dece gde možemo da shvatimo šta se dešava u svetu.

Zahvaljujući neprekidnom sponzorstvu SAD-a tokom 25 godina primjene veoma dobre metodologije za mjerenje stope smrtnosti djece, sada imamo uvid u to što se dešava u svijetu.